# Euroopan unionin C 36/29.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 36 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 59. vuosikerta29. tammikuu 2016 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 36

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

59. vuosikerta29. tammikuu 2016

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | |
| 2016/C 036/01 | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2012–2013Istunnot 11.–14. maaliskuuta 2013
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu EYVL C 162 E, 7.6.2013 .
  HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

2016/C 036/01

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2012–2013Istunnot 11.–14. maaliskuuta 2013
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu EYVL C 162 E, 7.6.2013 .
  HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu EYVL C 162 E, 7.6.2013 .

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 12. maaliskuuta 2013 |
| 2016/C 036/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 Euroopan oikeusasiamiehen erityiskertomuksesta hänen Euroopan komissiota vastaan tehtyä kantelua 2591/2010/GG (Wienin lentoasema) koskevan tutkimuksensa johdosta (2012/2264(INI)) | 2 |
| 2016/C 036/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 talouskriisin vaikutuksista sukupuolten tasa-arvoon ja naisten oikeuksiin (2012/2301(INI)) | 6 |
| 2016/C 036/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 sukupuolistereotypioiden poistamisesta EU:ssa (2012/2116(INI)) | 18 |
| 2016/C 036/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 naisten tilanteesta Pohjois-Afrikassa (2012/2102(INI)) | 27 |
| 2016/C 036/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 monivuotisen rahoituskehyksen laatimisesta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen valtioiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävän EU:n yhteistyön rahoitusta varten vuosina 2014–2020 (yhdestoista Euroopan kehitysrahasto) (2012/2222(INI)) | 36 |
| 2016/C 036/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 aiheesta Enemmän hyötyä irti EU:n ympäristötoimenpiteistä: luottamuksen lisääminen parantamalla tietämystä ja reagointia (2012/2104(INI)) | 43 |
| | Keskiviikko 13. maaliskuuta 2013 |
| 2016/C 036/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. maaliskuuta 2013 Eurooppa-neuvoston 7.–8. helmikuuta 2013 antamista monivuotista rahoituskehystä koskevista päätelmistä (2012/2803(RSP)) | 49 |
| 2016/C 036/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. maaliskuuta 2013 vuoden 2014 talousarvion valmistelua koskevista yleisistä suuntaviivoista, pääluokka III – Komissio (2013/2010(BUD)) | 51 |
| 2016/C 036/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. maaliskuuta 2013 Euroopan parlamentin kokoonpanosta vuoden 2014 vaalien jälkeen (2012/2309(INL)) | 56 |
| 2016/C 036/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. maaliskuuta 2013 komission ehdotuksesta täytäntöönpanoasetukseksi tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteiden II ja III muuttamisesta (2013/2524(RPS)) | 59 |
| | Torstai 14. maaliskuuta 2013 |
| 2016/C 036/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 energia-alan etenemissuunnitelmasta 2050 – energian tulevaisuus (2012/2103(INI)) | 62 |
| 2016/C 036/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 Euroopan unionin ydinvoimalaitosten riski- ja turvallisuusarvioinneista (stressitesteistä) ja niihin liittyvistä toimista (2012/2830(RSP)) | 76 |
| 2016/C 036/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 rasismin, muukalaisvihan ja viharikosten torjunnan tehostamisesta (2013/2543(RSP)) | 81 |
| 2016/C 036/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 hormonaalisten haitta-aineiden kansanterveysvaikutuksista (2012/2066(INI)) | 85 |
| 2016/C 036/16 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 maahanmuuttajien kotouttamisesta, sen vaikutuksista työmarkkinoihin ja sosiaaliturvan yhteensovittamisen ulkoisesta ulottuvuudesta (2012/2131(INI)) | 91 |
| 2016/C 036/17 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 asbestiperäisistä työterveysriskeistä ja mahdollisuuksista poistaa kaikki olemassa oleva asbesti (2012/2065(INI)) | 102 |
| 2016/C 036/18 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 suosituksista komissiolle eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännöstä (2012/2039(INL)) | 111 |
| 2016/C 036/19 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 Egyptin tilanteesta (2013/2542(RSP)) | 118 |
| 2016/C 036/20 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 Korean demokraattisen kansantasavallan ydinaseuhasta ja ihmisoikeustilanteesta (2013/2565(RSP)) | 123 |
| 2016/C 036/21 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 EU:n ja Kiinan suhteista (2012/2137(INI)) | 126 |
| 2016/C 036/22 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 sopupeleistä ja lahjonnasta urheilussa (2013/2567(RSP)) | 137 |
| 2016/C 036/23 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 puuvillan globaalin arvoketjun kestävyydestä (2012/2841(RSP)) | 140 |
| 2016/C 036/24 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 Bangladeshin tilanteesta (2013/2561(RSP)) | 145 |
| 2016/C 036/25 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 Irakista: vähemmistöryhmien, erityisesti Irakin turkmeenien, ahdinko (2013/2562(RSP)) | 147 |
| 2016/C 036/26 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 Arafat Jaradatin tapauksesta ja palestiinalaisvankien tilanteesta Israelin vankiloissa (2013/2563(RSP)) | 150 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 12. maaliskuuta 2013

2016/C 036/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 Euroopan oikeusasiamiehen erityiskertomuksesta hänen Euroopan komissiota vastaan tehtyä kantelua 2591/2010/GG (Wienin lentoasema) koskevan tutkimuksensa johdosta (2012/2264(INI))

2

2016/C 036/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 talouskriisin vaikutuksista sukupuolten tasa-arvoon ja naisten oikeuksiin (2012/2301(INI))

6

2016/C 036/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 sukupuolistereotypioiden poistamisesta EU:ssa (2012/2116(INI))

18

2016/C 036/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 naisten tilanteesta Pohjois-Afrikassa (2012/2102(INI))

27

2016/C 036/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 monivuotisen rahoituskehyksen laatimisesta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen valtioiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävän EU:n yhteistyön rahoitusta varten vuosina 2014–2020 (yhdestoista Euroopan kehitysrahasto) (2012/2222(INI))

36

2016/C 036/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 aiheesta Enemmän hyötyä irti EU:n ympäristötoimenpiteistä: luottamuksen lisääminen parantamalla tietämystä ja reagointia (2012/2104(INI))

43

Keskiviikko 13. maaliskuuta 2013

2016/C 036/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. maaliskuuta 2013 Eurooppa-neuvoston 7.–8. helmikuuta 2013 antamista monivuotista rahoituskehystä koskevista päätelmistä (2012/2803(RSP))

49

2016/C 036/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. maaliskuuta 2013 vuoden 2014 talousarvion valmistelua koskevista yleisistä suuntaviivoista, pääluokka III – Komissio (2013/2010(BUD))

51

2016/C 036/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. maaliskuuta 2013 Euroopan parlamentin kokoonpanosta vuoden 2014 vaalien jälkeen (2012/2309(INL))

56

2016/C 036/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. maaliskuuta 2013 komission ehdotuksesta täytäntöönpanoasetukseksi tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteiden II ja III muuttamisesta (2013/2524(RPS))

59

Torstai 14. maaliskuuta 2013

2016/C 036/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 energia-alan etenemissuunnitelmasta 2050 – energian tulevaisuus (2012/2103(INI))

62

2016/C 036/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 Euroopan unionin ydinvoimalaitosten riski- ja turvallisuusarvioinneista (stressitesteistä) ja niihin liittyvistä toimista (2012/2830(RSP))

76

2016/C 036/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 rasismin, muukalaisvihan ja viharikosten torjunnan tehostamisesta (2013/2543(RSP))

81

2016/C 036/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 hormonaalisten haitta-aineiden kansanterveysvaikutuksista (2012/2066(INI))

85

2016/C 036/16

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 maahanmuuttajien kotouttamisesta, sen vaikutuksista työmarkkinoihin ja sosiaaliturvan yhteensovittamisen ulkoisesta ulottuvuudesta (2012/2131(INI))

91

2016/C 036/17

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 asbestiperäisistä työterveysriskeistä ja mahdollisuuksista poistaa kaikki olemassa oleva asbesti (2012/2065(INI))

102

2016/C 036/18

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 suosituksista komissiolle eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännöstä (2012/2039(INL))

111

2016/C 036/19

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 Egyptin tilanteesta (2013/2542(RSP))

118

2016/C 036/20

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 Korean demokraattisen kansantasavallan ydinaseuhasta ja ihmisoikeustilanteesta (2013/2565(RSP))

123

2016/C 036/21

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 EU:n ja Kiinan suhteista (2012/2137(INI))

126

2016/C 036/22

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 sopupeleistä ja lahjonnasta urheilussa (2013/2567(RSP))

137

2016/C 036/23

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 puuvillan globaalin arvoketjun kestävyydestä (2012/2841(RSP))

140

2016/C 036/24

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 Bangladeshin tilanteesta (2013/2561(RSP))

145

2016/C 036/25

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 Irakista: vähemmistöryhmien, erityisesti Irakin turkmeenien, ahdinko (2013/2562(RSP))

147

2016/C 036/26

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 Arafat Jaradatin tapauksesta ja palestiinalaisvankien tilanteesta Israelin vankiloissa (2013/2563(RSP))

150

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| | Tiistai 12. maaliskuuta 2013 |
| 2016/C 036/27 | P7_TA(2013)0061Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivat ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1364/2006/EY kumoamisesta (COM(2011)0658 – C7-0371/2011 – 2011/0300(COD))P7_TC1-COD(2011)0300Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1364/2006/EY kumoamisesta sekä asetusten (EY) N:o 713/2009, (EY) N:o 714/2009 ja (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta | 153 |
| 2016/C 036/28 | P7_TA(2013)0063Maankäyttöön liittyvistä toimista peräisin olevia kasvihuonekaasujen päästöjä ja poistumia koskevat tilinpitosäännöt ja toimintasuunnitelmat ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi maankäyttöön, maankäytön muutokseen ja metsätalouteen liittyvistä toimista peräisin olevia kasvihuonekaasujen päästöjä ja poistumia koskevista tilinpitosäännöistä ja toimintasuunnitelmista (COM(2012)0093 – C7-0074/2012 – 2012/0042(COD))P7_TC1-COD(2012)0042Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2013/EU antamiseksi maankäyttöön, maankäytön muutokseen ja metsätalouteen liittyvistä toimista peräisin olevia kasvihuonekaasujen päästöjä ja poistumia koskevista tilinpitosäännöistä ja toimiin liittyviä toimenpiteitä koskevasta tiedosta | 154 |
| 2016/C 036/29 | P7_TA(2013)0064Järjestelmä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja raportoimiseksi sekä muiden ilmastonmuutosta koskevien tietojen raportoimiseksi ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja raportoimiseksi sekä muiden ilmastonmuutosta koskevien tietojen raportoimiseksi kansallisella ja unionin tasolla (COM(2011)0789 – C7-0433/2011 – 2011/0372(COD))P7_TC1-COD(2011)0372Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja niistä raportoimiseksi sekä muista ilmastonmuutosta koskevista tiedoista raportoimiseksi kansallisella ja unionin tasolla sekä päätöksen N:o 280/2004/EY kumoamisesta | 155 |
| 2016/C 036/30 | P7_TA(2013)0065Kuluttajariitojen verkkovälitteinen riidanratkaisu ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kuluttajariitojen verkkovälitteisestä riidanratkaisusta (ODR-asetus) (COM(2011)0794 – C7-0453/2011– 2011/0374(COD))P7_TC1-COD(2011)0374Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi kuluttajariitojen verkkovälitteisestä riidanratkaisusta sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta (verkkovälitteistä kuluttajariitojen ratkaisua koskeva asetus) | 156 |
| 2016/C 036/31 | P7_TA(2013)0066Kuluttajariitojen vaihtoehtoinen riidanratkaisu ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kuluttajariitojen vaihtoehtoisesta riidanratkaisusta ja asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta (ADR-direktiivi) (COM(2011)0793 – C7-0454/2011– 2011/0373(COD))P7_TC1-COD(2011)0373Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU antamiseksi kuluttajariitojen vaihtoehtoisesta riidanratkaisusta sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta (vaihtoehtoista kuluttajariitojen ratkaisua koskeva direktiivi) | 157 |
| 2016/C 036/32 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin (MMA-assosiaatiopäätös) (COM(2012)0362 – C7-0285/2012 – 2012/0195(CNS)) | 158 |
| 2016/C 036/33 | P7_TA(2013)0068Juomavedessä olevat radioaktiiviset aineet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi vaatimuksista väestön terveyden suojelemiseksi juomavedessä olevilta radioaktiivisilta aineilta (COM(2012)0147 – C7-0105/2012 – 2012/0074(COD))P7_TC1-COD(2012)0074Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU antamiseksi vaatimuksista väestön terveyden suojelemiseksi juomavedessä olevilta radioaktiivisilta aineilta ja neuvoston direktiivin 98/83/EY muuttamisesta [tark. 1] | 195 |
| 2016/C 036/34 | P7_TA(2013)0069Rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonta euroalueella ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta euroalueella (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD))P7_TC1-COD(2011)0385Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta | 210 |
| 2016/C 036/35 | P7_TA(2013)0070Alustavien talousarviosuunnitelmien seuranta ja arviointi sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (COM(2011)0821 – C7-0448/2011 – 2011/0386(COD))P7_TC1-COD(2011)0386Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä | 212 |
| 2016/C 036/36 | P7_TA(2013)0071Eurooppalaiset riskipääomarahastot ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisista riskipääomarahastoista (COM(2011)0860 – C7-0490/2011 – 2011/0417(COD))P7_TC1-COD(2011)0417Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi eurooppalaisista riskipääomarahastoista | 215 |
| 2016/C 036/37 | P7_TA(2013)0072Eurooppalaiset yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneet rahastot ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista (COM(2011)0862 – C7-0489/2011 – 2011/0418(COD))P7_TC1-COD(2011)0418Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi eurooppalaisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista | 216 |
| | Keskiviikko 13. maaliskuuta 2013 |
| 2016/C 036/38 | P7_TA(2013)0079Kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmä ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä Euroopan unionissa (KOM(2010)0774 – C7-0010/2011 – 2010/0374(COD))P7_TC1-COD(2010)0374Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä Euroopan unionissa | 217 |
| 2016/C 036/39 | Euroopan parlamentin tarkistukset 13. maaliskuuta 2013 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestön (ECSA) ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF) merityötä koskevasta yleissopimuksesta, 2006, tekemän sopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 1999/63/EY muuttamisesta annetun neuvoston direktiivin 2009/13/EY täytäntöönpanoon liittyvistä lippuvaltion velvollisuuksista (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD)) | 217 |
| 2016/C 036/40 | Euroopan parlamentin päätös 13. maaliskuuta 2013 toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta ja valtuutuksesta neuvotteluihin ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä (COM(2011)0625/3 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD) – 2013/2528(RSP)) | 240 |
| 2016/C 036/41 | Euroopan parlamentin päätös 13. maaliskuuta 2013 toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta ja valtuutuksesta neuvotteluihin ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä (YMJ-asetus) (COM(2011)0626/3 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD) – 2013/2529(RSP)) | 294 |
| 2016/C 036/42 | Euroopan parlamentin päätös 13. maaliskuuta 2013 toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta ja valtuutuksesta neuvotteluihin ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen (COM(2011)0627/3 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD) – 2013/2530(RSP)) | 542 |
| 2016/C 036/43 | Euroopan parlamentin päätös 13. maaliskuuta 2013 toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta ja valtuutuksesta neuvotteluihin ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta (COM(2011)0628/2 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD) – 2013/2531(RSP)) | 631 |

III   Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 12. maaliskuuta 2013

2016/C 036/27

P7_TA(2013)0061Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivat ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1364/2006/EY kumoamisesta (COM(2011)0658 – C7-0371/2011 – 2011/0300(COD))P7_TC1-COD(2011)0300Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1364/2006/EY kumoamisesta sekä asetusten (EY) N:o 713/2009, (EY) N:o 714/2009 ja (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta

153

2016/C 036/28

P7_TA(2013)0063Maankäyttöön liittyvistä toimista peräisin olevia kasvihuonekaasujen päästöjä ja poistumia koskevat tilinpitosäännöt ja toimintasuunnitelmat ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi maankäyttöön, maankäytön muutokseen ja metsätalouteen liittyvistä toimista peräisin olevia kasvihuonekaasujen päästöjä ja poistumia koskevista tilinpitosäännöistä ja toimintasuunnitelmista (COM(2012)0093 – C7-0074/2012 – 2012/0042(COD))P7_TC1-COD(2012)0042Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2013/EU antamiseksi maankäyttöön, maankäytön muutokseen ja metsätalouteen liittyvistä toimista peräisin olevia kasvihuonekaasujen päästöjä ja poistumia koskevista tilinpitosäännöistä ja toimiin liittyviä toimenpiteitä koskevasta tiedosta

154

2016/C 036/29

P7_TA(2013)0064Järjestelmä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja raportoimiseksi sekä muiden ilmastonmuutosta koskevien tietojen raportoimiseksi ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja raportoimiseksi sekä muiden ilmastonmuutosta koskevien tietojen raportoimiseksi kansallisella ja unionin tasolla (COM(2011)0789 – C7-0433/2011 – 2011/0372(COD))P7_TC1-COD(2011)0372Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja niistä raportoimiseksi sekä muista ilmastonmuutosta koskevista tiedoista raportoimiseksi kansallisella ja unionin tasolla sekä päätöksen N:o 280/2004/EY kumoamisesta

155

2016/C 036/30

P7_TA(2013)0065Kuluttajariitojen verkkovälitteinen riidanratkaisu ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kuluttajariitojen verkkovälitteisestä riidanratkaisusta (ODR-asetus) (COM(2011)0794 – C7-0453/2011– 2011/0374(COD))P7_TC1-COD(2011)0374Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi kuluttajariitojen verkkovälitteisestä riidanratkaisusta sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta (verkkovälitteistä kuluttajariitojen ratkaisua koskeva asetus)

156

2016/C 036/31

P7_TA(2013)0066Kuluttajariitojen vaihtoehtoinen riidanratkaisu ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kuluttajariitojen vaihtoehtoisesta riidanratkaisusta ja asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta (ADR-direktiivi) (COM(2011)0793 – C7-0454/2011– 2011/0373(COD))P7_TC1-COD(2011)0373Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU antamiseksi kuluttajariitojen vaihtoehtoisesta riidanratkaisusta sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta (vaihtoehtoista kuluttajariitojen ratkaisua koskeva direktiivi)

157

2016/C 036/32

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin (MMA-assosiaatiopäätös) (COM(2012)0362 – C7-0285/2012 – 2012/0195(CNS))

158

2016/C 036/33

P7_TA(2013)0068Juomavedessä olevat radioaktiiviset aineet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi vaatimuksista väestön terveyden suojelemiseksi juomavedessä olevilta radioaktiivisilta aineilta (COM(2012)0147 – C7-0105/2012 – 2012/0074(COD))P7_TC1-COD(2012)0074Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU antamiseksi vaatimuksista väestön terveyden suojelemiseksi juomavedessä olevilta radioaktiivisilta aineilta ja neuvoston direktiivin 98/83/EY muuttamisesta [tark. 1]

Euroopan parlamentin ja

2013/.../EU

ja neuvoston direktiivin 98/83/EY muuttamisesta

195

2016/C 036/34

P7_TA(2013)0069Rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonta euroalueella ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta euroalueella (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD))P7_TC1-COD(2011)0385Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta

210

2016/C 036/35

P7_TA(2013)0070Alustavien talousarviosuunnitelmien seuranta ja arviointi sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (COM(2011)0821 – C7-0448/2011 – 2011/0386(COD))P7_TC1-COD(2011)0386Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä

212

2016/C 036/36

P7_TA(2013)0071Eurooppalaiset riskipääomarahastot ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisista riskipääomarahastoista (COM(2011)0860 – C7-0490/2011 – 2011/0417(COD))P7_TC1-COD(2011)0417Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi eurooppalaisista riskipääomarahastoista

215

2016/C 036/37

P7_TA(2013)0072Eurooppalaiset yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneet rahastot ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista (COM(2011)0862 – C7-0489/2011 – 2011/0418(COD))P7_TC1-COD(2011)0418Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi eurooppalaisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista

216

Keskiviikko 13. maaliskuuta 2013

2016/C 036/38

P7_TA(2013)0079Kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmä ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä Euroopan unionissa (KOM(2010)0774 – C7-0010/2011 – 2010/0374(COD))P7_TC1-COD(2010)0374Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä Euroopan unionissa

217

2016/C 036/39

Euroopan parlamentin tarkistukset 13. maaliskuuta 2013 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestön (ECSA) ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF) merityötä koskevasta yleissopimuksesta, 2006, tekemän sopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 1999/63/EY muuttamisesta annetun neuvoston direktiivin 2009/13/EY täytäntöönpanoon liittyvistä lippuvaltion velvollisuuksista (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD))

217

2016/C 036/40

Euroopan parlamentin päätös 13. maaliskuuta 2013 toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta ja valtuutuksesta neuvotteluihin ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä (COM(2011)0625/3 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD) – 2013/2528(RSP))

240

2016/C 036/41

Euroopan parlamentin päätös 13. maaliskuuta 2013 toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta ja valtuutuksesta neuvotteluihin ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä (YMJ-asetus) (COM(2011)0626/3 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD) – 2013/2529(RSP))

294

2016/C 036/42

Euroopan parlamentin päätös 13. maaliskuuta 2013 toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta ja valtuutuksesta neuvotteluihin ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen (COM(2011)0627/3 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD) – 2013/2530(RSP))

542

2016/C 036/43

Euroopan parlamentin päätös 13. maaliskuuta 2013 toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta ja valtuutuksesta neuvotteluihin ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta (COM(2011)0628/2 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD) – 2013/2531(RSP))

631

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

29.1.2016

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2012–2013

Istunnot 11.–14. maaliskuuta 2013

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu EYVL C 162 E, 7.6.2013.

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 12. maaliskuuta 2013

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/2

---

P7_TA(2013)0062

Euroopan oikeusasiamiehen erityiskertomus (Wienin lentoasema)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 Euroopan oikeusasiamiehen erityiskertomuksesta hänen Euroopan komissiota vastaan tehtyä kantelua 2591/2010/GG (Wienin lentoasema) koskevan tutkimuksensa johdosta (2012/2264(INI))

(2016/C 036/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen erityiskertomuksen Euroopan parlamentille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen erityiskertomuksen Euroopan parlamentille,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista 9. maaliskuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista 9. maaliskuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 205 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 205 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen,

| — | ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A7-0022/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A7-0022/2013),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklan mukaan Euroopan oikeusasiamiehellä on valtuudet ottaa vastaan unionin kansalaisilta kanteluja unionin toimielinten ja elinten toiminnassa ilmenneistä epäkohdista; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklan mukaan Euroopan oikeusasiamiehellä on valtuudet ottaa vastaan unionin kansalaisilta kanteluja unionin toimielinten ja elinten toiminnassa ilmenneistä epäkohdista;

| B. | katsoo, että kansalaisten kanteluista saadaan tärkeää tietoa mahdollisista unionin oikeuden rikkomisista; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että kansalaisten kanteluista saadaan tärkeää tietoa mahdollisista unionin oikeuden rikkomisista;

| C. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklassa määrätään, että jokaisella on oikeus siihen, ”että unionin toimielimet, elimet ja laitokset käsittelevät hänen asiansa puolueettomasti, oikeudenmukaisesti ja kohtuullisessa ajassa”; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklassa määrätään, että jokaisella on oikeus siihen, ”että unionin toimielimet, elimet ja laitokset käsittelevät hänen asiansa puolueettomasti, oikeudenmukaisesti ja kohtuullisessa ajassa”;

| D. | ottaa huomioon, että perussopimuksissa tai oikeusasiamiehen ohjesäännössä ei määritellä hallinnollista epäkohtaa, ja siten tämä tehtävä jätetään Euroopan oikeusasiamiehelle tulkintavallan kuuluessa unionin tuomioistuimelle; ottaa huomioon, että oikeusasiamies esitteli ensimmäisessä vuosikertomuksessaan esimerkkejä menettelytavoista, jotka merkitsisivät hallinnollista epäkohtaa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että perussopimuksissa tai oikeusasiamiehen ohjesäännössä ei määritellä hallinnollista epäkohtaa, ja siten tämä tehtävä jätetään Euroopan oikeusasiamiehelle tulkintavallan kuuluessa unionin tuomioistuimelle; ottaa huomioon, että oikeusasiamies esitteli ensimmäisessä vuosikertomuksessaan esimerkkejä menettelytavoista, jotka merkitsisivät hallinnollista epäkohtaa;

| E. | ottaa huomioon, että parlamentin pyydettyä hallinnollisen epäkohdan täsmällistä ja selkeää määrittelyä Euroopan oikeusasiamies esitti vuoden 1997 vuosikertomuksessaan, että ”epäkohta syntyy, kun julkinen laitos ei toimi sitä sitovien sääntöjen tai periaatteiden mukaisesti”; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että parlamentin pyydettyä hallinnollisen epäkohdan täsmällistä ja selkeää määrittelyä Euroopan oikeusasiamies esitti vuoden 1997 vuosikertomuksessaan, että ”epäkohta syntyy, kun julkinen laitos ei toimi sitä sitovien sääntöjen tai periaatteiden mukaisesti”;

| F. | ottaa huomioon, että tätä määritelmää täydennettiin lausunnolla, jonka mukaan oikeusasiamiehen tutkiessa, onko jokin yhteisön toimielin tai laitos toiminut sitä sitovien määräysten ja periaatteiden mukaisesti, hänen tärkein ja olennaisin tehtävänsä on todeta, onko se toiminut lainmukaisesti; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että tätä määritelmää täydennettiin lausunnolla, jonka mukaan oikeusasiamiehen tutkiessa, onko jokin yhteisön toimielin tai laitos toiminut sitä sitovien määräysten ja periaatteiden mukaisesti, hänen tärkein ja olennaisin tehtävänsä on todeta, onko se toiminut lainmukaisesti;

| G. | ottaa huomioon, että oikeusasiamies valvoo myös, että toimielimet soveltavat hyvän hallintotavan säännöstöjä, joihin ne ovat sitoutuneet ja joissa esitetään hallinto-oikeuden yleiset periaatteet, kuten palveluperiaatetta koskevat peruspiirteet, sekä perusoikeuskirjaa, jota sovelletaan täysimääräisesti unionin oman hallinnon kaikkiin osiin; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että oikeusasiamies valvoo myös, että toimielimet soveltavat hyvän hallintotavan säännöstöjä, joihin ne ovat sitoutuneet ja joissa esitetään hallinto-oikeuden yleiset periaatteet, kuten palveluperiaatetta koskevat peruspiirteet, sekä perusoikeuskirjaa, jota sovelletaan täysimääräisesti unionin oman hallinnon kaikkiin osiin;

| H. | toteaa, että oikeusasiamies on toimittanut kuudentoista ja puolen vuoden aikana kahdeksantoista erityiskertomusta ja että on toistaiseksi toiminut hyvin yhteistyöhaluisesti ja vastuullisesti käyttäessään tällaisia Euroopan parlamentille annettavia kertomuksia vasta viimeisenä poliittisena keinona, mikä osoittaa hänen pyrkivän yleisesti ottaen ratkaisemaan asiat yhteisymmärryksessä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että oikeusasiamies on toimittanut kuudentoista ja puolen vuoden aikana kahdeksantoista erityiskertomusta ja että on toistaiseksi toiminut hyvin yhteistyöhaluisesti ja vastuullisesti käyttäessään tällaisia Euroopan parlamentille annettavia kertomuksia vasta viimeisenä poliittisena keinona, mikä osoittaa hänen pyrkivän yleisesti ottaen ratkaisemaan asiat yhteisymmärryksessä;

| I. | ottaa huomioon, että tämä erityiskertomus koskee tapaa, jolla komissio hoiti 27 kansalaisaloitteella sille vuonna 2006 tehdyn kantelun Wienin lentoaseman laajentamisesta aiheutuvien, kielteisinä pidettyjen seurausten torjumiseksi; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että tämä erityiskertomus koskee tapaa, jolla komissio hoiti 27 kansalaisaloitteella sille vuonna 2006 tehdyn kantelun Wienin lentoaseman laajentamisesta aiheutuvien, kielteisinä pidettyjen seurausten torjumiseksi;

| J. | ottaa huomioon, että ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin (2) 2 artiklassa todetaan, että ”jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että [...] hankkeet, joilla [...] todennäköisesti on merkittäviä ympäristövaikutuksia, alistetaan lupamenettelyyn ja että niiden vaikutukset arvioidaan”; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin (2) 2 artiklassa todetaan, että ”jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että [...] hankkeet, joilla [...] todennäköisesti on merkittäviä ympäristövaikutuksia, alistetaan lupamenettelyyn ja että niiden vaikutukset arvioidaan”;

| K. | katsoo, että komissio päätteli, että lentoaseman laajennustyöt oli toteutettu ilman pakollista ympäristövaikutusten arviointia (YVA), ja osoitti 21. maaliskuuta 2007 Itävallalle virallisen ilmoituksen ympäristövaikutusten arvioinnin laiminlyönnistä; katsoo, ettei Itävalta pystynyt 7. toukokuuta 2007 antamassaan vastauksessa kiistämään sitä seikkaa, että kyseiset infrastruktuuritoimet olivat johtaneet ja johtivat yhä Wienin yläpuolisen lentoliikenteen ja siitä aiheutuvien häiriötekijöiden merkittävään lisääntymiseen, eli sitä, että näillä toimenpiteillä oli merkittäviä ympäristövaikutuksia; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että komissio päätteli, että lentoaseman laajennustyöt oli toteutettu ilman pakollista ympäristövaikutusten arviointia (YVA), ja osoitti 21. maaliskuuta 2007 Itävallalle virallisen ilmoituksen ympäristövaikutusten arvioinnin laiminlyönnistä; katsoo, ettei Itävalta pystynyt 7. toukokuuta 2007 antamassaan vastauksessa kiistämään sitä seikkaa, että kyseiset infrastruktuuritoimet olivat johtaneet ja johtivat yhä Wienin yläpuolisen lentoliikenteen ja siitä aiheutuvien häiriötekijöiden merkittävään lisääntymiseen, eli sitä, että näillä toimenpiteillä oli merkittäviä ympäristövaikutuksia;

| L. | katsoo komission todenneen, että työt oli saatettu joko kokonaan tai lähes loppuun, joten se piti parempana pyrkiä Itävallan viranomaisten kanssa sopimukseen, jolla tämä laiminlyönti korjattaisiin mahdollisimman pian, sen sijaan, että se olisi vienyt Itävallan Euroopan unionin tuomioistuimeen; ottaa huomioon, että komissio sopi Itävallan viranomaisten kanssa, että Itävallan viranomaiset suorittaisivat taannehtivan ympäristövaikutusten arvioinnin, jotta voitaisiin määrittää muun muassa se, mitä korjaavia toimenpiteitä tarvittaisiin lentokenttää lähellä asuvan väestön osaksi tulevien meluhaittojen vähentämiseksi; |
| --- | --- |

L.

katsoo komission todenneen, että työt oli saatettu joko kokonaan tai lähes loppuun, joten se piti parempana pyrkiä Itävallan viranomaisten kanssa sopimukseen, jolla tämä laiminlyönti korjattaisiin mahdollisimman pian, sen sijaan, että se olisi vienyt Itävallan Euroopan unionin tuomioistuimeen; ottaa huomioon, että komissio sopi Itävallan viranomaisten kanssa, että Itävallan viranomaiset suorittaisivat taannehtivan ympäristövaikutusten arvioinnin, jotta voitaisiin määrittää muun muassa se, mitä korjaavia toimenpiteitä tarvittaisiin lentokenttää lähellä asuvan väestön osaksi tulevien meluhaittojen vähentämiseksi;

| M. | ottaa huomioon, että oikeusasiamies hyväksyi tämän komission valinnan; ottaa huomioon, että kantelija oli tyytymätön tapaan, jolla taannehtiva ympäristövaikutusten arviointi oli suoritettu, ja arvosteli erityisesti sitä, että hänellä ei ollut käytettävissään ympäristövaikutusten arviointia koskevassa direktiivissä säädettyjä oikeussuojakeinoja ja että ympäristövaikutusten arvioinnista vastasi Itävallan liikenneministeriö eli sama viranomainen, joka oli aikaisemmin myöntänyt asiaankuuluvia töitä koskevat luvat, ja jolla oli siten asian suhteen eturistiriita; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että oikeusasiamies hyväksyi tämän komission valinnan; ottaa huomioon, että kantelija oli tyytymätön tapaan, jolla taannehtiva ympäristövaikutusten arviointi oli suoritettu, ja arvosteli erityisesti sitä, että hänellä ei ollut käytettävissään ympäristövaikutusten arviointia koskevassa direktiivissä säädettyjä oikeussuojakeinoja ja että ympäristövaikutusten arvioinnista vastasi Itävallan liikenneministeriö eli sama viranomainen, joka oli aikaisemmin myöntänyt asiaankuuluvia töitä koskevat luvat, ja jolla oli siten asian suhteen eturistiriita;

| N. | ottaa huomioon, että oikeusasiamies ei katsonut tutkimuksensa jälkeen voivansa päätellä komission varmistaneen, että taannehtiva ympäristövaikutusten arviointi oli suoritettu asianmukaisesti; ottaa huomioon, että hän siitä huolimatta lopetti asian käsittelyn katsoen, ettei hänen toimiaan enää tarvittu, koska menettely oli käynnissä ja komissio oli ilmoittanut, että se päättäisi rikkomusmenettelynsä vasta, kun se olisi vakuuttunut, että Itävallan viranomaiset olivat ryhtyneet tarvittaviin toimiin; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että oikeusasiamies ei katsonut tutkimuksensa jälkeen voivansa päätellä komission varmistaneen, että taannehtiva ympäristövaikutusten arviointi oli suoritettu asianmukaisesti; ottaa huomioon, että hän siitä huolimatta lopetti asian käsittelyn katsoen, ettei hänen toimiaan enää tarvittu, koska menettely oli käynnissä ja komissio oli ilmoittanut, että se päättäisi rikkomusmenettelynsä vasta, kun se olisi vakuuttunut, että Itävallan viranomaiset olivat ryhtyneet tarvittaviin toimiin;

| O. | ottaa huomioon, että marraskuussa 2010 kantelijat kääntyivät uudelleen oikeusasiamiehen puoleen, ja käynnistettiin toinen tutkimus, jonka kuluessa oikeusasiamies pani toimeen komission aineiston tarkastuksen; ottaa huomioon, että oikeusasiamiehen mukaan asiakirjoista ei ilmennyt, että vastalauseita, jotka kantelijat olivat esittäneet taannehtivaa ympäristövaikutusten arviointia suoritettaessa, olisi käsitelty Itävallan viranomaisten kanssa, tai että oikeusasiamiehen ensimmäisestä kantelusta antama päätös olisi saanut aikaan muuta kirjeenvaihtoa kuin ympäristövaikutusten arviointia koskevat Itävallan kertomukset; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että marraskuussa 2010 kantelijat kääntyivät uudelleen oikeusasiamiehen puoleen, ja käynnistettiin toinen tutkimus, jonka kuluessa oikeusasiamies pani toimeen komission aineiston tarkastuksen; ottaa huomioon, että oikeusasiamiehen mukaan asiakirjoista ei ilmennyt, että vastalauseita, jotka kantelijat olivat esittäneet taannehtivaa ympäristövaikutusten arviointia suoritettaessa, olisi käsitelty Itävallan viranomaisten kanssa, tai että oikeusasiamiehen ensimmäisestä kantelusta antama päätös olisi saanut aikaan muuta kirjeenvaihtoa kuin ympäristövaikutusten arviointia koskevat Itävallan kertomukset;

| P. | katsoo, että oikeusasiamies päätteli tästä, ettei komissio ollut ottanut hänen ensimmäisen tutkimuksensa havaintoja huomioon ja erityisesti etteivät sen vastaukset oikeusasiamiehelle olleet johdonmukaisia arvioitaessa mahdollisuutta oikeussuojakeinoihin taannehtivaan ympäristövaikutusten arviointiin liittyvissä asioissa, eikä se ei ollut vaatinut ympäristövaikutusten arvioinnin toimeenpanijaksi mitään muuta tahoa kuin töihin luvan antaneen liikenneministeriön; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että oikeusasiamies päätteli tästä, ettei komissio ollut ottanut hänen ensimmäisen tutkimuksensa havaintoja huomioon ja erityisesti etteivät sen vastaukset oikeusasiamiehelle olleet johdonmukaisia arvioitaessa mahdollisuutta oikeussuojakeinoihin taannehtivaan ympäristövaikutusten arviointiin liittyvissä asioissa, eikä se ei ollut vaatinut ympäristövaikutusten arvioinnin toimeenpanijaksi mitään muuta tahoa kuin töihin luvan antaneen liikenneministeriön;

| Q. | ottaa huomioon, että oikeusasiamies esitti komissiolle suositusluonnoksen, jossa se kehotti komissiota tarkistamaan menettelyjään kantelijoiden Wienin lentoasemaa koskevan rikkomuskantelun käsittelyssä ja korjaamaan oikeusasiamiehen esiin nostamat puutteet ja korosti, ”että tämä merkitsi, että rikkomusmenettelyyn liittyvissä komission jatkotoimissa olisi otettava huomioon kansallisten viranomaisten velvollisuus varmistaa, että (i) kantelijoilla on mahdollisuus muutoksenhakumenettelyyn, ja että (ii) ryhdytään toimiin direktiivin 85/337/ETY soveltamiseen liittyvän ilmeisen eturistiriitatilanteen hoitamiseksi”; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että oikeusasiamies esitti komissiolle suositusluonnoksen, jossa se kehotti komissiota tarkistamaan menettelyjään kantelijoiden Wienin lentoasemaa koskevan rikkomuskantelun käsittelyssä ja korjaamaan oikeusasiamiehen esiin nostamat puutteet ja korosti, ”että tämä merkitsi, että rikkomusmenettelyyn liittyvissä komission jatkotoimissa olisi otettava huomioon kansallisten viranomaisten velvollisuus varmistaa, että (i) kantelijoilla on mahdollisuus muutoksenhakumenettelyyn, ja että (ii) ryhdytään toimiin direktiivin 85/337/ETY soveltamiseen liittyvän ilmeisen eturistiriitatilanteen hoitamiseksi”;

| R. | ottaa huomioon, että komissio vastasi oikeusasiamiehelle ensimmäiseen riitakysymykseen ottaneensa oikeussuojakysymyksen esille Itävallan viranomaisten kanssa, mutta hyväksyneensä niiden kannan, jonka mukaan tämä olisi synnyttänyt ongelmia oikeudellista menettelyä koskevan kansallisen lainsäädännön suhteen, ja korosti, että Itävallan viranomaiset olivat sitoutuneet varmistamaan, että aikaisempien, vain taannehtivasti arvioitujen töiden kerrannaisvaikutukset otettaisiin kaikilta osin huomioon uuden, kolmannen kiitoradan ympäristövaikutusten arvioinnissa, missä yhteydessä täysimääräinen oikeudellinen valvonta olisi mahdollista; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että komissio vastasi oikeusasiamiehelle ensimmäiseen riitakysymykseen ottaneensa oikeussuojakysymyksen esille Itävallan viranomaisten kanssa, mutta hyväksyneensä niiden kannan, jonka mukaan tämä olisi synnyttänyt ongelmia oikeudellista menettelyä koskevan kansallisen lainsäädännön suhteen, ja korosti, että Itävallan viranomaiset olivat sitoutuneet varmistamaan, että aikaisempien, vain taannehtivasti arvioitujen töiden kerrannaisvaikutukset otettaisiin kaikilta osin huomioon uuden, kolmannen kiitoradan ympäristövaikutusten arvioinnissa, missä yhteydessä täysimääräinen oikeudellinen valvonta olisi mahdollista;

| S. | ottaa huomioon, että komissio puolustautui hallinnollista epäkohtaa koskevaa toista väitettä vastaan sillä, ettei YVA-direktiivissä säädetä lainkaan jäsenvaltioissa toimeenpantavaa ympäristövaikutusten arviointia koskevaan menettelyyn liittyvästä toimivallan jaosta; katsoo, että koska jäsenvaltiot toissijaisuusperiaatteen mukaisesti vastaavat oman hallintonsa järjestämisestä, on täysin niiden asia päättää, mikä viranomainen vastaa YVA-direktiivin mukaisista menettelyistä, ja katsoo, että kaikissa jäsenvaltioissa hallinto-oikeuden yleisenä periaatteena on, että viranomainen, joka on tehnyt hallinnollisen muutosmenettelyn tai tuomioistuimen päätöksen kohteena olleen lainvastaisen päätöksen, vastaa tilanteen korjaamisesta; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että komissio puolustautui hallinnollista epäkohtaa koskevaa toista väitettä vastaan sillä, ettei YVA-direktiivissä säädetä lainkaan jäsenvaltioissa toimeenpantavaa ympäristövaikutusten arviointia koskevaan menettelyyn liittyvästä toimivallan jaosta; katsoo, että koska jäsenvaltiot toissijaisuusperiaatteen mukaisesti vastaavat oman hallintonsa järjestämisestä, on täysin niiden asia päättää, mikä viranomainen vastaa YVA-direktiivin mukaisista menettelyistä, ja katsoo, että kaikissa jäsenvaltioissa hallinto-oikeuden yleisenä periaatteena on, että viranomainen, joka on tehnyt hallinnollisen muutosmenettelyn tai tuomioistuimen päätöksen kohteena olleen lainvastaisen päätöksen, vastaa tilanteen korjaamisesta;

| T. | ottaa huomioon, että suositusluonnos ei siten ollut tuloksekas ja että oikeusasiamies piti tätä tapausta esimerkkinä tilanteesta, jossa komissio rikkoi selvästi unionin lainsäädäntöä, koska se ei ollut toteuttanut asianmukaisia korjaavia toimia ja varmistanut näin, että taannehtiva ympäristövaikutusten arviointi suoritetaan puolueettomasti, eikä se ollut asianmukaisesti noudattanut oikeusasiamiehen neuvoja, jotka koskivat oikeussuojan toteutumista tähän arviointiin liittyvissä asioissa; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että suositusluonnos ei siten ollut tuloksekas ja että oikeusasiamies piti tätä tapausta esimerkkinä tilanteesta, jossa komissio rikkoi selvästi unionin lainsäädäntöä, koska se ei ollut toteuttanut asianmukaisia korjaavia toimia ja varmistanut näin, että taannehtiva ympäristövaikutusten arviointi suoritetaan puolueettomasti, eikä se ollut asianmukaisesti noudattanut oikeusasiamiehen neuvoja, jotka koskivat oikeussuojan toteutumista tähän arviointiin liittyvissä asioissa;

| U. | ottaa huomioon, että siksi oikeusasiamies katsoi, että oli asianmukaista saattaa asia parlamentin tietoon; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että siksi oikeusasiamies katsoi, että oli asianmukaista saattaa asia parlamentin tietoon;

| V. | ottaa huomioon, että komissio hyväksyi 26. lokakuuta 2012 ehdotuksen YVA-direktiivin tarkistamisesta; ottaa huomioon, että oikeudellisten asioiden valiokunta on luonnostellut valiokunta-aloitteisen lainsäädäntömietinnön, jossa kehotetaan EU:n omaa hallintoa koskevan hallinnollisen menettelyn yleiseen sääntelyyn; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että komissio hyväksyi 26. lokakuuta 2012 ehdotuksen YVA-direktiivin tarkistamisesta; ottaa huomioon, että oikeudellisten asioiden valiokunta on luonnostellut valiokunta-aloitteisen lainsäädäntömietinnön, jossa kehotetaan EU:n omaa hallintoa koskevan hallinnollisen menettelyn yleiseen sääntelyyn;

Oikeusasiamiehen suositus

| 1. | on tyytyväinen oikeusasiamiehen erityiskertomukseen, jossa nostetaan esiin tärkeitä YVA-direktiivin soveltamiseen liittyviä ongelmia ja rikkomusmenettelyn toimeenpanoa koskevia kysymyksiä; |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen oikeusasiamiehen erityiskertomukseen, jossa nostetaan esiin tärkeitä YVA-direktiivin soveltamiseen liittyviä ongelmia ja rikkomusmenettelyn toimeenpanoa koskevia kysymyksiä;

| 2. | muistuttaa, että hallinnollinen epäkohta syntyy, kun julkinen laitos ei toimi sitä sitovien sääntöjen tai periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että hallinnollinen epäkohta syntyy, kun julkinen laitos ei toimi sitä sitovien sääntöjen tai periaatteiden mukaisesti;

| 3. | toteaa, että väitetty hallinnollinen epäkohta koski komission tapaa hoitaa Itävaltaa vastaan käynnistettyä rikkomusmenettelyä ja etenkin sitä, että komissio ei ollut kyennyt ehkäisemään sitä, että töihin ilman vaadittua vaikutustenarviointia luvan myöntänyt viranomainen oli vastuussa taannehtivan ympäristövaikutusten arvioinnin toimeenpanosta, eikä varmistamaan sitä, että kantelun esittäjä saisi oikeussuojan tähän arviointiin liittyvissä asioissa; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että väitetty hallinnollinen epäkohta koski komission tapaa hoitaa Itävaltaa vastaan käynnistettyä rikkomusmenettelyä ja etenkin sitä, että komissio ei ollut kyennyt ehkäisemään sitä, että töihin ilman vaadittua vaikutustenarviointia luvan myöntänyt viranomainen oli vastuussa taannehtivan ympäristövaikutusten arvioinnin toimeenpanosta, eikä varmistamaan sitä, että kantelun esittäjä saisi oikeussuojan tähän arviointiin liittyvissä asioissa;

| 4. | korostaa, että tässä erityiskertomuksessa ei käsitellä kysymystä siitä, toimivatko Itävallan viranomaiset väärin, vaan sitä, laiminlöikö komissio velvollisuutensa saamansa kantelun tutkinnassa ja menettelyssään sen suhteen sekä vastauksessaan oikeusasiamiehen pyyntöihin ja suosituksiin, jotka tämä oli antanut tutkittuaan tapausta ensimmäisen kerran; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että tässä erityiskertomuksessa ei käsitellä kysymystä siitä, toimivatko Itävallan viranomaiset väärin, vaan sitä, laiminlöikö komissio velvollisuutensa saamansa kantelun tutkinnassa ja menettelyssään sen suhteen sekä vastauksessaan oikeusasiamiehen pyyntöihin ja suosituksiin, jotka tämä oli antanut tutkittuaan tapausta ensimmäisen kerran;

| 5. | yhtyy oikeusasiamiehen huoleen eturistiriitojen mahdollisista kielteisistä vaikutuksista ympäristövaikutusarviointien suorittamiseen ja on yhtä mieltä siitä, että olisi pyrittävä etsimään keinoja tämän asian ratkaisemiseksi ymmärtäen samalla komission huolet toimivaltansa ylittämisestä, jos se olisi kehottanut Itävallan viranomaisia nimittämään jonkin toisen elimen vastaamaan taannehtivasta arvioinnista; |
| --- | --- |

5.

yhtyy oikeusasiamiehen huoleen eturistiriitojen mahdollisista kielteisistä vaikutuksista ympäristövaikutusarviointien suorittamiseen ja on yhtä mieltä siitä, että olisi pyrittävä etsimään keinoja tämän asian ratkaisemiseksi ymmärtäen samalla komission huolet toimivaltansa ylittämisestä, jos se olisi kehottanut Itävallan viranomaisia nimittämään jonkin toisen elimen vastaamaan taannehtivasta arvioinnista;

| 6. | kehottaa jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia kiinnittämään huomiota mahdollisiin eturistiriitoihin jo nykyisessä oikeudellisessa tilanteessa ja valmistautumaan tältä osin unionin lainsäädännön mahdolliseen muuttamiseen; korostaa kansallisten oikeusasiamiesten roolia tärkeinä sovittelijoina, jotka auttavat kansalaisia käynnistämään toimenpiteitä jäsenvaltioiden hallinnossa mahdollisesti ilmenevien eturistiriitatapauksien ja yleisemmin hallinnollisten epäkohtien varalta; |
| --- | --- |

6.

kehottaa jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia kiinnittämään huomiota mahdollisiin eturistiriitoihin jo nykyisessä oikeudellisessa tilanteessa ja valmistautumaan tältä osin unionin lainsäädännön mahdolliseen muuttamiseen; korostaa kansallisten oikeusasiamiesten roolia tärkeinä sovittelijoina, jotka auttavat kansalaisia käynnistämään toimenpiteitä jäsenvaltioiden hallinnossa mahdollisesti ilmenevien eturistiriitatapauksien ja yleisemmin hallinnollisten epäkohtien varalta;

| 7. | katsoo oikeusasiamiehen toisen väitteen osalta, että paikallisväestön vilpitön, aktiivinen ja kattava osallistuminen ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin soveltamiseen on kokonaisuutena tarkastellen olennaista, ja uskoo siksi, että ennen paikalliseen ympäristöön ja ihmisten terveyteen mahdollisesti huomattavassa määrin vaikuttavien hankkeiden toteuttamista olisi käynnistettävä nykyistä useammin avoimia välitysmenettelyjä; antaa tässä yhteydessä tunnustusta siitä, että järjestettiin kattava julkinen välitysprosessi ennen Wienin lentokentän kolmannen kiitoradan rakentamista koskevaa ympäristövaikutusten arviointia, jossa otettiin huomioon myös kerrannaisvaikutukset, kuten meluhaitat laajennustöistä, jotka liittyvät käsiteltävänä olevaan rikkomusmenettelyyn, ja jota voidaan tarkastella kaikilta osin uudelleen; |
| --- | --- |

7.

katsoo oikeusasiamiehen toisen väitteen osalta, että paikallisväestön vilpitön, aktiivinen ja kattava osallistuminen ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin soveltamiseen on kokonaisuutena tarkastellen olennaista, ja uskoo siksi, että ennen paikalliseen ympäristöön ja ihmisten terveyteen mahdollisesti huomattavassa määrin vaikuttavien hankkeiden toteuttamista olisi käynnistettävä nykyistä useammin avoimia välitysmenettelyjä; antaa tässä yhteydessä tunnustusta siitä, että järjestettiin kattava julkinen välitysprosessi ennen Wienin lentokentän kolmannen kiitoradan rakentamista koskevaa ympäristövaikutusten arviointia, jossa otettiin huomioon myös kerrannaisvaikutukset, kuten meluhaitat laajennustöistä, jotka liittyvät käsiteltävänä olevaan rikkomusmenettelyyn, ja jota voidaan tarkastella kaikilta osin uudelleen;

| 8. | on yhtä mieltä oikeusasiamiehen kanssa siitä, että selkeä tietojen kirjaaminen ja ajan tasalla pitäminen on osa hyvää hallintoa, koska se mahdollistaa esimerkiksi sen, että oikeusasiamies voi todentaa, että hänen suosituksensa on otettu asianmukaisesti huomioon; |
| --- | --- |

8.

on yhtä mieltä oikeusasiamiehen kanssa siitä, että selkeä tietojen kirjaaminen ja ajan tasalla pitäminen on osa hyvää hallintoa, koska se mahdollistaa esimerkiksi sen, että oikeusasiamies voi todentaa, että hänen suosituksensa on otettu asianmukaisesti huomioon;

| 9. | pitää myös suotavana ja tärkeänä hyvän hallinnon edellytyksenä, että rikkomusmenettelyn aikana ollaan asianmukaisesti, selvästi ja johdonmukaisesti yhteydessä kantelun esittäjiin sekä oikeusasiamieheen tämän tutkimusten aikana; |
| --- | --- |

9.

pitää myös suotavana ja tärkeänä hyvän hallinnon edellytyksenä, että rikkomusmenettelyn aikana ollaan asianmukaisesti, selvästi ja johdonmukaisesti yhteydessä kantelun esittäjiin sekä oikeusasiamieheen tämän tutkimusten aikana;

| 10. | on tyytyväinen komission lausuntoon, jonka mukaan se aikoo parantaa käytäntöään sekä kirjaamisen että yhteydenpidon suhteen välttääkseen viestintäongelmat, joita käsiteltävänä olevassa tapauksessa on ilmennyt; |
| --- | --- |

10.

on tyytyväinen komission lausuntoon, jonka mukaan se aikoo parantaa käytäntöään sekä kirjaamisen että yhteydenpidon suhteen välttääkseen viestintäongelmat, joita käsiteltävänä olevassa tapauksessa on ilmennyt;

| 11. | tähdentää, että komissio ja Itävallan viranomaiset eivät ole rikkoneet voimassa olevaa unionin lainsäädäntöä tehdessään jälkikäteen ympäristövaikutusten arvioinnin, joka perustui tilapäisenä ratkaisuna neuvoteltuun sui generis -menettelyyn; korostaa kuitenkin, että EU:n lainsäädännössä ei ole oikeusperustaa tällaista menettelyä varten, vaan menettelyä on pidettävä poikkeuksellisena seurauksena siitä, että direktiiviä ei ole kyetty aiemmin noudattamaan; katsoo, että noudattamatta jättämistä ei ole voitu korjata; |
| --- | --- |

11.

tähdentää, että komissio ja Itävallan viranomaiset eivät ole rikkoneet voimassa olevaa unionin lainsäädäntöä tehdessään jälkikäteen ympäristövaikutusten arvioinnin, joka perustui tilapäisenä ratkaisuna neuvoteltuun sui generis -menettelyyn; korostaa kuitenkin, että EU:n lainsäädännössä ei ole oikeusperustaa tällaista menettelyä varten, vaan menettelyä on pidettävä poikkeuksellisena seurauksena siitä, että direktiiviä ei ole kyetty aiemmin noudattamaan; katsoo, että noudattamatta jättämistä ei ole voitu korjata;

| 12. | katsoo, että komissio olisi neuvotteluissaan Itävallan viranomaisten kanssa voinut tehostaa toimiaan oikeussuojakeinojen saatavuuden suhteen, kun otetaan huomioon säännösten (10 a artikla) saattaminen osaksi Itävallan lainsäädäntöä vuonna 2005, sekä Itävallan vastuullista ministeriötä koskevan eturistiriidan suhteen, kun otetaan huomioon unionin oikeuskäytännön yleinen periaate, jonka mukaan ei ole noudatettava vain lain kirjainta, vaan myös lainsäädännön tarkoitus ja henki on otettava huomioon; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että komissio olisi neuvotteluissaan Itävallan viranomaisten kanssa voinut tehostaa toimiaan oikeussuojakeinojen saatavuuden suhteen, kun otetaan huomioon säännösten (10 a artikla) saattaminen osaksi Itävallan lainsäädäntöä vuonna 2005, sekä Itävallan vastuullista ministeriötä koskevan eturistiriidan suhteen, kun otetaan huomioon unionin oikeuskäytännön yleinen periaate, jonka mukaan ei ole noudatettava vain lain kirjainta, vaan myös lainsäädännön tarkoitus ja henki on otettava huomioon;

Wienin lentoaseman tapaus, YVA-direktiivin tarkistus ja hyvää hallintoa koskeva asetus

| 13. | katsoo, että olosuhteet, jotka johtivat komission käynnistämään rikkomusmenettelyyn ja sittemmin Euroopan oikeusasiamiehelle tehtyyn kanteluun, herättävät vakavia kysymyksiä direktiivin 85/337/ETY silloisesta täytäntöönpanosta jäsenvaltiossa, tässä tapauksessa Itävallassa; pitää myönteisenä, että YVA-direktiivin täytäntöönpanoa koskevaa Itävallan lakia muutettiin vuonna 2009 ja että tällöin otettiin asianmukaisesti huomioon muun muassa käsiteltävänä olevassa tapauksessa tehdyt havainnot, joten Itävallan asiasta antamat säädökset on nyt saatettu EU:n lainsäädännön mukaisiksi; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että olosuhteet, jotka johtivat komission käynnistämään rikkomusmenettelyyn ja sittemmin Euroopan oikeusasiamiehelle tehtyyn kanteluun, herättävät vakavia kysymyksiä direktiivin 85/337/ETY silloisesta täytäntöönpanosta jäsenvaltiossa, tässä tapauksessa Itävallassa; pitää myönteisenä, että YVA-direktiivin täytäntöönpanoa koskevaa Itävallan lakia muutettiin vuonna 2009 ja että tällöin otettiin asianmukaisesti huomioon muun muassa käsiteltävänä olevassa tapauksessa tehdyt havainnot, joten Itävallan asiasta antamat säädökset on nyt saatettu EU:n lainsäädännön mukaisiksi;

| 14. | muistuttaa, että vuosien kuluessa vetoomusvaliokunnan tietoon on saatettu useita tapauksia, joissa jäsenvaltioiden väitetään sallineen, että hankkeita hyväksytään ja toteutetaan ilman tarvittavaa ympäristövaikutusten arviointia; |
| --- | --- |

14.

muistuttaa, että vuosien kuluessa vetoomusvaliokunnan tietoon on saatettu useita tapauksia, joissa jäsenvaltioiden väitetään sallineen, että hankkeita hyväksytään ja toteutetaan ilman tarvittavaa ympäristövaikutusten arviointia;

| 15. | katsoo, että tapauksissa, joissa hankkeet hyvin todennäköisesti eivät täytä YVA-direktiivin perusvaatimuksia, asianomaisen yleisön käytettävissä tulisi olla tehokkaat välineet, jotta se voi pyytää ympäristövaikutusten arvioinnista vastaavalta viranomaiselta välittömästi selvitystä siitä, ovatko hankkeet EU:n sääntöjen mukaisia, ja siten estää peruuttamattoman ympäristövahingon, kun näitä hankkeita toteutetaan; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että tapauksissa, joissa hankkeet hyvin todennäköisesti eivät täytä YVA-direktiivin perusvaatimuksia, asianomaisen yleisön käytettävissä tulisi olla tehokkaat välineet, jotta se voi pyytää ympäristövaikutusten arvioinnista vastaavalta viranomaiselta välittömästi selvitystä siitä, ovatko hankkeet EU:n sääntöjen mukaisia, ja siten estää peruuttamattoman ympäristövahingon, kun näitä hankkeita toteutetaan;

| 16. | toteaa myös, että taannehtivan ympäristövaikutusten arvioinnin käsitettä ei esiinny nykyisessä YVA-direktiivissä ja että komissio neuvotteli tämän välineen soveltamisesta, jotta se voi hoitaa tosiasiallisen tilanteen, jossa luvat oli jo myönnetty ja työt suoritettu; |
| --- | --- |

16.

toteaa myös, että taannehtivan ympäristövaikutusten arvioinnin käsitettä ei esiinny nykyisessä YVA-direktiivissä ja että komissio neuvotteli tämän välineen soveltamisesta, jotta se voi hoitaa tosiasiallisen tilanteen, jossa luvat oli jo myönnetty ja työt suoritettu;

| 17. | huomauttaa, että Wienin lentoaseman tapaus tuo esiin nykyisen YVA-direktiivin heikkouksia, kuten sen, miten suhtautua hankkeisiin, jotka ovat käytännössä peruuttamattomia, koska ne on jo toteutettu ja ympäristölle on jo mahdollisesti aiheutunut vahinkoa, ja vastuuviranomaisten sisäisten eturistiriitojen ongelmaan, joka käsillä olevassa tapauksessa on väitetty olevan; |
| --- | --- |

17.

huomauttaa, että Wienin lentoaseman tapaus tuo esiin nykyisen YVA-direktiivin heikkouksia, kuten sen, miten suhtautua hankkeisiin, jotka ovat käytännössä peruuttamattomia, koska ne on jo toteutettu ja ympäristölle on jo mahdollisesti aiheutunut vahinkoa, ja vastuuviranomaisten sisäisten eturistiriitojen ongelmaan, joka käsillä olevassa tapauksessa on väitetty olevan;

| 18. | viittaa vetoomusvaliokunnan vuosikertomukseen vuodelta 2011, jossa korostettiin tarvetta varmistaa ympäristövaikutusten arviointien objektiivisuus ja puolueettomuus; kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että ympäristövaikutusten arvioinnista annettua direktiiviä ”vahvistetaan antamalla selvemmät ohjeet asiantuntijoiden tekemien tutkimusten riippumattomuudesta, yhteisistä EU:n raja-arvoista, menettelyn enimmäiskestosta tehokas julkinen kuuleminen mukaan lukien, päätösten perustelua koskevasta vaatimuksesta, pakollisesta kohtuullisten vaihtoehtojen arvioinnista ja laadunvalvontamekanismista”; |
| --- | --- |

18.

viittaa vetoomusvaliokunnan vuosikertomukseen vuodelta 2011, jossa korostettiin tarvetta varmistaa ympäristövaikutusten arviointien objektiivisuus ja puolueettomuus; kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että ympäristövaikutusten arvioinnista annettua direktiiviä ”vahvistetaan antamalla selvemmät ohjeet asiantuntijoiden tekemien tutkimusten riippumattomuudesta, yhteisistä EU:n raja-arvoista, menettelyn enimmäiskestosta tehokas julkinen kuuleminen mukaan lukien, päätösten perustelua koskevasta vaatimuksesta, pakollisesta kohtuullisten vaihtoehtojen arvioinnista ja laadunvalvontamekanismista”;

| 19. | on tyytyväinen komission ehdotukseen YVA-direktiivin tarkistamiseksi tarkoituksena sen vahvistaminen; ilmaisee sitoumuksensa osallistua täysipainoisesti menettelyyn komission ja neuvoston kanssa sen varmistamiseksi, että tämä tärkeä direktiivi vastaa tarkoitustaan entistä tehokkaammalla ja objektiivisemmalla tavalla (3); |
| --- | --- |

19.

on tyytyväinen komission ehdotukseen YVA-direktiivin tarkistamiseksi tarkoituksena sen vahvistaminen; ilmaisee sitoumuksensa osallistua täysipainoisesti menettelyyn komission ja neuvoston kanssa sen varmistamiseksi, että tämä tärkeä direktiivi vastaa tarkoitustaan entistä tehokkaammalla ja objektiivisemmalla tavalla (3);

| 20. | toteaa, että nykyinen direktiivi ei sisällä hyväksynnästä vastaavien viranomaisten objektiivisuutta ja puolueettomuutta koskevia vaatimuksia eikä aseta tällaisia vaatimuksia ympäristövaikutusten arviointeja suorittaville elimille; toteaa, että nykyinen direktiivi ei myöskään sisällä säännöksiä asian käsittelystä, jos hanke on jo toteutettu tai valmistumaisillaan, eikä siitä, miten yleisö voisi selkeää ja epäbyrokraattista menettelyä soveltaen pyytää ympäristövaikutusten arvioinnista vastaavalta viranomaiselta välittömästi selvitystä siitä, ovatko hankkeet, jotka eivät hyvin todennäköisesti täytä YVA-direktiivin perusvaatimuksia, EU:n sääntöjen mukaisia; katsoo siksi, että YVA-direktiivin tarkistus tarjoaa hyvän tilaisuuden ottaa käyttöön tällaiset vaatimukset ja säännökset; |
| --- | --- |

20.

toteaa, että nykyinen direktiivi ei sisällä hyväksynnästä vastaavien viranomaisten objektiivisuutta ja puolueettomuutta koskevia vaatimuksia eikä aseta tällaisia vaatimuksia ympäristövaikutusten arviointeja suorittaville elimille; toteaa, että nykyinen direktiivi ei myöskään sisällä säännöksiä asian käsittelystä, jos hanke on jo toteutettu tai valmistumaisillaan, eikä siitä, miten yleisö voisi selkeää ja epäbyrokraattista menettelyä soveltaen pyytää ympäristövaikutusten arvioinnista vastaavalta viranomaiselta välittömästi selvitystä siitä, ovatko hankkeet, jotka eivät hyvin todennäköisesti täytä YVA-direktiivin perusvaatimuksia, EU:n sääntöjen mukaisia; katsoo siksi, että YVA-direktiivin tarkistus tarjoaa hyvän tilaisuuden ottaa käyttöön tällaiset vaatimukset ja säännökset;

| 21. | katsoo, että tämä tapaus osoittaa myös sen, että YVA-direktiivin säännöksiä lujittavien toimenpiteiden lisäksi rikkomusmenettelyihin liittyviä menettelytapoja on selkiytettävä, mieluiten antamalla unionin hallintomenettelyjä koskeva yleisasetus ja vahvistamalla siten kantelujen esittäjien asemaa; katsoo, että tällainen säädös soveltuisi hyvin viranomaisten velvoitteiden määrittämiseen heidän viestiessään rikkomistapauksissa kantelujen esittäjien tai Euroopan kansalaisia edustavien erilaisten elinten, kuten vetoomusvaliokunnan ja oikeusasiamiehen kanssa; toteaa, että tällainen velvoite voisi olla esimerkiksi se, että oikeusasiamiehen antamiin suosituksiin olisi reagoitava mahdollisimman nopeasti, jotta käsiteltävänä olevan tapauksen yhteydessä ilmenneet virheelliset tulkinnat eivät enää toistuisi; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että tämä tapaus osoittaa myös sen, että YVA-direktiivin säännöksiä lujittavien toimenpiteiden lisäksi rikkomusmenettelyihin liittyviä menettelytapoja on selkiytettävä, mieluiten antamalla unionin hallintomenettelyjä koskeva yleisasetus ja vahvistamalla siten kantelujen esittäjien asemaa; katsoo, että tällainen säädös soveltuisi hyvin viranomaisten velvoitteiden määrittämiseen heidän viestiessään rikkomistapauksissa kantelujen esittäjien tai Euroopan kansalaisia edustavien erilaisten elinten, kuten vetoomusvaliokunnan ja oikeusasiamiehen kanssa; toteaa, että tällainen velvoite voisi olla esimerkiksi se, että oikeusasiamiehen antamiin suosituksiin olisi reagoitava mahdollisimman nopeasti, jotta käsiteltävänä olevan tapauksen yhteydessä ilmenneet virheelliset tulkinnat eivät enää toistuisi;

o

o o

| 22. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan oikeusasiamiehelle, Euroopan oikeusasiamiesten verkostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

22.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan oikeusasiamiehelle, Euroopan oikeusasiamiesten verkostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EYVL L 113, 4.5.1994, s. 15.

(2)  Neuvoston direktiivi 85/337/ETY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1985, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista, sellaisena kuin se on muutettuna.

(3)  COM(2012)0628.

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/6

---

P7_TA(2013)0073

Talouskriisin vaikutukset sukupuolten tasa-arvoon ja naisten oikeuksiin

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 talouskriisin vaikutuksista sukupuolten tasa-arvoon ja naisten oikeuksiin (2012/2301(INI))

(2016/C 036/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan, 153 artiklan 1 kohdan i alakohdan ja 157 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan, 153 artiklan 1 kohdan i alakohdan ja 157 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Tavoitteena työllistävä elpyminen” (COM(2012)0173) ja sen liiteasiakirjan henkilökohtaisten ja kotitalouspalvelujen työllistämispotentiaalin hyödyntämisestä (SWD(2012)0095), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Tavoitteena työllistävä elpyminen” (COM(2012)0173) ja sen liiteasiakirjan henkilökohtaisten ja kotitalouspalvelujen työllistämispotentiaalin hyödyntämisestä (SWD(2012)0095),

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2011 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2011 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (COM(2011)0609),

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2011 hyväksymän Euroopan tasa-arvosopimuksen vuosiksi 2011–2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2011 hyväksymän Euroopan tasa-arvosopimuksen vuosiksi 2011–2020,

| — | ottaa huomioon vuonna 2011 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan naisten ja miesten tasa-arvon edistymisestä (vuosikertomus 2010) (SEC(2011)0193), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2011 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan naisten ja miesten tasa-arvon edistymisestä (vuosikertomus 2010) (SEC(2011)0193),

| — | ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015” (COM(2010)0491),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista – Eurooppa 2020 -strategian yhdennettyjen suuntaviivojen II osa (COM(2010)0193), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista – Eurooppa 2020 -strategian yhdennettyjen suuntaviivojen II osa (COM(2010)0193),

| — | ottaa huomioon palveluista sisämarkkinoilla 12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon palveluista sisämarkkinoilla 12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (1),

| — | ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun direktiivin 2006/54/EY (uudelleenlaadittu toisinto) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun direktiivin 2006/54/EY (uudelleenlaadittu toisinto) (2),

| — | ottaa huomioon miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13. joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13. joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY (3),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (4),

| — | ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman naisten asemasta ikääntyvässä yhteiskunnassa (5); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman naisten asemasta ikääntyvässä yhteiskunnassa (5);

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman talous- ja rahoituskriisiin liittyvistä sukupuolinäkökohdista (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman talous- ja rahoituskriisiin liittyvistä sukupuolinäkökohdista (6),

| — | ottaa huomioon 19. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman epävarmassa asemassa olevista naistyöntekijöistä (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman epävarmassa asemassa olevista naistyöntekijöistä (7),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2010 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2010 (8),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisten köyhyydestä Euroopan unionissa (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisten köyhyydestä Euroopan unionissa (9),

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisista ja yritysjohtajuudesta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisista ja yritysjohtajuudesta (10),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisyrittäjyydestä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisyrittäjyydestä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (11),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman yksinhuoltajaäitien tilanteesta (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman yksinhuoltajaäitien tilanteesta (12),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa 2011 (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa 2011 (13),

| — | ottaa huomioon 24. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle sen periaatteen soveltamisesta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle sen periaatteen soveltamisesta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka (14),

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2012 antamansa päätöslauselman naisten roolista vihreässä taloudessa (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2012 antamansa päätöslauselman naisten roolista vihreässä taloudessa (15),

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2012 antamansa päätöslauselman naisten työoloista palvelualalla (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2012 antamansa päätöslauselman naisten työoloista palvelualalla (16),

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman romaniväestön osallistamista koskevasta EU:n strategiasta (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman romaniväestön osallistamista koskevasta EU:n strategiasta (17),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0048/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0048/2013),

| A. | toteaa, että Euroopan unionia ravistelee tällä hetkellä vakavin talous- ja rahoituskriisi sitten 1930-luvun suuren laman ja että jäsenvaltioiden työttömyysaste on mainitun kriisin seurauksena kohonnut merkittävästi kaikissa jäsenvaltioissa ja erityisesti eteläisissä jäsenvaltioissa; huomauttaa, että kriisin vaikutukset kohdistuvat erityisen voimakkaasti haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin ja varsinkin naisiin ja toteutuvat välittömästi palkan alennuksena tai työpaikan menettämisenä tai työsuhteen epävarmuutena ja välillisesti talousarvioleikkauksina julkisten palvelujen ja sosiaalitukien alalla; katsoo, että kriisin ratkaisemisessa ja selviytymiskeinojen kehittämisessä on muun muassa kiinnitettävä hyvin vakavaa huomiota sukupuolten tasa-arvoon; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan unionia ravistelee tällä hetkellä vakavin talous- ja rahoituskriisi sitten 1930-luvun suuren laman ja että jäsenvaltioiden työttömyysaste on mainitun kriisin seurauksena kohonnut merkittävästi kaikissa jäsenvaltioissa ja erityisesti eteläisissä jäsenvaltioissa; huomauttaa, että kriisin vaikutukset kohdistuvat erityisen voimakkaasti haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin ja varsinkin naisiin ja toteutuvat välittömästi palkan alennuksena tai työpaikan menettämisenä tai työsuhteen epävarmuutena ja välillisesti talousarvioleikkauksina julkisten palvelujen ja sosiaalitukien alalla; katsoo, että kriisin ratkaisemisessa ja selviytymiskeinojen kehittämisessä on muun muassa kiinnitettävä hyvin vakavaa huomiota sukupuolten tasa-arvoon;

| B. | toteaa, että oikeus työhön on naisten tosiasiallisten yhtäläisten oikeuksien, taloudellisen riippumattomuuden ja ammatillisten mahdollisuuksien toteuttamisen olennainen ennakkoehto; ottaa huomioon, että nykyinen kriisi on rahoitus- ja talouskriisin ohella myös demokratian, tasa-arvon, sosiaalipalvelujen ja sukupuolten tasa-arvon kriisi ja että sen varjolla myös hidastetaan ilmastonmuutoksen torjuntaa ja ympäristöhaasteiden ratkaisemista ja pyritään jopa pysäyttämään ne; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että oikeus työhön on naisten tosiasiallisten yhtäläisten oikeuksien, taloudellisen riippumattomuuden ja ammatillisten mahdollisuuksien toteuttamisen olennainen ennakkoehto; ottaa huomioon, että nykyinen kriisi on rahoitus- ja talouskriisin ohella myös demokratian, tasa-arvon, sosiaalipalvelujen ja sukupuolten tasa-arvon kriisi ja että sen varjolla myös hidastetaan ilmastonmuutoksen torjuntaa ja ympäristöhaasteiden ratkaisemista ja pyritään jopa pysäyttämään ne;

| C. | toteaa, että tutkimusten mukaan naisten osuus EU:n rahoituslaitosten päättävissä tehtävissä on vain 5 prosenttia ja että jokaisen 27 jäsenvaltion keskuspankin pääjohtajana on mies; ottaa huomioon, että tasa-arvotutkimukset ovat osoittaneet, että naisilla on erilainen johtamistapa ja että he pyrkivät välttämään riskejä ja keskittyvät enemmän pitkän aikavälin tavoitteisiin; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että tutkimusten mukaan naisten osuus EU:n rahoituslaitosten päättävissä tehtävissä on vain 5 prosenttia ja että jokaisen 27 jäsenvaltion keskuspankin pääjohtajana on mies; ottaa huomioon, että tasa-arvotutkimukset ovat osoittaneet, että naisilla on erilainen johtamistapa ja että he pyrkivät välttämään riskejä ja keskittyvät enemmän pitkän aikavälin tavoitteisiin;

| D. | toteaa, että talouskriisin alkuvaiheissa vaikutukset kohdistuivat voimakkaammin miehiin kuin naisiin, mutta kriisin edetessä työttömyys on kehittynyt eri tavoin miesten ja naisten keskuudessa; naiset eivät olleet kriisin ensisijaisia uhreja, mutta nyt kriisin seuraukset näkyvät yhä selkeämmin ja pitkäaikaisemmin naisilla (suurempi ja jatkuvasti kasvava määrä työpaikkoja on epävarmoja ja osa-aikaisia, suurempi työttömyysriski, matalammat palkat, heikompi sosiaaliturva jne.); toteaa, että kriisin tämänhetkisestä vaiheesta on saatavilla huomattavasti vähemmän tietoa ja että kriisiä koskevien luotettavien vertailukelpoisten tietojen puuttumisen vuoksi sen vaikutuksia naisiin tavataan vähätellä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että talouskriisin alkuvaiheissa vaikutukset kohdistuivat voimakkaammin miehiin kuin naisiin, mutta kriisin edetessä työttömyys on kehittynyt eri tavoin miesten ja naisten keskuudessa; naiset eivät olleet kriisin ensisijaisia uhreja, mutta nyt kriisin seuraukset näkyvät yhä selkeämmin ja pitkäaikaisemmin naisilla (suurempi ja jatkuvasti kasvava määrä työpaikkoja on epävarmoja ja osa-aikaisia, suurempi työttömyysriski, matalammat palkat, heikompi sosiaaliturva jne.); toteaa, että kriisin tämänhetkisestä vaiheesta on saatavilla huomattavasti vähemmän tietoa ja että kriisiä koskevien luotettavien vertailukelpoisten tietojen puuttumisen vuoksi sen vaikutuksia naisiin tavataan vähätellä;

| E. | ottaa huomioon naisten merkittävän roolin taloudellisen kehityksen edistämisessä ja toteaa, että naisten voimaannuttaminen voi nostaa yhteisöjä ja perheitä köyhyydestä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon naisten merkittävän roolin taloudellisen kehityksen edistämisessä ja toteaa, että naisten voimaannuttaminen voi nostaa yhteisöjä ja perheitä köyhyydestä;

| F. | toteaa, että kriisitilanteessa työmarkkinapolitiikassa on tapana keskittyä yleiseen työllisyyteen, ei vain työelämän ulkopuolella olevien naisten työllisyystason kohentamiseen; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että kriisitilanteessa työmarkkinapolitiikassa on tapana keskittyä yleiseen työllisyyteen, ei vain työelämän ulkopuolella olevien naisten työllisyystason kohentamiseen;

| G. | toteaa, ettei naisten työttömyys useinkaan näy virallisissa tilastotiedoissa ja että sukupuolten epätasa-arvoa, joka ilmenee naisten poissaolona työmarkkinoilta, aliarvioidaan monessa tapauksessa, koska naisilla on taipumus siirtyä useammin pois virallisilta työmarkkinoilta eri syistä (raskaus, perhevelvoitteet, ajalliset rajoitteet) palkattomaan tai pimeään työhön, jota he usein tekevät kotona tai he toimivat omaishoitajina tai työskentelevät harmaassa taloudessa, ja että tällä hetkellä sukupuolten tasa-arvoa edistäviin toimiin kohdennettujen julkisten menojen leikkaamisen vaikutuksista on vain vähän tutkimukseen perustuvaa tietoa; |
| --- | --- |

G.

toteaa, ettei naisten työttömyys useinkaan näy virallisissa tilastotiedoissa ja että sukupuolten epätasa-arvoa, joka ilmenee naisten poissaolona työmarkkinoilta, aliarvioidaan monessa tapauksessa, koska naisilla on taipumus siirtyä useammin pois virallisilta työmarkkinoilta eri syistä (raskaus, perhevelvoitteet, ajalliset rajoitteet) palkattomaan tai pimeään työhön, jota he usein tekevät kotona tai he toimivat omaishoitajina tai työskentelevät harmaassa taloudessa, ja että tällä hetkellä sukupuolten tasa-arvoa edistäviin toimiin kohdennettujen julkisten menojen leikkaamisen vaikutuksista on vain vähän tutkimukseen perustuvaa tietoa;

| H. | panee merkille, että hallitusten säästöohjelmiin liittyvät talousarvioleikkaukset kohdistuvat enimmäkseen julkiseen sektoriin ja sen hyvinvointipalveluihin, joiden alalla työntekijät ja edunsaajat ovat pääasiassa naisia – julkisen sektorin työntekijöistä heitä on noin 70 prosenttia – , mutta myös yksityiseen sektoriin, joten naisista on tulossa säästötoimien ensisijaisia uhreja; panee merkille, että tähän mennessä yksikään jäsenvaltio ei ole arvioinut ehdotettujen julkisten menojen leikkausten ja julkisen talouden vakauttamisen vaikutusta sukupuolten tasa-arvon kannalta, olipa kyse yksittäisistä toimista tai niiden kumulatiivisista vaikutuksista; |
| --- | --- |

H.

panee merkille, että hallitusten säästöohjelmiin liittyvät talousarvioleikkaukset kohdistuvat enimmäkseen julkiseen sektoriin ja sen hyvinvointipalveluihin, joiden alalla työntekijät ja edunsaajat ovat pääasiassa naisia – julkisen sektorin työntekijöistä heitä on noin 70 prosenttia – , mutta myös yksityiseen sektoriin, joten naisista on tulossa säästötoimien ensisijaisia uhreja; panee merkille, että tähän mennessä yksikään jäsenvaltio ei ole arvioinut ehdotettujen julkisten menojen leikkausten ja julkisen talouden vakauttamisen vaikutusta sukupuolten tasa-arvon kannalta, olipa kyse yksittäisistä toimista tai niiden kumulatiivisista vaikutuksista;

| I. | ottaa huomioon, että naiset ovat riippuvaisempia sosiaalietuuksista ja että sosiaalietuuksia leikataan talouden säästötoimien yhteydessä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että naiset ovat riippuvaisempia sosiaalietuuksista ja että sosiaalietuuksia leikataan talouden säästötoimien yhteydessä;

| J. | toteaa, että nykyisen kaltaisessa kriisitilanteessa työmarkkinoilla tarvitaan perusteellisia rakennemuutoksia; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että nykyisen kaltaisessa kriisitilanteessa työmarkkinoilla tarvitaan perusteellisia rakennemuutoksia;

| K. | toteaa, että naisilla kriisi näkyy työpaikkojen vähenemisen ohella myös työskentelyaikataulun muuttamisena sekä työajan pidentämisenä siten, että se käsittää monessa tapauksessa useita eri työvuoroja; arvioi, että talous elpyy hyvin todennäköisesti nopeammin teollisuusalalla, minkä seurauksena miesvaltaisten alojen työllisyys kohenee naisvaltaisia aloja ripeämmin; olettaa, että julkisiin palveluihin kohdistuvat säästötoimet vaikuttavat pitkäaikaisemmin naisten työllisyyteen ja saattavat siten pitkällä aikavälillä vaarantaa sukupuolten tasa-arvon alalla saavutetun edistyksen; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että naisilla kriisi näkyy työpaikkojen vähenemisen ohella myös työskentelyaikataulun muuttamisena sekä työajan pidentämisenä siten, että se käsittää monessa tapauksessa useita eri työvuoroja; arvioi, että talous elpyy hyvin todennäköisesti nopeammin teollisuusalalla, minkä seurauksena miesvaltaisten alojen työllisyys kohenee naisvaltaisia aloja ripeämmin; olettaa, että julkisiin palveluihin kohdistuvat säästötoimet vaikuttavat pitkäaikaisemmin naisten työllisyyteen ja saattavat siten pitkällä aikavälillä vaarantaa sukupuolten tasa-arvon alalla saavutetun edistyksen;

| L. | toteaa, että vallitseva kriisi johtaa naisten lisääntyvään hyväksikäyttöön sekä laillisessa että laittomassa taloudessa ja että se vaikuttavaa pitkällä aikavälillä merkittävästi niihin naisiin, joiden urakehitys ei ole lineaarista (mukaan lukien naiset, joiden matalapalkkaiset työsuhteet ovat tilapäisiä, osa-aikaisia, katkonaisia, etätyypillisiä tai harmaata työtä) ja joiden työ on usein tahdonvastaisesti osa-aikaista, minkä vuoksi naisten eläkekertymät ovat puutteellisia ja suurempi osuus naisista on köyhyysvaarassa; toteaa, että naisille saattaa kertyä oikeus vain hyvin pieneen eläkkeeseen ja että siksi he saattavat joutua köyhyysrajan alapuolelle; toteaa, että kokonainen nuorten miesten ja naisten sukupolvi saattaa jäädä ”kadotetuksi sukupolveksi”, koska sillä ei vaikean taloudellisen tilanteen vuoksi ole työmahdollisuuksia, turvattua työpaikkaa ja monessa tapauksessa kouluttautumismahdollisuuksia; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että vallitseva kriisi johtaa naisten lisääntyvään hyväksikäyttöön sekä laillisessa että laittomassa taloudessa ja että se vaikuttavaa pitkällä aikavälillä merkittävästi niihin naisiin, joiden urakehitys ei ole lineaarista (mukaan lukien naiset, joiden matalapalkkaiset työsuhteet ovat tilapäisiä, osa-aikaisia, katkonaisia, etätyypillisiä tai harmaata työtä) ja joiden työ on usein tahdonvastaisesti osa-aikaista, minkä vuoksi naisten eläkekertymät ovat puutteellisia ja suurempi osuus naisista on köyhyysvaarassa; toteaa, että naisille saattaa kertyä oikeus vain hyvin pieneen eläkkeeseen ja että siksi he saattavat joutua köyhyysrajan alapuolelle; toteaa, että kokonainen nuorten miesten ja naisten sukupolvi saattaa jäädä ”kadotetuksi sukupolveksi”, koska sillä ei vaikean taloudellisen tilanteen vuoksi ole työmahdollisuuksia, turvattua työpaikkaa ja monessa tapauksessa kouluttautumismahdollisuuksia;

| M. | toteaa, että kriisi vaikeuttaa entisestään työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista; toteaa, että lapset vaikuttavat eri tavalla miesten ja naisten työllisyyteen; toteaa, että äitien työvoimaosuus on 12 prosenttia alhaisempi kuin lapsettomien naisten, ja että isien työllisyysaste on 8,7 prosenttia korkeampi kuin lapsettomien miesten työllisyysaste; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että kriisi vaikeuttaa entisestään työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista; toteaa, että lapset vaikuttavat eri tavalla miesten ja naisten työllisyyteen; toteaa, että äitien työvoimaosuus on 12 prosenttia alhaisempi kuin lapsettomien naisten, ja että isien työllisyysaste on 8,7 prosenttia korkeampi kuin lapsettomien miesten työllisyysaste;

| N. | ottaa huomioon, että sukupuolinäkökulmaa ei ole otettu huomioon nykyisissä ja suunnitelluissa aloitteissa ja toimintalinjoissa, joilla pyritään selviytymään kriisistä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että sukupuolinäkökulmaa ei ole otettu huomioon nykyisissä ja suunnitelluissa aloitteissa ja toimintalinjoissa, joilla pyritään selviytymään kriisistä;

| O. | toteaa, että naisten työllistymistä haittaavat sukupuolistereotypiat kuten näkemys, jonka mukaan miesten työttömyys on naisten työttömyyttä ”vakavampi” ongelma ja joka on vain yksi lukuisista naisten työllistymismahdollisuuksia heikentävistä sukupuolistereotypioista; toteaa, että käytännössä miesten työllistämisstrategia poikkeaa naisten työllistämisstrategiasta, koska miehiä pidetään edelleen perheen huoltajina ja naisia ensisijaisina perheen hoivaajina; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että naisten työllistymistä haittaavat sukupuolistereotypiat kuten näkemys, jonka mukaan miesten työttömyys on naisten työttömyyttä ”vakavampi” ongelma ja joka on vain yksi lukuisista naisten työllistymismahdollisuuksia heikentävistä sukupuolistereotypioista; toteaa, että käytännössä miesten työllistämisstrategia poikkeaa naisten työllistämisstrategiasta, koska miehiä pidetään edelleen perheen huoltajina ja naisia ensisijaisina perheen hoivaajina;

| P. | panee merkille, että noin 23 prosenttia Euroopan unionin kansalaisista eli köyhyys- tai syrjäytymisuhan alla vuonna 2010 (18) ja että jatkuva köyhtyminen uhkaa ensisijaisesti naisia, joilla on usein muitakin ongelmia kuten iäkkäiden yksin elävien naisten ja yksinhuoltajien (jotka ovat pääasiassa naisia) tapauksessa; toteaa, että tällaisia ongelmia ovat muun muassa hankaluudet työpaikan säilyttämisessä tai uuden löytämisessä näissä olosuhteissa, vaikeudet sopivan asunnon saamisessa, huollettavana olevien henkilöiden (lapset, vanhemmat ja sairaat tai vammaiset henkilöt) hoitaminen ja vaikeudet työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisessa johtuen siitä, että asianmukaiset tukirakenteet puuttuvat ja kansalliset toimintalinjat poikkeavat toisistaan EU:n 27 jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

P.

panee merkille, että noin 23 prosenttia Euroopan unionin kansalaisista eli köyhyys- tai syrjäytymisuhan alla vuonna 2010 (18) ja että jatkuva köyhtyminen uhkaa ensisijaisesti naisia, joilla on usein muitakin ongelmia kuten iäkkäiden yksin elävien naisten ja yksinhuoltajien (jotka ovat pääasiassa naisia) tapauksessa; toteaa, että tällaisia ongelmia ovat muun muassa hankaluudet työpaikan säilyttämisessä tai uuden löytämisessä näissä olosuhteissa, vaikeudet sopivan asunnon saamisessa, huollettavana olevien henkilöiden (lapset, vanhemmat ja sairaat tai vammaiset henkilöt) hoitaminen ja vaikeudet työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisessa johtuen siitä, että asianmukaiset tukirakenteet puuttuvat ja kansalliset toimintalinjat poikkeavat toisistaan EU:n 27 jäsenvaltiossa;

| Q. | ottaa huomioon, että kriisi on entisestään heikentänyt monien heikossa asemassa olevien yhteisöjen sosiaalista ja taloudellista tilannetta ja lisännyt tyttöjen koulunkäynnin keskeytymistä ja lisännyt entisestään tyttöjen alttiutta joutua ihmiskaupan uhriksi; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että kriisi on entisestään heikentänyt monien heikossa asemassa olevien yhteisöjen sosiaalista ja taloudellista tilannetta ja lisännyt tyttöjen koulunkäynnin keskeytymistä ja lisännyt entisestään tyttöjen alttiutta joutua ihmiskaupan uhriksi;

| R. | ottaa huomioon, että palvelujen ja etuuksien leikkaaminen on vaikuttanut kielteisesti naisten taloudelliseen riippumattomuuteen, koska etuudet ovat naisten merkittävä tulonlähde ja koska naiset käyttävät julkisia palveluja enemmän kuin miehet; toteaa, että yksinhuoltajat ja yksin elävät naispuoliset eläkkeensaajat kärsivät suurimmat kumulatiiviset tappiot; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että palvelujen ja etuuksien leikkaaminen on vaikuttanut kielteisesti naisten taloudelliseen riippumattomuuteen, koska etuudet ovat naisten merkittävä tulonlähde ja koska naiset käyttävät julkisia palveluja enemmän kuin miehet; toteaa, että yksinhuoltajat ja yksin elävät naispuoliset eläkkeensaajat kärsivät suurimmat kumulatiiviset tappiot;

| S. | panee merkille, että kriisin seurauksena naiset tekevät aiempaa useammin pimeää tai palkatonta työtä vailla täyttä sosiaaliturvaa joko omasta tahdostaan tai tahdonvastaisesti ja että OECD:n tutkimuksen (19) mukaan kotitaloustyön osuus on 33 prosenttia OECD:n jäsenmaiden BKT:stä; |
| --- | --- |

S.

panee merkille, että kriisin seurauksena naiset tekevät aiempaa useammin pimeää tai palkatonta työtä vailla täyttä sosiaaliturvaa joko omasta tahdostaan tai tahdonvastaisesti ja että OECD:n tutkimuksen (19) mukaan kotitaloustyön osuus on 33 prosenttia OECD:n jäsenmaiden BKT:stä;

| T. | toteaa, että miesten ja naisten työllisyysasteen lähentyminen kuvastaa elinolosuhteiden ja työolosuhteiden yleistä heikentymistä eikä niinkään sukupuolten tasa-arvon lisääntymistä; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että miesten ja naisten työllisyysasteen lähentyminen kuvastaa elinolosuhteiden ja työolosuhteiden yleistä heikentymistä eikä niinkään sukupuolten tasa-arvon lisääntymistä;

| U. | katsoo, että naisten siirtyminen työelämään edistää talouden elpymistä: kun naiset palaavat töihin, perheiden tulot kasvavat, mikä puolestaan lisää kulutusta ja sitä kautta vauhdittaa taloutta; katsoo, että näin ollen sukupuolten tasa-arvo vaikuttaa myönteisesti tuottavuuden kasvuun ja talouskasvuun; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että naisten siirtyminen työelämään edistää talouden elpymistä: kun naiset palaavat töihin, perheiden tulot kasvavat, mikä puolestaan lisää kulutusta ja sitä kautta vauhdittaa taloutta; katsoo, että näin ollen sukupuolten tasa-arvo vaikuttaa myönteisesti tuottavuuden kasvuun ja talouskasvuun;

| V. | ottaa huomioon, että äskettäisen viidennen eurooppalaisen työolotutkimuksen (”Naiset, miehet ja Euroopan työolot: viidennen eurooppalaisen työolotutkimuksen jälkianalyysi”, Eurofound 2012, julkaistaan 2013) mukaan on ilmeistä, että työmarkkinoiden eriytyminen sukupuolen mukaan on vahingollista sekä miehille että naisille; ottaa huomioon, että sekä miehet että naiset viihtyvät työpaikalla paremmin ja ovat tyytyväisempiä työhönsä, kun työpaikalla on molempia sukupuolia; katsoo kuitenkin, että on syytä puuttua työmarkkinoiden eriytymiseen sukupuolen mukaan, sukupuolten vastakohtaisuuksiin työpaikoilla sekä saman sukupuolen työpaikkoihin, koska kolme viidesosaa Euroopan työntekijöistä työskentelee työpaikoilla, joilla kaikki työntekijät edustavat samaa sukupuolta; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että äskettäisen viidennen eurooppalaisen työolotutkimuksen (”Naiset, miehet ja Euroopan työolot: viidennen eurooppalaisen työolotutkimuksen jälkianalyysi”, Eurofound 2012, julkaistaan 2013) mukaan on ilmeistä, että työmarkkinoiden eriytyminen sukupuolen mukaan on vahingollista sekä miehille että naisille; ottaa huomioon, että sekä miehet että naiset viihtyvät työpaikalla paremmin ja ovat tyytyväisempiä työhönsä, kun työpaikalla on molempia sukupuolia; katsoo kuitenkin, että on syytä puuttua työmarkkinoiden eriytymiseen sukupuolen mukaan, sukupuolten vastakohtaisuuksiin työpaikoilla sekä saman sukupuolen työpaikkoihin, koska kolme viidesosaa Euroopan työntekijöistä työskentelee työpaikoilla, joilla kaikki työntekijät edustavat samaa sukupuolta;

| W. | ottaa huomioon, että naisten ja miesten tasa-arvoa edistäviä toimia on peruttu tai niiden täytäntöönpano on viivästynyt; ottaa lisäksi huomioon, että mahdolliset tulevat julkisten varojen leikkaukset vaikuttavat kielteisesti naisten työllisyyteen ja tasa-arvon edistämiseen; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että naisten ja miesten tasa-arvoa edistäviä toimia on peruttu tai niiden täytäntöönpano on viivästynyt; ottaa lisäksi huomioon, että mahdolliset tulevat julkisten varojen leikkaukset vaikuttavat kielteisesti naisten työllisyyteen ja tasa-arvon edistämiseen;

| X. | katsoo, että taloudellista taantumaa ei pitäisi käyttää verukkeena työn ja perhe-elämän yhdistämistä koskevan politiikan hidastamiselle eikä sellaisten budjettileikkausten verukkeena, joilla leikataan huollettavien lasten hoitopalveluja ja lomajärjestelyjä, mikä vaikuttaa erityisesti naisten pääsyyn työmarkkinoille; |
| --- | --- |

X.

katsoo, että taloudellista taantumaa ei pitäisi käyttää verukkeena työn ja perhe-elämän yhdistämistä koskevan politiikan hidastamiselle eikä sellaisten budjettileikkausten verukkeena, joilla leikataan huollettavien lasten hoitopalveluja ja lomajärjestelyjä, mikä vaikuttaa erityisesti naisten pääsyyn työmarkkinoille;

| Y. | toteaa, että naisiin kohdistuva väkivalta on yleistä jokaisessa maassa ja jokaisessa sosiaaliryhmässä, että taloudellinen paine johtaa monessa tapauksessa jatkuvampiin, väkivaltaisempiin ja vaarallisempiin rikkomuksiin, ja että tutkimusten mukaan naisiin kohdistuva väkivalta lisääntyy, kun miehet kokevat itsensä syrjäytyneiksi ja riistetyiksi talouskriisin seurauksena; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että naisiin kohdistuva väkivalta on yleistä jokaisessa maassa ja jokaisessa sosiaaliryhmässä, että taloudellinen paine johtaa monessa tapauksessa jatkuvampiin, väkivaltaisempiin ja vaarallisempiin rikkomuksiin, ja että tutkimusten mukaan naisiin kohdistuva väkivalta lisääntyy, kun miehet kokevat itsensä syrjäytyneiksi ja riistetyiksi talouskriisin seurauksena;

| Z. | ottaa huomioon, että naiset ovat hyötyneet eniten EU:ssa vuosien 1998 ja 2008 välillä tapahtuneesta työpaikkojen luomisesta (naisten työllisyysaste nousi tuolloin 55,6 prosentista 62,8 prosenttiin) (20); ottaa huomioon, että naisten työllisyys on noussut 12,7 prosentilla, mutta miesten työllisyys vain 3,18 prosentilla ja että naisten työttömyysaste on edelleen hieman korkeampi vuonna 2012 (21) (10,7 prosenttia naisista on työttöminä, kun taas miesten luku on 10,6 prosenttia); |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että naiset ovat hyötyneet eniten EU:ssa vuosien 1998 ja 2008 välillä tapahtuneesta työpaikkojen luomisesta (naisten työllisyysaste nousi tuolloin 55,6 prosentista 62,8 prosenttiin) (20); ottaa huomioon, että naisten työllisyys on noussut 12,7 prosentilla, mutta miesten työllisyys vain 3,18 prosentilla ja että naisten työttömyysaste on edelleen hieman korkeampi vuonna 2012 (21) (10,7 prosenttia naisista on työttöminä, kun taas miesten luku on 10,6 prosenttia);

| AA. | toteaa, että vuonna 2011 naisista 31,6 prosenttia oli osa-aikatyössä, kun miehistä osa-aikatyössä oli 8,1 prosenttia; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että vuonna 2011 naisista 31,6 prosenttia oli osa-aikatyössä, kun miehistä osa-aikatyössä oli 8,1 prosenttia;

| 1. | muistuttaa, että sukupuolten tasa-arvo on yksi Euroopan unionin perustavoitteista ja sen täytyy näin olla perusperiaatteena myös vallitsevan talous- ja rahoituskriisin ratkaisemisessa, mukaan lukien investoinnit julkiselle sektorille, hyvinvointipalveluihin, ympäristön kannalta kestävään asuntotuotantoon ja liikenteeseen jne., sekä lisätä valtion tuloja tehokkaamman veropolitiikan avulla; pitää valitettavana, että kriisin liennyttämistoimissa, elvytyspaketit mukaan lukien, ei ole tunnustettu, analysoitu eikä korjattu kriisin sukupuolivaikutuksia; arvostelee sitä, että naisten ja miesten välisen tasa-arvon valtavirtaistamista ei ole käytännöllisesti katsoen lainkaan sisällytetty Lissabonin sopimuksen jälkeiseen strategiaan, ja kehottaa näin ollen neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita valtavirtaistamaan sukupuolinäkökohdat erityisten taloudellisten ja työllisyyttä koskevien suuntaviivojen avulla; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että sukupuolten tasa-arvo on yksi Euroopan unionin perustavoitteista ja sen täytyy näin olla perusperiaatteena myös vallitsevan talous- ja rahoituskriisin ratkaisemisessa, mukaan lukien investoinnit julkiselle sektorille, hyvinvointipalveluihin, ympäristön kannalta kestävään asuntotuotantoon ja liikenteeseen jne., sekä lisätä valtion tuloja tehokkaamman veropolitiikan avulla; pitää valitettavana, että kriisin liennyttämistoimissa, elvytyspaketit mukaan lukien, ei ole tunnustettu, analysoitu eikä korjattu kriisin sukupuolivaikutuksia; arvostelee sitä, että naisten ja miesten välisen tasa-arvon valtavirtaistamista ei ole käytännöllisesti katsoen lainkaan sisällytetty Lissabonin sopimuksen jälkeiseen strategiaan, ja kehottaa näin ollen neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita valtavirtaistamaan sukupuolinäkökohdat erityisten taloudellisten ja työllisyyttä koskevien suuntaviivojen avulla;

| 2. | pyytää, että Euroopan komissio sisällyttää sukupuolinäkökulman kaikkiin toimiin, erityisesti kestävään kehitykseen ja vihreisiin työpaikkoihin, ammatilliseen koulutukseen, maahanmuuttoon, yhteistyöhön ja kehitykseen, terveyteen ja turvallisuuteen sekä toimiin, joita suunnitellaan tai toteutetaan kriisin vaikutusten kompensoimiseksi tai rajoittamiseksi; |
| --- | --- |

2.

pyytää, että Euroopan komissio sisällyttää sukupuolinäkökulman kaikkiin toimiin, erityisesti kestävään kehitykseen ja vihreisiin työpaikkoihin, ammatilliseen koulutukseen, maahanmuuttoon, yhteistyöhön ja kehitykseen, terveyteen ja turvallisuuteen sekä toimiin, joita suunnitellaan tai toteutetaan kriisin vaikutusten kompensoimiseksi tai rajoittamiseksi;

| 3. | kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan ja painottamaan talouskriisin välitöntä ja pitkäaikaista vaikutusta naisiin ja tutkimaan erityisesti, lisääkö talouskriisi ja miten talouskriisi lisää sukupuolten eriarvoisuutta, sekä arvioimaan tähän liittyviä seurauksia, kuten sukupuoleen kohdistuvan väkivallan, äitien ja lasten terveyden heikentymisen sekä ikääntyneiden naisten köyhyyden riskin yleistymistä; |
| --- | --- |

3.

kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan ja painottamaan talouskriisin välitöntä ja pitkäaikaista vaikutusta naisiin ja tutkimaan erityisesti, lisääkö talouskriisi ja miten talouskriisi lisää sukupuolten eriarvoisuutta, sekä arvioimaan tähän liittyviä seurauksia, kuten sukupuoleen kohdistuvan väkivallan, äitien ja lasten terveyden heikentymisen sekä ikääntyneiden naisten köyhyyden riskin yleistymistä;

| 4. | palauttaa mieliin, että naisten työllisyysaste EU:ssa kasvoi jatkuvasti kymmenen vuoden ajan ja saavutti 62,8 prosenttia vuonna 2008, mutta talouskriisin alettua naisten työllisyysaste on laskenut hieman ja oli 62,3 prosenttia vuonna 2011; korostaa siksi tarvetta kehittää kestäviä ratkaisuja ja huomioida sukupuolten tasa-arvoon liittyvät kysymykset sekä EU:n että jäsenvaltioiden työllisyyttä tukevassa ja talouskasvua elvyttävässä politiikassa; |
| --- | --- |

4.

palauttaa mieliin, että naisten työllisyysaste EU:ssa kasvoi jatkuvasti kymmenen vuoden ajan ja saavutti 62,8 prosenttia vuonna 2008, mutta talouskriisin alettua naisten työllisyysaste on laskenut hieman ja oli 62,3 prosenttia vuonna 2011; korostaa siksi tarvetta kehittää kestäviä ratkaisuja ja huomioida sukupuolten tasa-arvoon liittyvät kysymykset sekä EU:n että jäsenvaltioiden työllisyyttä tukevassa ja talouskasvua elvyttävässä politiikassa;

| 5. | pyytää komissiota harkitsemaan rakennerahastojen uutta mukauttamista, jotta voidaan varmistaa lisätuki sellaisille naisten työaloille, joihin kriisi todennäköisesti vaikuttaa, sekä lastenhoitoon, koulutukseen ja työllistymisen edistämiseen myönnettävä tuki; |
| --- | --- |

5.

pyytää komissiota harkitsemaan rakennerahastojen uutta mukauttamista, jotta voidaan varmistaa lisätuki sellaisille naisten työaloille, joihin kriisi todennäköisesti vaikuttaa, sekä lastenhoitoon, koulutukseen ja työllistymisen edistämiseen myönnettävä tuki;

| 6. | korostaa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan foorumia koskevan lippulaivahankkeen merkitystä; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään täysipainoisesti Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa ja tulevaa sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevaa ohjelmaa erityisesti sukupuolten tasa-arvoa koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi tehokkaasti; korostaa Daphne III -ohjelman merkitystä etenkin suojeltaessa naisia väkivallan kaikilta muodoilta ja pyrittäessä terveyden suojelun, hyvinvoinnin ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden korkeaan tasoon; |
| --- | --- |

6.

korostaa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan foorumia koskevan lippulaivahankkeen merkitystä; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään täysipainoisesti Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa ja tulevaa sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevaa ohjelmaa erityisesti sukupuolten tasa-arvoa koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi tehokkaasti; korostaa Daphne III -ohjelman merkitystä etenkin suojeltaessa naisia väkivallan kaikilta muodoilta ja pyrittäessä terveyden suojelun, hyvinvoinnin ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden korkeaan tasoon;

| 7. | korostaa, että naisten ja miesten työttömyysaste on lähes sama, mutta kriisi on vaikuttanut naisiin eri tavoilla; korostaa, että naisten työsuhteet ovat epävarmempia erityisesti epätyypillisten sopimusmuotojen yleistymisen seurauksena ja naisten tulot ovat laskeneet huomattavasti esimerkiksi siksi, että naisten ja miesten välinen palkkaero on yhä lähes 17 prosenttia ja siksi naisten työttömyysetuudet ovat myös pienemmät, naisten tahdonvastainen osa-aikatyö on lisääntynyt voimakkaasti ja epävarmojen ja määräaikaisten työsuhteiden määrä on kasvanut vakaampien työsuhteiden kustannuksella; toteaa, että kriisi on heikentänyt naisten asemaa työmarkkinoilla etenkin, kun otetaan huomioon jatkuvat palkkaerot ja siitä johtuvat erot työttömyysetuuksissa; panee merkille, että aikaisemmista kriiseistä saadut kokemukset osoittavat, että miesten työllisyys elpyy yleensä naisten työllisyyttä nopeammin; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että naisten ja miesten työttömyysaste on lähes sama, mutta kriisi on vaikuttanut naisiin eri tavoilla; korostaa, että naisten työsuhteet ovat epävarmempia erityisesti epätyypillisten sopimusmuotojen yleistymisen seurauksena ja naisten tulot ovat laskeneet huomattavasti esimerkiksi siksi, että naisten ja miesten välinen palkkaero on yhä lähes 17 prosenttia ja siksi naisten työttömyysetuudet ovat myös pienemmät, naisten tahdonvastainen osa-aikatyö on lisääntynyt voimakkaasti ja epävarmojen ja määräaikaisten työsuhteiden määrä on kasvanut vakaampien työsuhteiden kustannuksella; toteaa, että kriisi on heikentänyt naisten asemaa työmarkkinoilla etenkin, kun otetaan huomioon jatkuvat palkkaerot ja siitä johtuvat erot työttömyysetuuksissa; panee merkille, että aikaisemmista kriiseistä saadut kokemukset osoittavat, että miesten työllisyys elpyy yleensä naisten työllisyyttä nopeammin;

| 8. | pyytää komissiota antamaan mahdollisimman pian direktiiviehdotuksen, jossa on toimenpiteitä sukupuolten välisten palkkaerojen poistamiseksi samaa tai samanarvoista työtä koskevissa tapauksissa; |
| --- | --- |

8.

pyytää komissiota antamaan mahdollisimman pian direktiiviehdotuksen, jossa on toimenpiteitä sukupuolten välisten palkkaerojen poistamiseksi samaa tai samanarvoista työtä koskevissa tapauksissa;

| 9. | muistuttaa, että EU:n jäsenvaltioiden väliset erot ovat hyvin suuria, sillä naisten työllisyysaste vaihtelee jäsenvaltioissa 48,6 prosentista 77,2 prosenttiin, minkä takia ratkaisut on mukautettava kunkin jäsenvaltion erityiseen tilanteeseen osana kattavaa eurooppalaista lähestymistapaa; painottaa lisäksi tarvetta ottaa käyttöön yhteisiä ja luotettavia tunnuslukuja ja näin ollen myös luotettavia ja vertailukelpoisia tilastotietoja, jotta voidaan arvioida erilaiset tilanteet, määritellä tarpeet ja löytää niihin sopivat ratkaisut; |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että EU:n jäsenvaltioiden väliset erot ovat hyvin suuria, sillä naisten työllisyysaste vaihtelee jäsenvaltioissa 48,6 prosentista 77,2 prosenttiin, minkä takia ratkaisut on mukautettava kunkin jäsenvaltion erityiseen tilanteeseen osana kattavaa eurooppalaista lähestymistapaa; painottaa lisäksi tarvetta ottaa käyttöön yhteisiä ja luotettavia tunnuslukuja ja näin ollen myös luotettavia ja vertailukelpoisia tilastotietoja, jotta voidaan arvioida erilaiset tilanteet, määritellä tarpeet ja löytää niihin sopivat ratkaisut;

| 10. | muistuttaa, että jo ennen talouskriisin puhkeamista naiset olivat miehiä useammin epävarmassa työsuhteessa tai osa-aikatyössä ja että kriisi on voimistanut tätä ilmiötä entisestään, mikä lisää monien naisten sosiaalisen syrjäytymisen riskiä entisestään; panee merkille, että näin on tapahtunut erityisesti eteläisissä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, että jo ennen talouskriisin puhkeamista naiset olivat miehiä useammin epävarmassa työsuhteessa tai osa-aikatyössä ja että kriisi on voimistanut tätä ilmiötä entisestään, mikä lisää monien naisten sosiaalisen syrjäytymisen riskiä entisestään; panee merkille, että näin on tapahtunut erityisesti eteläisissä jäsenvaltioissa;

| 11. | panee huolestuneena merkille, että nuorisotyöttömyys on vuosien 2009 ja 2011 välillä noussut 18,8 prosentista 20,8 prosenttiin ja että kriisillä tulee olemaan kielteisiä vaikutuksia heikoimmassa asemassa oleviin naisryhmiin, kuten vammaiset naiset, maahanmuuttajanaiset, etnisiin vähemmistöihin kuuluvat naiset, kouluttamattomat naiset, pitkäaikaistyöttömät naiset, yksinhuoltajaäidit, ilman ammattia olevat naiset ja kotona perhettään hoitavat naiset; pitää myönteisenä komission toimenpideohjelmaa, jolla pyritään puuttumaan nykyisiin aivan liian korkeisiin nuorisotyöttömyyslukuihin ja sosiaaliseen syrjäytymiseen tarjoamalla nuorille töitä ja koulutusta; |
| --- | --- |

11.

panee huolestuneena merkille, että nuorisotyöttömyys on vuosien 2009 ja 2011 välillä noussut 18,8 prosentista 20,8 prosenttiin ja että kriisillä tulee olemaan kielteisiä vaikutuksia heikoimmassa asemassa oleviin naisryhmiin, kuten vammaiset naiset, maahanmuuttajanaiset, etnisiin vähemmistöihin kuuluvat naiset, kouluttamattomat naiset, pitkäaikaistyöttömät naiset, yksinhuoltajaäidit, ilman ammattia olevat naiset ja kotona perhettään hoitavat naiset; pitää myönteisenä komission toimenpideohjelmaa, jolla pyritään puuttumaan nykyisiin aivan liian korkeisiin nuorisotyöttömyyslukuihin ja sosiaaliseen syrjäytymiseen tarjoamalla nuorille töitä ja koulutusta;

| 12. | katsoo, että oikeus työhön on olennainen ennakkoedellytys sille, että naiset nauttivat tosiasiallisesta tasa-arvosta, taloudellisesta riippumattomuudesta ja ammatillisesta menestymisestä, ja vaatii näin ollen, että epävarmat työsuhteet on poistettava tunnustamalla työoikeudet ja tehostamalla työoikeuksien noudattamista; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että oikeus työhön on olennainen ennakkoedellytys sille, että naiset nauttivat tosiasiallisesta tasa-arvosta, taloudellisesta riippumattomuudesta ja ammatillisesta menestymisestä, ja vaatii näin ollen, että epävarmat työsuhteet on poistettava tunnustamalla työoikeudet ja tehostamalla työoikeuksien noudattamista;

| 13. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tarkistamaan nykyisiä vastauksiaan talouskriisiin, jotta voidaan varmistaa, että toimia toteutetaan pitkällä aikavälillä ja että toimilla ei vaaranneta hyvinvointipolitiikkaa eikä julkisen sektorin rakenteita, jotka ovat sukupuolten tasa-arvon ennakkoehtoja sosiaalipalvelujen, lastenhoidon, terveydenhoidon, koulutuksen ja työntekijöiden oikeuksien aloilla; |
| --- | --- |

13.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tarkistamaan nykyisiä vastauksiaan talouskriisiin, jotta voidaan varmistaa, että toimia toteutetaan pitkällä aikavälillä ja että toimilla ei vaaranneta hyvinvointipolitiikkaa eikä julkisen sektorin rakenteita, jotka ovat sukupuolten tasa-arvon ennakkoehtoja sosiaalipalvelujen, lastenhoidon, terveydenhoidon, koulutuksen ja työntekijöiden oikeuksien aloilla;

| 14. | muistuttaa, että naiset kohtaavat enenevässä määrin ongelmia siirtymisessä koulutuksesta työelämään, ja että viime kädessä edellä mainittu johtaa eroihin tavassa, jolla miehet ja naiset arvioivat omia taitojaan; |
| --- | --- |

14.

muistuttaa, että naiset kohtaavat enenevässä määrin ongelmia siirtymisessä koulutuksesta työelämään, ja että viime kädessä edellä mainittu johtaa eroihin tavassa, jolla miehet ja naiset arvioivat omia taitojaan;

| 15. | toteaa, että rakennemuutokset, jotka toteutetaan nykyisen kriisin ratkaisemiseksi, tarjoavat mahdollisuuden torjua Euroopan työmarkkinoilla tiettyjä edelleen liian yleisiä sukupuoleen perustuvan syrjinnän muotoja; |
| --- | --- |

15.

toteaa, että rakennemuutokset, jotka toteutetaan nykyisen kriisin ratkaisemiseksi, tarjoavat mahdollisuuden torjua Euroopan työmarkkinoilla tiettyjä edelleen liian yleisiä sukupuoleen perustuvan syrjinnän muotoja;

| 16. | korostaa, että naisten osuus epävirallisessa taloudessa on suurempi kuin miesten osuus osaksi siitä syystä, että sääntely on vähäisempää perinteisillä naisvaltaisilla aloilla, kuten kotityössä ja hoitotyössä; panee toisaalta merkille, että kriisi on lisännyt harmaata taloutta, joskin siitä on hyvin vaikeaa saada selvää, sillä harmaan talouden yleisyydestä ja vaikutuksesta ei ole olemassa luotettavia tietoja; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että naisten osuus epävirallisessa taloudessa on suurempi kuin miesten osuus osaksi siitä syystä, että sääntely on vähäisempää perinteisillä naisvaltaisilla aloilla, kuten kotityössä ja hoitotyössä; panee toisaalta merkille, että kriisi on lisännyt harmaata taloutta, joskin siitä on hyvin vaikeaa saada selvää, sillä harmaan talouden yleisyydestä ja vaikutuksesta ei ole olemassa luotettavia tietoja;

| 17. | korostaa, että naisilla on ollut merkittävä rooli kriisin torjumisessa; uskoo vahvasti, että naisilla on etenkin johtoasemiin päästessään merkittäviä mahdollisuuksia yritysten kilpailukyvyn ja tulosten parantamiseen; pitää erityisen kiireellisenä, että naiset saadaan mukaan elvytyssuunnitelmien laatimiseen ja hallinnointiin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että naisilla on ollut merkittävä rooli kriisin torjumisessa; uskoo vahvasti, että naisilla on etenkin johtoasemiin päästessään merkittäviä mahdollisuuksia yritysten kilpailukyvyn ja tulosten parantamiseen; pitää erityisen kiireellisenä, että naiset saadaan mukaan elvytyssuunnitelmien laatimiseen ja hallinnointiin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi;

| 18. | korostaa, etteivät talous- ja rahoituskriisi ja sen johdosta tehtävät talousarvioleikkaukset saa vaarantaa tasa-arvopolitiikan aiempia saavutuksia eikä niitä pidä käyttää perusteena tasa-arvopoliittisten toimenpiteiden vähentämiselle; katsoo, että sen olisi ennemminkin kannustettava jäsenvaltioita sisällyttämään sukupuolten tasa-arvon näkökohdat työllisyyspolitiikkaansa osana kriisin ratkaisua kaikkien eurooppalaisten taitojen ja kykyjen käyttämiseksi ja hyödyntämiseksi täysimääräisesti; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että sukupuolinäkökohdat sisällytetään kaikkiin suunniteltaviin finanssialan toimintaperiaatteisiin; |
| --- | --- |

18.

korostaa, etteivät talous- ja rahoituskriisi ja sen johdosta tehtävät talousarvioleikkaukset saa vaarantaa tasa-arvopolitiikan aiempia saavutuksia eikä niitä pidä käyttää perusteena tasa-arvopoliittisten toimenpiteiden vähentämiselle; katsoo, että sen olisi ennemminkin kannustettava jäsenvaltioita sisällyttämään sukupuolten tasa-arvon näkökohdat työllisyyspolitiikkaansa osana kriisin ratkaisua kaikkien eurooppalaisten taitojen ja kykyjen käyttämiseksi ja hyödyntämiseksi täysimääräisesti; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että sukupuolinäkökohdat sisällytetään kaikkiin suunniteltaviin finanssialan toimintaperiaatteisiin;

| 19. | korostaa, ettei naisten oikeuksia pitäisi nähdä, ymmärtää tai ajaa kilpailuasemassa suhteessa miesten oikeuksiin, sillä hoitopalvelujen ja perheille tarjottavien julkisten palvelujen parantaminen on edellytys sekä miesten että naisten työelämään osallistumiselle; korostaa, että on edistettävä perheitä ja kotitalouksia koskevien vastuiden jakamista; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön uusia toimenpiteitä tai kehittämään nykyisiä toimenpiteitä, joilla torjutaan sukupuoleen perustuvaa syrjintää ja roolien epätasaista jakautumista, esimerkiksi kannustamalla miehiä käyttämään oikeuttaan lapsen tai sairaan tai vammaisen omaisen hoitamiseen; |
| --- | --- |

19.

korostaa, ettei naisten oikeuksia pitäisi nähdä, ymmärtää tai ajaa kilpailuasemassa suhteessa miesten oikeuksiin, sillä hoitopalvelujen ja perheille tarjottavien julkisten palvelujen parantaminen on edellytys sekä miesten että naisten työelämään osallistumiselle; korostaa, että on edistettävä perheitä ja kotitalouksia koskevien vastuiden jakamista; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön uusia toimenpiteitä tai kehittämään nykyisiä toimenpiteitä, joilla torjutaan sukupuoleen perustuvaa syrjintää ja roolien epätasaista jakautumista, esimerkiksi kannustamalla miehiä käyttämään oikeuttaan lapsen tai sairaan tai vammaisen omaisen hoitamiseen;

| 20. | korostaa, että kriisi on lisännyt syntyvyyden alenemista Euroopan unionissa, koska työttömyys, epävarmat olosuhteet ja epävarmuus tulevaisuudesta on johtunut siihen, että parisuhteessa olevat ja erityisesti nuoret naiset viivyttävät lasten saamista, mikä entisestään vahvistaa väestörakenteen ikääntymiskehitystä Euroopan unionissa; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että kriisi on lisännyt syntyvyyden alenemista Euroopan unionissa, koska työttömyys, epävarmat olosuhteet ja epävarmuus tulevaisuudesta on johtunut siihen, että parisuhteessa olevat ja erityisesti nuoret naiset viivyttävät lasten saamista, mikä entisestään vahvistaa väestörakenteen ikääntymiskehitystä Euroopan unionissa;

| 21. | korostaa, että makrotalous-, sosiaali- ja työmarkkinapolitiikkaa on uudistettava, jotta voidaan varmistaa naisten taloudellisesti ja sosiaalisesti oikeudenmukainen kohtelu, kehittää strategioita vaurauden oikeudenmukaisen jakautumisen edistämiseksi, taata minimitulot sekä oikeudenmukaiset palkat ja eläkkeet, vähentää sukupuolten välisiä palkkaeroja, luoda naisille laadukkaampia työpaikkoja, joihin liittyy oikeuksia, jotka avaavat naisille mahdollisuuden korkeatasoisten julkisten palvelujen käyttämiseen, ja parantaa sosiaali- ja lähipalveluja, mukaan lukien päiväkoti-, esiopetus- ja iltapäiväkerhopalvelut, kunnallisten vapaa-aikakeskusten palvelut, perheiden tukipalvelut ja sukupolvien väliset palvelut; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että makrotalous-, sosiaali- ja työmarkkinapolitiikkaa on uudistettava, jotta voidaan varmistaa naisten taloudellisesti ja sosiaalisesti oikeudenmukainen kohtelu, kehittää strategioita vaurauden oikeudenmukaisen jakautumisen edistämiseksi, taata minimitulot sekä oikeudenmukaiset palkat ja eläkkeet, vähentää sukupuolten välisiä palkkaeroja, luoda naisille laadukkaampia työpaikkoja, joihin liittyy oikeuksia, jotka avaavat naisille mahdollisuuden korkeatasoisten julkisten palvelujen käyttämiseen, ja parantaa sosiaali- ja lähipalveluja, mukaan lukien päiväkoti-, esiopetus- ja iltapäiväkerhopalvelut, kunnallisten vapaa-aikakeskusten palvelut, perheiden tukipalvelut ja sukupolvien väliset palvelut;

| 22. | muistuttaa, että julkisen talouden leikkaukset eivät ole sukupuolineutraaleja vaan johtuvat Euroopan unionin makrorakenteellisesta talouspolitiikasta, erityisesti talouden ohjausjärjestelmään ja talouden mukauttamisohjelmiin sisältyvien toimien täytäntöönpanosta, aiheuttavat ja lisäävät myös jatkossa sukupuolten välistä epätasa-arvoa, naisten työttömyyttä, ja köyhyyden naisistumista; katsoo, että politiikan muutosta tarvitaan, koska enemmistö julkisen sektorin työntekijöistä sekä sosiaalitukien saajista on naisia; kehottaa siksi myöntämään lisärahoitusta asianomaisille budjettikohdille; |
| --- | --- |

22.

muistuttaa, että julkisen talouden leikkaukset eivät ole sukupuolineutraaleja vaan johtuvat Euroopan unionin makrorakenteellisesta talouspolitiikasta, erityisesti talouden ohjausjärjestelmään ja talouden mukauttamisohjelmiin sisältyvien toimien täytäntöönpanosta, aiheuttavat ja lisäävät myös jatkossa sukupuolten välistä epätasa-arvoa, naisten työttömyyttä, ja köyhyyden naisistumista; katsoo, että politiikan muutosta tarvitaan, koska enemmistö julkisen sektorin työntekijöistä sekä sosiaalitukien saajista on naisia; kehottaa siksi myöntämään lisärahoitusta asianomaisille budjettikohdille;

| 23. | kehottaa jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä soveltamaan sukupuolivaikutusten arviointia suunnitellessaan säästötoimia, jotta voidaan varmistaa, että niiden vaikutus riippuisi mahdollisimman vähän sukupuolesta; |
| --- | --- |

23.

kehottaa jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä soveltamaan sukupuolivaikutusten arviointia suunnitellessaan säästötoimia, jotta voidaan varmistaa, että niiden vaikutus riippuisi mahdollisimman vähän sukupuolesta;

| 24. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan tasa-arvonäkökohdat huomioon talousarvion laadinnassa, jotta jäsenvaltiot voivat arvioida valtion toimia ja ohjelmia, niiden vaikutusta resurssien jakautumiseen ja naisten ja miesten tasa-arvoon; |
| --- | --- |

24.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan tasa-arvonäkökohdat huomioon talousarvion laadinnassa, jotta jäsenvaltiot voivat arvioida valtion toimia ja ohjelmia, niiden vaikutusta resurssien jakautumiseen ja naisten ja miesten tasa-arvoon;

| 25. | korostaa, että naisten hitaan urakehityksen riski on suurempi kuin miesten vastaava riski, koska naiset tyytyvät alemman tasoisiin työsuhteisiin tai osa-aikaiseen työhön, ja että edellä mainitun vuoksi naisten työsuhteet ovat epävarmempia, naisten tulotaso on alhaisempi ja naiset kärsivät enemmän köyhyydestä; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että naisten hitaan urakehityksen riski on suurempi kuin miesten vastaava riski, koska naiset tyytyvät alemman tasoisiin työsuhteisiin tai osa-aikaiseen työhön, ja että edellä mainitun vuoksi naisten työsuhteet ovat epävarmempia, naisten tulotaso on alhaisempi ja naiset kärsivät enemmän köyhyydestä;

| 26. | kehottaa jäsenvaltioita ja alue- ja paikallisviranomaisia varmistamaan lasten ja muiden huollettavien kohtuuhintaisten, helppokäyttöisten ja korkealaatuisten hoitopalveluiden saatavuuden sekä sen, että mainitut palvelut ovat sovitettavissa yhteen lasten tai muiden henkilöiden nais- tai miespuolisten huoltajien kokopäivätöiden aikataulujen kanssa; |
| --- | --- |

26.

kehottaa jäsenvaltioita ja alue- ja paikallisviranomaisia varmistamaan lasten ja muiden huollettavien kohtuuhintaisten, helppokäyttöisten ja korkealaatuisten hoitopalveluiden saatavuuden sekä sen, että mainitut palvelut ovat sovitettavissa yhteen lasten tai muiden henkilöiden nais- tai miespuolisten huoltajien kokopäivätöiden aikataulujen kanssa;

| 27. | korostaa julkisen sektorin työntekijöiden välittömän työhönpaluun ja työllistyvyyden edistämisen merkitystä, koska suurin osan julkisen sektorin työntekijäistä on naisia, joiden työpaikat ovat vaarassa julkisen sektorin menoleikkausten vuoksi; |
| --- | --- |

27.

korostaa julkisen sektorin työntekijöiden välittömän työhönpaluun ja työllistyvyyden edistämisen merkitystä, koska suurin osan julkisen sektorin työntekijäistä on naisia, joiden työpaikat ovat vaarassa julkisen sektorin menoleikkausten vuoksi;

| 28. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita huomiomaan sukupuolten tasa-arvoon liittyvät kysymykset kaikissa työllisyyspoliittisissa toimissa, ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin naisten saamiseksi nopeammin takaisin työmarkkinoille suoritustason lisäksi myös johtotehtäviin, sekä sisällyttämään tämän lähestymistavan unionin työllisyyden suuntaviivoihin; korostaa, että tasa-arvonäkökohdat on otettava huomioon talousarvion laadinnassa erityisesti seuraavan vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä, jotta voidaan saavuttaa tasa-arvosopimuksen ja Eurooppa 2020 – strategian tavoitteet; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita huomiomaan sukupuolten tasa-arvoon liittyvät kysymykset kaikissa työllisyyspoliittisissa toimissa, ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin naisten saamiseksi nopeammin takaisin työmarkkinoille suoritustason lisäksi myös johtotehtäviin, sekä sisällyttämään tämän lähestymistavan unionin työllisyyden suuntaviivoihin; korostaa, että tasa-arvonäkökohdat on otettava huomioon talousarvion laadinnassa erityisesti seuraavan vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä, jotta voidaan saavuttaa tasa-arvosopimuksen ja Eurooppa 2020 – strategian tavoitteet;

| 29. | pitää valitettavana sitä, että naisten työmarkkinoille osallistumisen edistäminen puuttuu vuotta 2013 koskevasta vuotuisesta kasvuselvityksestä siitä huolimatta, että ensiksi mainittu sisältyy EU 2020 -strategian yleistavoitteisiin; kehottaa neuvostoa lisäämään naisten työmarkkinoille osallistumisen edistämisen ensisijaiseksi tavoitteeksi, kun neuvosto hyväksyy tätä vuotta koskevat talouspolitiikan suuntaviivat talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä; |
| --- | --- |

29.

pitää valitettavana sitä, että naisten työmarkkinoille osallistumisen edistäminen puuttuu vuotta 2013 koskevasta vuotuisesta kasvuselvityksestä siitä huolimatta, että ensiksi mainittu sisältyy EU 2020 -strategian yleistavoitteisiin; kehottaa neuvostoa lisäämään naisten työmarkkinoille osallistumisen edistämisen ensisijaiseksi tavoitteeksi, kun neuvosto hyväksyy tätä vuotta koskevat talouspolitiikan suuntaviivat talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä;

| 30. | kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään sukupuolten tasa-arvon kaikkiin tuleviin kansallisiin uudistusohjelmiin sekä huolehtimaan sen täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

30.

kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään sukupuolten tasa-arvon kaikkiin tuleviin kansallisiin uudistusohjelmiin sekä huolehtimaan sen täytäntöönpanosta;

| 31. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita edistämään aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, työmarkkinaosapuolten tiivistä vuoropuhelua, työelämän vähimmäisvaatimuksia ja sosiaalista suojelua naisten oikeuksien suojelemiseksi, maahanmuuttajanaiset mukaan luettuina, sekä pakkotyön ja pimeän työn torjumiseksi; |
| --- | --- |

31.

kehottaa kaikkia jäsenvaltioita edistämään aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, työmarkkinaosapuolten tiivistä vuoropuhelua, työelämän vähimmäisvaatimuksia ja sosiaalista suojelua naisten oikeuksien suojelemiseksi, maahanmuuttajanaiset mukaan luettuina, sekä pakkotyön ja pimeän työn torjumiseksi;

| 32. | kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään toimiin, joilla edistetään äitien pääsyä työmarkkinoille esimerkiksi etätyön, ammattikoulutuksen tai uudelleenkoulutuksen avulla, jotta voidaan edistää ”helpotettua” työhönpaluuta äitiysloman jälkeen; |
| --- | --- |

32.

kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään toimiin, joilla edistetään äitien pääsyä työmarkkinoille esimerkiksi etätyön, ammattikoulutuksen tai uudelleenkoulutuksen avulla, jotta voidaan edistää ”helpotettua” työhönpaluuta äitiysloman jälkeen;

| 33. | on tyytyväinen ehdotukseen direktiiviksi sukupuolijakauman tasapainosta pörssiyritysten toimivaan johtoon kuulumattomien johtajien keskuudessa, koska se edistää naisten pääsyä ammattitaitoa vaativiin ja paremmin palkattuihin työpaikkoihin; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan sen täytäntöönpanoa ja valmistautumaan siihen; kehottaa muitakin työnantajia hyväksymään vastaavan sitovan lainsäädännön siten, että se koskee myös eurooppalaisia, kansallisia, alueellisia ja paikallisia julkisia elimiä, hallintoviranomaisia ja hallintoelimiä, joiden olisi toimittava esimerkkinä sukupuolten tasa-arvon soveltamisessa päätöksenteossa; |
| --- | --- |

33.

on tyytyväinen ehdotukseen direktiiviksi sukupuolijakauman tasapainosta pörssiyritysten toimivaan johtoon kuulumattomien johtajien keskuudessa, koska se edistää naisten pääsyä ammattitaitoa vaativiin ja paremmin palkattuihin työpaikkoihin; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan sen täytäntöönpanoa ja valmistautumaan siihen; kehottaa muitakin työnantajia hyväksymään vastaavan sitovan lainsäädännön siten, että se koskee myös eurooppalaisia, kansallisia, alueellisia ja paikallisia julkisia elimiä, hallintoviranomaisia ja hallintoelimiä, joiden olisi toimittava esimerkkinä sukupuolten tasa-arvon soveltamisessa päätöksenteossa;

| 34. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään strategian, jolla edistetään sukupuolten tasa-arvoa pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, jotka eivät kuulu edellä mainitun direktiivin soveltamisalaan; arvostelee sitä, että naiset ovat aliedustettuina rahoituslaitosten hallintoelimissä ja että naiset näin ollen ovat käytännöllisesti katsoen poissuljettuja rahoitusalan päätöksenteosta; kehottaa neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään naisten osallistumista päätöksenteon kaikilla tasoilla ja erityisesti kun on kyse talousarvioiden laadinnasta ja Euroopan rahoitusjärjestelmiä, Euroopan keskuspankki mukaan lukien, koskevista hallinnointijärjestelyistä; korostaa tässä yhteydessä tarvetta edistää tyttöjen ja naisten talouslukutaitoa; |
| --- | --- |

34.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään strategian, jolla edistetään sukupuolten tasa-arvoa pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, jotka eivät kuulu edellä mainitun direktiivin soveltamisalaan; arvostelee sitä, että naiset ovat aliedustettuina rahoituslaitosten hallintoelimissä ja että naiset näin ollen ovat käytännöllisesti katsoen poissuljettuja rahoitusalan päätöksenteosta; kehottaa neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään naisten osallistumista päätöksenteon kaikilla tasoilla ja erityisesti kun on kyse talousarvioiden laadinnasta ja Euroopan rahoitusjärjestelmiä, Euroopan keskuspankki mukaan lukien, koskevista hallinnointijärjestelyistä; korostaa tässä yhteydessä tarvetta edistää tyttöjen ja naisten talouslukutaitoa;

| 35. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan laaja-alaisia koulutuspoliittisia toimenpiteitä niiden alojen palkansaajien keskuudessa, joilla kriisi tai globalisaatio ovat vaikuttaneet kielteisimmin, jotta nämä olisivat valmiita työmarkkinoiden kehitykseen ja uudenlaisiin työpaikkoihin, sekä ottamaan näissä toimenpiteissä huomioon naisten erityisaseman ja sen, että naiset joutuvat miehiä useammin keskeyttämään urakehityksensä lastenhoidon tai sairaiden omaisten hoitamisen vuoksi, millä on vaikutusta urakehitykseen; pyytää yrityksiä toteuttamaan järjestelmällisesti koulutussuunnitelmia, jotta työntekijöitä voidaan auttaa kouluttautumaan uuteen ammattiin ja heitä voidaan tukea yksilökohtaisesti sijoittautumaan uudelleen työmarkkinoille ja jotta työttömille työnhakijoille sekä vähän koulutetuille työntekijöille voidaan tarjota sopivaa koulutusta; kehottaa perustamaan myös toimialakohtaisen avointen työpaikkojen rekisterin, jotta naiset voivat valmistautua ja etsiä kohdennetusti työpaikkoja; |
| --- | --- |

35.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan laaja-alaisia koulutuspoliittisia toimenpiteitä niiden alojen palkansaajien keskuudessa, joilla kriisi tai globalisaatio ovat vaikuttaneet kielteisimmin, jotta nämä olisivat valmiita työmarkkinoiden kehitykseen ja uudenlaisiin työpaikkoihin, sekä ottamaan näissä toimenpiteissä huomioon naisten erityisaseman ja sen, että naiset joutuvat miehiä useammin keskeyttämään urakehityksensä lastenhoidon tai sairaiden omaisten hoitamisen vuoksi, millä on vaikutusta urakehitykseen; pyytää yrityksiä toteuttamaan järjestelmällisesti koulutussuunnitelmia, jotta työntekijöitä voidaan auttaa kouluttautumaan uuteen ammattiin ja heitä voidaan tukea yksilökohtaisesti sijoittautumaan uudelleen työmarkkinoille ja jotta työttömille työnhakijoille sekä vähän koulutetuille työntekijöille voidaan tarjota sopivaa koulutusta; kehottaa perustamaan myös toimialakohtaisen avointen työpaikkojen rekisterin, jotta naiset voivat valmistautua ja etsiä kohdennetusti työpaikkoja;

| 36. | kehottaa jäsenvaltioita tarkistamaan sosiaaliturvajärjestelmiään, jotta voidaan yksilöllistää eläke- ja sosiaaliturvajärjestelmien oikeudet niin, että voidaan poistaa ”elättäjän etuoikeus”, ja jotta siten varmistetaan yhtäläiset eläkeoikeudet; |
| --- | --- |

36.

kehottaa jäsenvaltioita tarkistamaan sosiaaliturvajärjestelmiään, jotta voidaan yksilöllistää eläke- ja sosiaaliturvajärjestelmien oikeudet niin, että voidaan poistaa ”elättäjän etuoikeus”, ja jotta siten varmistetaan yhtäläiset eläkeoikeudet;

| 37. | korostaa, että hoitoalalla menojen leikkaukset todellisuudessa johtavat työn uudelleenjakoon naisten vastuulle ja vaarantavat sukupuolten tasa-arvon, ja kehottaa jäsenvaltioita kehittämään hoitopalvelujen tarjoamista koskevia suunnitelmia, joilla luodaan sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja edistetään sukupuolten tasa-arvoa; |
| --- | --- |

37.

korostaa, että hoitoalalla menojen leikkaukset todellisuudessa johtavat työn uudelleenjakoon naisten vastuulle ja vaarantavat sukupuolten tasa-arvon, ja kehottaa jäsenvaltioita kehittämään hoitopalvelujen tarjoamista koskevia suunnitelmia, joilla luodaan sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja edistetään sukupuolten tasa-arvoa;

| 38. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään naisiin kohdistuvaa ammattikoulutuspolitiikkaa ja naisille suunnattuja ammatillisen koulutuksen ohjelmia sekä kiireellisesti tarvittavia elinikäisen oppimisen ohjelmia naisten osuuden kasvattamiseksi työmarkkinoiden eri aloilla, mukaan luettuna talous- ja rahoitusalat, joilla on vähän naispuolisia työntekijöitä, sekä toteuttamaan lisäksi erityisiä tukitoimenpiteitä, jotta naisten olisi helpompi yhdistää työ, opiskelu ja perhe-elämä toisiinsa; palauttaa mieliin, että Euroopan sosiaalirahastosta voidaan tukea merkittävästi koulutuspoliittisia toimenpiteitä ammatillisen sijoittumisen edistämiseksi, ja kehottaa jäsenvaltioita ja paikallisviranomaisia edistämään sen käyttöä siten, että hyötyjiä ovat erityisesti naiset, joihin kohdistuu enemmän talouskriisin vaikutuksia; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään naisiin kohdistuvaa ammattikoulutuspolitiikkaa ja naisille suunnattuja ammatillisen koulutuksen ohjelmia sekä kiireellisesti tarvittavia elinikäisen oppimisen ohjelmia naisten osuuden kasvattamiseksi työmarkkinoiden eri aloilla, mukaan luettuna talous- ja rahoitusalat, joilla on vähän naispuolisia työntekijöitä, sekä toteuttamaan lisäksi erityisiä tukitoimenpiteitä, jotta naisten olisi helpompi yhdistää työ, opiskelu ja perhe-elämä toisiinsa; palauttaa mieliin, että Euroopan sosiaalirahastosta voidaan tukea merkittävästi koulutuspoliittisia toimenpiteitä ammatillisen sijoittumisen edistämiseksi, ja kehottaa jäsenvaltioita ja paikallisviranomaisia edistämään sen käyttöä siten, että hyötyjiä ovat erityisesti naiset, joihin kohdistuu enemmän talouskriisin vaikutuksia;

| 39. | tähdentää naisiin ja sukupuolten tasa-arvoon investoimisen tärkeyttä; |
| --- | --- |

39.

tähdentää naisiin ja sukupuolten tasa-arvoon investoimisen tärkeyttä;

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään naisten aktiivista osallistamista tai palauttamista työmarkkinoille ja kannustamaan naisten työllistymistä strategisen kehittämisen aloilla siten, että hyväksytään erityisiä toimia, jotka liittyvät joustaviin työaikoihin, samapalkkaisuuteen, verotus- ja eläkejärjestelmien uudistamiseen sekä niihin elinikäistä oppimista koskeviin toimiin, joilla pyritään varmistamaan, Eurooppa 2020 -ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavat taidot ja pätevyydet; korostaa korkeatasoisen koulutuksen merkitystä, koska sillä edistetään naisten pääsyä aloille, joilla naiset ovat aliedustettuina, kuten tieteelliseen tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen erityisesti nykyisessä tilanteessa, jossa Eurooppa tarvitsee enemmän tutkijoita, jotka edistävät innovointia ja vahvistavat Euroopan taloutta; pyytää komissiota harkitsemaan rakennerahastojen uutta mukauttamista, jotta voidaan varmistaa lisätuki sellaisille naisten työaloille, joihin kriisi todennäköisesti vaikuttaa, sekä lastenhoitoon, koulutukseen ja työllistymisen edistämiseen myönnettävä tuki; |
| --- | --- |

40.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään naisten aktiivista osallistamista tai palauttamista työmarkkinoille ja kannustamaan naisten työllistymistä strategisen kehittämisen aloilla siten, että hyväksytään erityisiä toimia, jotka liittyvät joustaviin työaikoihin, samapalkkaisuuteen, verotus- ja eläkejärjestelmien uudistamiseen sekä niihin elinikäistä oppimista koskeviin toimiin, joilla pyritään varmistamaan, Eurooppa 2020 -ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavat taidot ja pätevyydet; korostaa korkeatasoisen koulutuksen merkitystä, koska sillä edistetään naisten pääsyä aloille, joilla naiset ovat aliedustettuina, kuten tieteelliseen tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen erityisesti nykyisessä tilanteessa, jossa Eurooppa tarvitsee enemmän tutkijoita, jotka edistävät innovointia ja vahvistavat Euroopan taloutta; pyytää komissiota harkitsemaan rakennerahastojen uutta mukauttamista, jotta voidaan varmistaa lisätuki sellaisille naisten työaloille, joihin kriisi todennäköisesti vaikuttaa, sekä lastenhoitoon, koulutukseen ja työllistymisen edistämiseen myönnettävä tuki;

| 41. | muistuttaa, että nuorten naisten (15–24-vuotiaat) mahdollisuudet löytää ensimmäiseksi työpaikaksi kokopäivätyö ovat heikentyneet kriisin puhjettua monissa jäsenvaltioissa ja että monet ratkaisevat tilanteen pitkittämällä opintojaan; huomauttaa, että huolimatta tästä ilmiöstä sekä siitä, että korkeampi koulutustaso on yleisesti suojellut paremmin naisia, naisten tutkintoja ei edelleenkään arvosteta yhtä paljon kuin miesten; kehottaa jäsenvaltioita keskittymään strategioihin, joiden puitteissa koulutuspolitiikka yhdistetään nuoriin naisiin kohdennettuihin työllistämistoimiin; |
| --- | --- |

41.

muistuttaa, että nuorten naisten (15–24-vuotiaat) mahdollisuudet löytää ensimmäiseksi työpaikaksi kokopäivätyö ovat heikentyneet kriisin puhjettua monissa jäsenvaltioissa ja että monet ratkaisevat tilanteen pitkittämällä opintojaan; huomauttaa, että huolimatta tästä ilmiöstä sekä siitä, että korkeampi koulutustaso on yleisesti suojellut paremmin naisia, naisten tutkintoja ei edelleenkään arvosteta yhtä paljon kuin miesten; kehottaa jäsenvaltioita keskittymään strategioihin, joiden puitteissa koulutuspolitiikka yhdistetään nuoriin naisiin kohdennettuihin työllistämistoimiin;

| 42. | kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään rahoituksen ja yrittäjyyden perusopinnot toisen asteen oppilaitosten opinto-ohjelmaan; |
| --- | --- |

42.

kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään rahoituksen ja yrittäjyyden perusopinnot toisen asteen oppilaitosten opinto-ohjelmaan;

| 43. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laskemaan uusien eläkejärjestelmien vaikutus eri asemassa oleviin naisiin siten, että erityisesti keskitytään osa-aikaisiin ja epätyypillisiin työsopimuksiin, ja mukauttamaan sosiaaliturvajärjestelmiä erityisesti nuorempien sukupolvien osalta; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laskemaan uusien eläkejärjestelmien vaikutus eri asemassa oleviin naisiin siten, että erityisesti keskitytään osa-aikaisiin ja epätyypillisiin työsopimuksiin, ja mukauttamaan sosiaaliturvajärjestelmiä erityisesti nuorempien sukupolvien osalta;

| 44. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään naisyrittäjyyttä rohkaisemalla erityisesti nuoria naisia ja maahanmuuttajanaisia perustamaan yrityksiä ja tukemalla heitä siinä, helpottamalla naisten mahdollisuuksia saada rahoitusta esimerkiksi pienluottoina, teknisenä tukena ja taustatoimina sekä edistämällä uusia rahoitus- ja tukivälineitä ja edistämällä naisyrittäjien verkostojen ja kummitoiminnan kehitystä sekä vaihtamalla parhaita käytäntöjä jäsenvaltioiden ja taloudellisten toimijoiden välillä; korostaa, että investoinnit naisiin ja sukupuolten tasa-arvoon ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan varmistaa taloudellinen vakaus ja ehkäistä talouden toimintahäiriöt; |
| --- | --- |

44.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään naisyrittäjyyttä rohkaisemalla erityisesti nuoria naisia ja maahanmuuttajanaisia perustamaan yrityksiä ja tukemalla heitä siinä, helpottamalla naisten mahdollisuuksia saada rahoitusta esimerkiksi pienluottoina, teknisenä tukena ja taustatoimina sekä edistämällä uusia rahoitus- ja tukivälineitä ja edistämällä naisyrittäjien verkostojen ja kummitoiminnan kehitystä sekä vaihtamalla parhaita käytäntöjä jäsenvaltioiden ja taloudellisten toimijoiden välillä; korostaa, että investoinnit naisiin ja sukupuolten tasa-arvoon ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan varmistaa taloudellinen vakaus ja ehkäistä talouden toimintahäiriöt;

| 45. | kehottaa jäsenvaltioita lisäämään naisten osallistumista kaikilla päätöksenteon tasoilla; |
| --- | --- |

45.

kehottaa jäsenvaltioita lisäämään naisten osallistumista kaikilla päätöksenteon tasoilla;

| 46. | kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan naisyrittäjyyden edistämistä, naisyrittäjien rahoitustuki mukaan lukien; |
| --- | --- |

46.

kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan naisyrittäjyyden edistämistä, naisyrittäjien rahoitustuki mukaan lukien;

| 47. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään naisyrittäjyyttä vihreän talouden alalla, jolle voi syntyä uusia työpaikkoja; panee merkille, että uusiutuvan energian ala voi luoda uusia työtilaisuuksia naisyrittäjille kaukaisilla ja syrjäisillä alueilla, joilla naisten työttömyysaste on erityisen korkea ja joilla on suuria vaihtoehtoisten energiamuotojen kuten tuulivoiman ja aurinkovoiman kehittämisen mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

47.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään naisyrittäjyyttä vihreän talouden alalla, jolle voi syntyä uusia työpaikkoja; panee merkille, että uusiutuvan energian ala voi luoda uusia työtilaisuuksia naisyrittäjille kaukaisilla ja syrjäisillä alueilla, joilla naisten työttömyysaste on erityisen korkea ja joilla on suuria vaihtoehtoisten energiamuotojen kuten tuulivoiman ja aurinkovoiman kehittämisen mahdollisuuksia;

| 48. | tähdentää aktiivisen työmarkkinapolitiikan, työsuojelutarkastusten ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun sekä taitojen ajan tasalla pitämisen merkitystä ympäristöystävällisempää taloutta edistettäessä; |
| --- | --- |

48.

tähdentää aktiivisen työmarkkinapolitiikan, työsuojelutarkastusten ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun sekä taitojen ajan tasalla pitämisen merkitystä ympäristöystävällisempää taloutta edistettäessä;

| 49. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan työpaikkojen luomista osuus- ja yhteisötalouden alalla, jolla naiset erityisesti tekevät palkatonta työtä, ja erityisesti etsimään ja panemaan täytäntöön uusia ratkaisuja, jotka parantavat muun kuin laittoman epävirallisen työn arvostusta; |
| --- | --- |

49.

kehottaa jäsenvaltioita tukemaan työpaikkojen luomista osuus- ja yhteisötalouden alalla, jolla naiset erityisesti tekevät palkatonta työtä, ja erityisesti etsimään ja panemaan täytäntöön uusia ratkaisuja, jotka parantavat muun kuin laittoman epävirallisen työn arvostusta;

| 50. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan hoiva-alaa ja terveydenhoitoa, jotta voidaan luoda olosuhteet, joissa voidaan saavuttaa naisten työllistämistä koskevat Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet; |
| --- | --- |

50.

kehottaa jäsenvaltioita tukemaan hoiva-alaa ja terveydenhoitoa, jotta voidaan luoda olosuhteet, joissa voidaan saavuttaa naisten työllistämistä koskevat Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet;

| 51. | kehottaa jäsenvaltioita seuraamaan julkisten hoito- ja terveyspalvelujen leikkaamista, mikä johtaa mainittujen palvelujen uudelleen yksityistämiseen, jotta vältytään lisäämästä naisten hoivataakkaa, mikä vetäisi naiset takaisin perinteiseen perherooliin; korostaa, että äitiyslomaan, isyyslomaan, vanhempainlomaan, lapsilisiin ja muihin hoitoetuihin ja perheen etuihin kohdistuneet säästötoimet ovat merkittävästi vähentäneet kaikkien hoito- ja hoivatyöstä vastaavien naisten tuloja; |
| --- | --- |

51.

kehottaa jäsenvaltioita seuraamaan julkisten hoito- ja terveyspalvelujen leikkaamista, mikä johtaa mainittujen palvelujen uudelleen yksityistämiseen, jotta vältytään lisäämästä naisten hoivataakkaa, mikä vetäisi naiset takaisin perinteiseen perherooliin; korostaa, että äitiyslomaan, isyyslomaan, vanhempainlomaan, lapsilisiin ja muihin hoitoetuihin ja perheen etuihin kohdistuneet säästötoimet ovat merkittävästi vähentäneet kaikkien hoito- ja hoivatyöstä vastaavien naisten tuloja;

| 52. | muistuttaa, että kaavamainen ajattelu leimaa edelleen näkemystä naisten ja miesten roolista työmarkkinoilla, että naiset pyrkivät sovittamaan yhteen työ- ja perhe-elämän, ja että näin ollen naiset ovat miehiä alttiimpia työpaikan vaihtumiselle; |
| --- | --- |

52.

muistuttaa, että kaavamainen ajattelu leimaa edelleen näkemystä naisten ja miesten roolista työmarkkinoilla, että naiset pyrkivät sovittamaan yhteen työ- ja perhe-elämän, ja että näin ollen naiset ovat miehiä alttiimpia työpaikan vaihtumiselle;

| 53. | korostaa tarvetta huomioida sukupuolten välinen tasa-arvo julkisen liikenteen suunnittelussa ja erityisesti julkisten liikennepalvelujen kehittämisessä ja parantamisessa, jotta naiset voivat toimia aktiivisemmin työmarkkinoilla tai työnhaussa sen ansiosta, että kulkeminen työpaikalle on todella mahdollista; |
| --- | --- |

53.

korostaa tarvetta huomioida sukupuolten välinen tasa-arvo julkisen liikenteen suunnittelussa ja erityisesti julkisten liikennepalvelujen kehittämisessä ja parantamisessa, jotta naiset voivat toimia aktiivisemmin työmarkkinoilla tai työnhaussa sen ansiosta, että kulkeminen työpaikalle on todella mahdollista;

| 54. | on huolestunut maaseudulla asuvien naisten tilanteesta, koska eri palvelujen saatavuus on huonontunut; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että maaseudulla tarjotaan toimiva julkinen liikenne, terveydenhoitopalvelut ja muita tärkeitä palveluja, jotta maaltapakoa kaupunkeihin vähennetään ja jotta vältetään syrjäseutujen marginalisoitumista; |
| --- | --- |

54.

on huolestunut maaseudulla asuvien naisten tilanteesta, koska eri palvelujen saatavuus on huonontunut; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että maaseudulla tarjotaan toimiva julkinen liikenne, terveydenhoitopalvelut ja muita tärkeitä palveluja, jotta maaltapakoa kaupunkeihin vähennetään ja jotta vältetään syrjäseutujen marginalisoitumista;

| 55. | korostaa tehokkaiden toimien merkitystä, koska niiden avulla voidaan mahdollistaa työn, yksityiselämän ja perhe-elämän yhteensovittaminen, mikä vaikuttaa myönteisesti siten, että se edistää kaikkiin yhteiskuntaryhmien kuuluvien naisten suurempaa osallistumista yhteiskuntaelämään ja politiikkaan; |
| --- | --- |

55.

korostaa tehokkaiden toimien merkitystä, koska niiden avulla voidaan mahdollistaa työn, yksityiselämän ja perhe-elämän yhteensovittaminen, mikä vaikuttaa myönteisesti siten, että se edistää kaikkiin yhteiskuntaryhmien kuuluvien naisten suurempaa osallistumista yhteiskuntaelämään ja politiikkaan;

| 56. | korostaa, että eurooppalaisella ohjelmalla ”Erasmus nuorille yrittäjille” olisi tuettava erityisesti naisten osallistumista, jotta naiset voivat hankkia yhtäläisen varmuuden ja tiedot sisämarkkinoilla toimivista yrityksistä ja yrityksen johtamiseen ja kehittämiseen vaadittavan taitotiedon; |
| --- | --- |

56.

korostaa, että eurooppalaisella ohjelmalla ”Erasmus nuorille yrittäjille” olisi tuettava erityisesti naisten osallistumista, jotta naiset voivat hankkia yhtäläisen varmuuden ja tiedot sisämarkkinoilla toimivista yrityksistä ja yrityksen johtamiseen ja kehittämiseen vaadittavan taitotiedon;

| 57. | korostaa, että lastenhoitoa koskevien julkisten palvelujen leikkaukset vaikuttavat välittömästi naisten taloudelliseen riippumattomuuteen sekä työn ja perhe-elämän tasapainoon; kehottaa komissiota ja neuvostoa hyväksymään toimintasuunnitelman Barcelonassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, jotta lasten erilaisia päivähoitomahdollisuuksia parannetaan kehittämällä yritysten sisäisiä tai useamman yrityksen yhteisiä päiväkoteja; painottaa työmarkkinaosapuolten kanssa käytävien työehtosopimusneuvottelujen merkitystä, kun pyritään helpottamaan työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista alakohtaisesti, kansallisesti ja alueellisesti, sekä helpottamaan pääsyä ja osallistumista lastenhoitojärjestelyihin naisvaltaisilla aloilla, säätämään vähintään kolmen kuukauden ennakkotietoajan lasten sijoittamisesta, jotta naiset voivat sovittaa yhteen perhe- ja työelämän; |
| --- | --- |

57.

korostaa, että lastenhoitoa koskevien julkisten palvelujen leikkaukset vaikuttavat välittömästi naisten taloudelliseen riippumattomuuteen sekä työn ja perhe-elämän tasapainoon; kehottaa komissiota ja neuvostoa hyväksymään toimintasuunnitelman Barcelonassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, jotta lasten erilaisia päivähoitomahdollisuuksia parannetaan kehittämällä yritysten sisäisiä tai useamman yrityksen yhteisiä päiväkoteja; painottaa työmarkkinaosapuolten kanssa käytävien työehtosopimusneuvottelujen merkitystä, kun pyritään helpottamaan työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista alakohtaisesti, kansallisesti ja alueellisesti, sekä helpottamaan pääsyä ja osallistumista lastenhoitojärjestelyihin naisvaltaisilla aloilla, säätämään vähintään kolmen kuukauden ennakkotietoajan lasten sijoittamisesta, jotta naiset voivat sovittaa yhteen perhe- ja työelämän;

| 58. | kehottaa edistämään asianmukaisia äitiys-, isyys- ja vanhempainlomajärjestelmiä sekä tukemaan yritysten aloitteita työaikaa koskevien joustojärjestelyjen ja yritysten omien lastenhoitopalvelujen tarjoamiseksi ja lisäämään resursseja, joita myönnetään koulutukseen, elinikäisen oppimisen ohjelmiin ja ammattipätevyyttä ja uudelleensuuntautumista koskeviin ohjelmiin, sekä tarjoamaan riittävää tukea omaishoidolle, mukaan luettuna tilapäishoidon järjestäminen; |
| --- | --- |

58.

kehottaa edistämään asianmukaisia äitiys-, isyys- ja vanhempainlomajärjestelmiä sekä tukemaan yritysten aloitteita työaikaa koskevien joustojärjestelyjen ja yritysten omien lastenhoitopalvelujen tarjoamiseksi ja lisäämään resursseja, joita myönnetään koulutukseen, elinikäisen oppimisen ohjelmiin ja ammattipätevyyttä ja uudelleensuuntautumista koskeviin ohjelmiin, sekä tarjoamaan riittävää tukea omaishoidolle, mukaan luettuna tilapäishoidon järjestäminen;

| 59. | tähdentää, että on investoitava kohtuuhintaisiin ja laadukkaisiin palveluihin kuten lasten kokopäivähoitoon, kokopäiväisiin koulupaikkoihin ja vanhustenhoitoon, jotka osaltaan edistävät sukupuolten tasa-arvoa sekä työn ja yksityiselämän yhteensovittamista ja luovat puitteet, jotka edesauttavat pääsyä tai paluuta työelämään; |
| --- | --- |

59.

tähdentää, että on investoitava kohtuuhintaisiin ja laadukkaisiin palveluihin kuten lasten kokopäivähoitoon, kokopäiväisiin koulupaikkoihin ja vanhustenhoitoon, jotka osaltaan edistävät sukupuolten tasa-arvoa sekä työn ja yksityiselämän yhteensovittamista ja luovat puitteet, jotka edesauttavat pääsyä tai paluuta työelämään;

| 60. | toteaa, että on välttämätöntä perustaa uusia lastenhoitopalveluja ja että epäviralliset hoitojärjestelyt on virallistettava siten, että niille määrätään laatuvaatimukset, niiden palkkaehtoja kohennetaan ja työntekijöitä koulutetaan; pitää välttämättömänä myös sitä, että huomioon otetaan myös yksinhuoltajien ja niiden vanhempien tarpeet, joiden työaika on epätyypillinen; |
| --- | --- |

60.

toteaa, että on välttämätöntä perustaa uusia lastenhoitopalveluja ja että epäviralliset hoitojärjestelyt on virallistettava siten, että niille määrätään laatuvaatimukset, niiden palkkaehtoja kohennetaan ja työntekijöitä koulutetaan; pitää välttämättömänä myös sitä, että huomioon otetaan myös yksinhuoltajien ja niiden vanhempien tarpeet, joiden työaika on epätyypillinen;

| 61. | korostaa tarvetta lisätä hallitusten ja työantajien vastuuta sukupolvenvaihdoksesta ja äitiyteen ja isyyteen liittyvistä oikeuksista, mikä tarkoittaa sitä, että naisilla on oltava oikeus sekä äitiyteen että työhön ilman, että äidit joutuvat luopumaan työntekijöiden oikeuksista; |
| --- | --- |

61.

korostaa tarvetta lisätä hallitusten ja työantajien vastuuta sukupolvenvaihdoksesta ja äitiyteen ja isyyteen liittyvistä oikeuksista, mikä tarkoittaa sitä, että naisilla on oltava oikeus sekä äitiyteen että työhön ilman, että äidit joutuvat luopumaan työntekijöiden oikeuksista;

| 62. | korostaa, että on lievennettävä talous- ja finanssikriisin vaikutuksia perheisiin – etenkin avioerotilanteissa, yksinhuoltajien tapauksessa ja tilanteissa, joissa lapset ovat muiden sukulaisten tai viranomaisten huostassa – kun otetaan huomioon, että kotityöt yleensä jäävät naisille; korostaa, että naiset näin ollen ovat alttiimpia köyhyydelle; |
| --- | --- |

62.

korostaa, että on lievennettävä talous- ja finanssikriisin vaikutuksia perheisiin – etenkin avioerotilanteissa, yksinhuoltajien tapauksessa ja tilanteissa, joissa lapset ovat muiden sukulaisten tai viranomaisten huostassa – kun otetaan huomioon, että kotityöt yleensä jäävät naisille; korostaa, että naiset näin ollen ovat alttiimpia köyhyydelle;

| 63. | painottaa, että joidenkin jäsenvaltioiden päätökset leikata lastenhoidon tukea sekä kouluissa tai sen ulkopuolella annettavan tukiopetuksen ja henkilötuen, kouluaterioiden ja koulukuljetusten sekä huolenpitoa tarvitsevien avustajien määrärahoja kohdistuvat suoraan naisiin, koska juuri naiset ovat useimmiten vastuussa näihin asioihin liittyvästä ylimääräisestä työstä; korostaa tämän tarkoittavan, että naiset joutuvat usein vaihtamaan osa-aikaiseen työhön (ja kohtamaan tulojen ja eläkkeen alentumisen kaltaisen sosiaalisen epätasa-arvon); katsoo, että päiväkotien ja lastenseimien toimintaa sekä julkisesti rahoitettua lasten harrastustoimintaa on laajennettava samoin kuin julkista vanhusten tukiverkostoa ja sairaaloiden julkista verkostoa; |
| --- | --- |

63.

painottaa, että joidenkin jäsenvaltioiden päätökset leikata lastenhoidon tukea sekä kouluissa tai sen ulkopuolella annettavan tukiopetuksen ja henkilötuen, kouluaterioiden ja koulukuljetusten sekä huolenpitoa tarvitsevien avustajien määrärahoja kohdistuvat suoraan naisiin, koska juuri naiset ovat useimmiten vastuussa näihin asioihin liittyvästä ylimääräisestä työstä; korostaa tämän tarkoittavan, että naiset joutuvat usein vaihtamaan osa-aikaiseen työhön (ja kohtamaan tulojen ja eläkkeen alentumisen kaltaisen sosiaalisen epätasa-arvon); katsoo, että päiväkotien ja lastenseimien toimintaa sekä julkisesti rahoitettua lasten harrastustoimintaa on laajennettava samoin kuin julkista vanhusten tukiverkostoa ja sairaaloiden julkista verkostoa;

| 64. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan romaninaisten ja -tyttöjen erityistarpeet huomioon noudattamalla tasa-arvonäkökulmaa kaikissa romanien osallistamista koskevissa politiikoissa ja suojelemaan erityisen suojattomia ryhmiä; |
| --- | --- |

64.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan romaninaisten ja -tyttöjen erityistarpeet huomioon noudattamalla tasa-arvonäkökulmaa kaikissa romanien osallistamista koskevissa politiikoissa ja suojelemaan erityisen suojattomia ryhmiä;

| 65. | korostaa, että lastenhoitoa koskevien julkisten palvelujen leikkaukset vaikuttavat välittömästi naisten taloudelliseen riippumattomuuteen; toteaa, että vuonna 2010 hoitopalvelujen puute aiheutti 28,3 prosenttia naisten työttömyydestä ja työn osa-aikaisuudesta, kun vuonna 2009 vastaava osuus oli 27,9 prosenttia, ja että vuonna 2010 pienten lasten äitien työllisyysaste EU:ssa oli 12,7 prosenttia alhaisempi kuin lapsettomien naisten työllisyysaste, mikä tekee siitä suuremman kuin vuonna 2008 kirjattu 11,5 prosentin ero; |
| --- | --- |

65.

korostaa, että lastenhoitoa koskevien julkisten palvelujen leikkaukset vaikuttavat välittömästi naisten taloudelliseen riippumattomuuteen; toteaa, että vuonna 2010 hoitopalvelujen puute aiheutti 28,3 prosenttia naisten työttömyydestä ja työn osa-aikaisuudesta, kun vuonna 2009 vastaava osuus oli 27,9 prosenttia, ja että vuonna 2010 pienten lasten äitien työllisyysaste EU:ssa oli 12,7 prosenttia alhaisempi kuin lapsettomien naisten työllisyysaste, mikä tekee siitä suuremman kuin vuonna 2008 kirjattu 11,5 prosentin ero;

| 66. | kehottaa jäsenvaltioita investoimaan hoitoalalle, koska se on mahdollinen kasvuala, ja kehottaa sekä naisia että miehiä rikkomaan perinteisen roolijaon, jonka mukaisesti nainen on hoivaajan roolissa, koska se merkitsee sukupuolierottelua työmarkkinoilla; tähdentää, että leikkaukset hoitoalalla johtavat siirtymiseen julkisista hoitopalveluista palkattomaan työhön kotitalouksissa; korostaa asiamukaisten sopimusten ja sosiaalisen suojelun tarvetta kotihoidon yhteydessä; |
| --- | --- |

66.

kehottaa jäsenvaltioita investoimaan hoitoalalle, koska se on mahdollinen kasvuala, ja kehottaa sekä naisia että miehiä rikkomaan perinteisen roolijaon, jonka mukaisesti nainen on hoivaajan roolissa, koska se merkitsee sukupuolierottelua työmarkkinoilla; tähdentää, että leikkaukset hoitoalalla johtavat siirtymiseen julkisista hoitopalveluista palkattomaan työhön kotitalouksissa; korostaa asiamukaisten sopimusten ja sosiaalisen suojelun tarvetta kotihoidon yhteydessä;

| 67. | kehottaa jäsenvaltioita siihen saakka, kunnes äitiys-, isyys- ja vanhempainloma yhdenmukaistetaan EU:n tasolla, säilyttämään mainitut etuudet ja perhe-etuudet nykyisellä tasolla, jotta vältytään leikkaamasta naisten tuloja, ja varmistamaan myös, että naisten oikeutta äitiyslomaan ei loukata; |
| --- | --- |

67.

kehottaa jäsenvaltioita siihen saakka, kunnes äitiys-, isyys- ja vanhempainloma yhdenmukaistetaan EU:n tasolla, säilyttämään mainitut etuudet ja perhe-etuudet nykyisellä tasolla, jotta vältytään leikkaamasta naisten tuloja, ja varmistamaan myös, että naisten oikeutta äitiyslomaan ei loukata;

| 68. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita seuraamaan huolellisesti raskaana olevien naisten syrjinnän kasvavaa lisääntymistä työpaikoilla, mistä on tietoja useista jäsenvaltioista; |
| --- | --- |

68.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita seuraamaan huolellisesti raskaana olevien naisten syrjinnän kasvavaa lisääntymistä työpaikoilla, mistä on tietoja useista jäsenvaltioista;

| 69. | katsoo, että naisten köyhyyden taustalla on nykyisen talouskriisin ohella muitakin tekijöitä, kuten kaavamainen ajattelu, naisten ja miesten välinen palkkaero, riittämättömät uudelleenjakomekanismit hyvinvointivaltioiden järjestelmissä, mahdottomuus sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämä, naisten pidempi elinajanodote sekä yleensä kaikenlainen sukupuoleen perustuva syrjintä, joka kohdistuu ensisijaisesti naisiin; korostaa, että kriisi pahentaa tätä jatkuvaa eriarvoisuutta; korostaa tarvetta torjua kaavamaista ajattelua kaikilla aloilla ja kaikissa elämänvaiheissa, koska edellä mainitut ovat pysyvimpiä miesten ja naisten epätasa-arvon aiheuttajia, jotka vaikuttavat miesten ja naisten valintoihin koulutuksen ja työllistymisen aloilla, sekä kotiin ja perheeseen liittyvien velvollisuuksien jakautumiseen, palkkaeroihin, julkiseen elämään osallistumiseen, päätöksentekoon osallistumiseen jne.; |
| --- | --- |

69.

katsoo, että naisten köyhyyden taustalla on nykyisen talouskriisin ohella muitakin tekijöitä, kuten kaavamainen ajattelu, naisten ja miesten välinen palkkaero, riittämättömät uudelleenjakomekanismit hyvinvointivaltioiden järjestelmissä, mahdottomuus sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämä, naisten pidempi elinajanodote sekä yleensä kaikenlainen sukupuoleen perustuva syrjintä, joka kohdistuu ensisijaisesti naisiin; korostaa, että kriisi pahentaa tätä jatkuvaa eriarvoisuutta; korostaa tarvetta torjua kaavamaista ajattelua kaikilla aloilla ja kaikissa elämänvaiheissa, koska edellä mainitut ovat pysyvimpiä miesten ja naisten epätasa-arvon aiheuttajia, jotka vaikuttavat miesten ja naisten valintoihin koulutuksen ja työllistymisen aloilla, sekä kotiin ja perheeseen liittyvien velvollisuuksien jakautumiseen, palkkaeroihin, julkiseen elämään osallistumiseen, päätöksentekoon osallistumiseen jne.;

| 70. | kehottaa komissiota tarkistamaan direktiiviä 2006/54/EY erityisesti sukupuolten palkkaeron osalta, mitä parlamentti on vaatinut 24. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman suosituksissa komissiolle sen periaatteen soveltamisesta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka; |
| --- | --- |

70.

kehottaa komissiota tarkistamaan direktiiviä 2006/54/EY erityisesti sukupuolten palkkaeron osalta, mitä parlamentti on vaatinut 24. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman suosituksissa komissiolle sen periaatteen soveltamisesta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka;

| 71. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota antamaan ehdotuksia, jotka auttavat naisia jatkamaan työuraansa ja joilla torjutaan erityisesti äitiyslomista johtuvia palkkaeroja; |
| --- | --- |

71.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota antamaan ehdotuksia, jotka auttavat naisia jatkamaan työuraansa ja joilla torjutaan erityisesti äitiyslomista johtuvia palkkaeroja;

| 72. | muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että on käynnistettävä tuloja lisääviä toimenpiteitä, mukaan lukien vähimmäistoimeentulojärjestelmien kehittäminen sekä toimeentulotukiohjelmat henkilöille, joiden on vaikea huolehtia perustarpeistaan, erityisesti lasten vanhemmille tai hoivavastuussa oleville henkilöille ja eritoten yksinhuoltajille; |
| --- | --- |

72.

muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että on käynnistettävä tuloja lisääviä toimenpiteitä, mukaan lukien vähimmäistoimeentulojärjestelmien kehittäminen sekä toimeentulotukiohjelmat henkilöille, joiden on vaikea huolehtia perustarpeistaan, erityisesti lasten vanhemmille tai hoivavastuussa oleville henkilöille ja eritoten yksinhuoltajille;

| 73. | panee merkille, että talouskriisi lisää naisiin kohdistuvaa ahdistelua, pahoinpitelyjä ja kaikenlaista väkivaltaa sekä erityisesti prostituutiota; korostaa, että naisten ihmisoikeuksia loukataan eniten maailmanlaajuisesti jokaisessa kulttuurissa ja kaikilla sosiaalisilla ja taloudellisilla tasoilla; korostaa, että julkista rahoitusta ja henkilöresursseja on lisättävä, jotta voidaan tukea haavoittuvimpia ryhmiä, joiden köyhyysriski on suuri tilanteissa, joissa lapset ja nuoret, ikääntyneet tai vammaiset henkilöt ja kodittomat ovat riskialttiita; |
| --- | --- |

73.

panee merkille, että talouskriisi lisää naisiin kohdistuvaa ahdistelua, pahoinpitelyjä ja kaikenlaista väkivaltaa sekä erityisesti prostituutiota; korostaa, että naisten ihmisoikeuksia loukataan eniten maailmanlaajuisesti jokaisessa kulttuurissa ja kaikilla sosiaalisilla ja taloudellisilla tasoilla; korostaa, että julkista rahoitusta ja henkilöresursseja on lisättävä, jotta voidaan tukea haavoittuvimpia ryhmiä, joiden köyhyysriski on suuri tilanteissa, joissa lapset ja nuoret, ikääntyneet tai vammaiset henkilöt ja kodittomat ovat riskialttiita;

| 74. | kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan uudelleen talouskriisin naisille aiheuttamia välittömiä vaikutuksia ja pitkäaikaisvaikutuksia ja nostamaan ne esille sekä selvittämään erityisesti, pahentavatko ne ja missä määrin nykyistä sukupuolten epätasa-arvoa ja siitä aiheutuvia seurauksia kuten sukupuoleen perustuvan väkivallan riskin kasvamista, äitien ja lasten terveydentilan heikkenemistä sekä iäkkäiden naisten köyhyyttä; |
| --- | --- |

74.

kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan uudelleen talouskriisin naisille aiheuttamia välittömiä vaikutuksia ja pitkäaikaisvaikutuksia ja nostamaan ne esille sekä selvittämään erityisesti, pahentavatko ne ja missä määrin nykyistä sukupuolten epätasa-arvoa ja siitä aiheutuvia seurauksia kuten sukupuoleen perustuvan väkivallan riskin kasvamista, äitien ja lasten terveydentilan heikkenemistä sekä iäkkäiden naisten köyhyyttä;

| 75. | korostaa, että nykyisen talouskriisin ja budjettikurin aikana naisilla on vähemmän resursseja suojella itseään ja lapsiaan väkivallalta, ja katsoo, että on entistä tärkeämpää estää naisiin ja lapsiin kohdistuvan väkivallan välittömät taloudelliset vaikutukset oikeusjärjestelmään sekä sosiaali- ja terveyspalveluihin; |
| --- | --- |

75.

korostaa, että nykyisen talouskriisin ja budjettikurin aikana naisilla on vähemmän resursseja suojella itseään ja lapsiaan väkivallalta, ja katsoo, että on entistä tärkeämpää estää naisiin ja lapsiin kohdistuvan väkivallan välittömät taloudelliset vaikutukset oikeusjärjestelmään sekä sosiaali- ja terveyspalveluihin;

| 76. | korostaa, että rahoituksen leikkaukset koskevat myös tasa-arvopolitiikan institutionaalisia puitteita, kuten tasa-arvoelimiä ja naisjärjestöjä; kehottaa jäsenvaltioita säilyttämään valtiontukensa tasa-arvoa edistäville elimille ja hankkeille, naisten turvakodeille ja naisjärjestöille, koska ne tarjoavat tehokkaan tavan kestävän ratkaisun löytämiseksi kriisiin ja varmistavat sen, että tuleviin elvytystoimiin valmistaudutaan aktiivisesti; toteaa, että naisjärjestöjen rahoituksen leikkaaminen heikentää naisten mahdollisuuksia kansalaisvaikuttamiseen ja poliittiseen vaikuttamiseen ja vähentää naisten äänen kuuluvuutta yhteiskunnassa entisestään; |
| --- | --- |

76.

korostaa, että rahoituksen leikkaukset koskevat myös tasa-arvopolitiikan institutionaalisia puitteita, kuten tasa-arvoelimiä ja naisjärjestöjä; kehottaa jäsenvaltioita säilyttämään valtiontukensa tasa-arvoa edistäville elimille ja hankkeille, naisten turvakodeille ja naisjärjestöille, koska ne tarjoavat tehokkaan tavan kestävän ratkaisun löytämiseksi kriisiin ja varmistavat sen, että tuleviin elvytystoimiin valmistaudutaan aktiivisesti; toteaa, että naisjärjestöjen rahoituksen leikkaaminen heikentää naisten mahdollisuuksia kansalaisvaikuttamiseen ja poliittiseen vaikuttamiseen ja vähentää naisten äänen kuuluvuutta yhteiskunnassa entisestään;

| 77. | kehottaa jälleen Euroopan tasa-arvoinstituuttia aloittamaan jatkuvan ja järjestelmällisen seurannan ja tarkastelemaan talouskriisin vaikutuksia naisten työolojen näkökulmasta etenkin palvelukseen ottamisen yhteydessä ilmenevän syrjinnän, työpaikalla lisääntyneen työmäärän, paineen ja stressin sekä työpaikkakiusaamisen ja häirinnän suhteen; korostaa, että käytettävissä olevat tiedot eivät anna täyttä kuvaa kriisin ankarista vaikutuksista naisten tilanteeseen; kehottaa siksi komissiota arvioimaan myös vallitsevaa talouskriisiä koskevien talouspoliittisten toimenpiteidensä ja ratkaisuvaihtoehtojensa vaikutuksia sukupuolinäkökohtien huomioon ottamiseen; |
| --- | --- |

77.

kehottaa jälleen Euroopan tasa-arvoinstituuttia aloittamaan jatkuvan ja järjestelmällisen seurannan ja tarkastelemaan talouskriisin vaikutuksia naisten työolojen näkökulmasta etenkin palvelukseen ottamisen yhteydessä ilmenevän syrjinnän, työpaikalla lisääntyneen työmäärän, paineen ja stressin sekä työpaikkakiusaamisen ja häirinnän suhteen; korostaa, että käytettävissä olevat tiedot eivät anna täyttä kuvaa kriisin ankarista vaikutuksista naisten tilanteeseen; kehottaa siksi komissiota arvioimaan myös vallitsevaa talouskriisiä koskevien talouspoliittisten toimenpiteidensä ja ratkaisuvaihtoehtojensa vaikutuksia sukupuolinäkökohtien huomioon ottamiseen;

| 78. | kehottaa jäsenvaltioita antamaan vahvan tukensa sukupuolten tasa-arvonäkökohtien huomioon ottamiselle talousarvioiden laatimisessa, jotta sukupuolten tasa-arvoa voidaan lisätä etenkin kansallisissa talousarvioissa lieventämällä tuloista ja menoista aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia ja parantamalla hallinnointia ja vastuuvelvollisuutta; |
| --- | --- |

78.

kehottaa jäsenvaltioita antamaan vahvan tukensa sukupuolten tasa-arvonäkökohtien huomioon ottamiselle talousarvioiden laatimisessa, jotta sukupuolten tasa-arvoa voidaan lisätä etenkin kansallisissa talousarvioissa lieventämällä tuloista ja menoista aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia ja parantamalla hallinnointia ja vastuuvelvollisuutta;

| 79. | pyytää, että jäsenvaltiot hyväksyvät sukupuolten tasa-arvon vaatimuksia vastaavat budjettivälineet; |
| --- | --- |

79.

pyytää, että jäsenvaltiot hyväksyvät sukupuolten tasa-arvon vaatimuksia vastaavat budjettivälineet;

| 80. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ratifioimaan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kotitaloustyöntekijöitä koskevan yleissopimuksen nro 189; |
| --- | --- |

80.

kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ratifioimaan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kotitaloustyöntekijöitä koskevan yleissopimuksen nro 189;

| 81. | korostaa, että on huolehdittava työmarkkinoiden turvallisuuden ja joustavuuden välisestä tasapainosta joustoturvaperiaatteiden kattavan täytäntöönpanon avulla ja puututtava työmarkkinoiden eriytymiseen takaamalla siirtymävaiheessa oleville tai määräaikaisessa tai osa-aikaisessa työsuhteessa oleville henkilöille sekä riittävä sosiaaliturva että mahdollisuus koulutukseen, urakehitykseen ja kokopäivätyöhön; |
| --- | --- |

81.

korostaa, että on huolehdittava työmarkkinoiden turvallisuuden ja joustavuuden välisestä tasapainosta joustoturvaperiaatteiden kattavan täytäntöönpanon avulla ja puututtava työmarkkinoiden eriytymiseen takaamalla siirtymävaiheessa oleville tai määräaikaisessa tai osa-aikaisessa työsuhteessa oleville henkilöille sekä riittävä sosiaaliturva että mahdollisuus koulutukseen, urakehitykseen ja kokopäivätyöhön;

| 82. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

82.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36.

(2)  EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23.

(3)  EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37.

(4)  EUVL C 212 E, 5.8.2010, s. 23.

(5)  EUVL C 308 E, 20.10.2011, s. 49.

(6)  EUVL C 236 E, 12.8.2011, s. 79.

(7)  EUVL C 70 E, 8.3.2012, s. 1.

(8)  EUVL C 199 E, 7.7.2012, s. 65.

(9)  EUVL C 199 E, 7.7.2012, s. 77.

(10)  EUVL C 33 E, 5.2.2013, s. 134.

(11)  EUVL C 51 E, 22.2.2013, s. 56.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0458.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0069.

(14)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0225.

(15)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0321.

(16)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0322.

(17)  EUVL C 199 E, 7.7.2012, s. 112.

(18)  Eurostat, 23 % of EU citizens were at risk of poverty or social exclusion in 2010 – n:o 9/2012.

(19)  OECD, Society at a Glance 2011, OECD Social Indicators, @OECD2011.

(20)  Eurostat: naisten työllisyysaste, EU-27.

(21)  Eurostat: miesten ja naisten kokonaistyöllisyysaste – syyskuu 2012, Euroopan unioni.

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/18

---

P7_TA(2013)0074

Sukupuolistereotypioiden poistaminen EU:ssa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 sukupuolistereotypioiden poistamisesta EU:ssa (2012/2116(INI))

(2016/C 036/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neljännen naisten maailmankonferenssin 15. syyskuuta 1995 hyväksymän Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman sekä 18. toukokuuta 2000 antamansa päätöslauselman Pekingin toimintaohjelman seurannasta (1), 10. maaliskuuta 2005 antamansa päätöslauselman YK:n neljännessä naisten maailmankonferenssissa hyväksytyn toimintaohjelman seurannasta (Peking + 10) (2) ja 25. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman Pekingin toimintaohjelman seurannasta (Peking + 15) (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neljännen naisten maailmankonferenssin 15. syyskuuta 1995 hyväksymän Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman sekä 18. toukokuuta 2000 antamansa päätöslauselman Pekingin toimintaohjelman seurannasta (1), 10. maaliskuuta 2005 antamansa päätöslauselman YK:n neljännessä naisten maailmankonferenssissa hyväksytyn toimintaohjelman seurannasta (Peking + 10) (2) ja 25. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman Pekingin toimintaohjelman seurannasta (Peking + 15) (3),

| — | ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan, jossa korostetaan jäsenvaltioiden yhteisiä arvoja kuten moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan, jossa korostetaan jäsenvaltioiden yhteisiä arvoja kuten moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 19 artiklan, jossa mainitaan sukupuoleen perustuvan syrjinnän torjuminen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 19 artiklan, jossa mainitaan sukupuoleen perustuvan syrjinnän torjuminen,

| — | ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (uudelleenlaadittu toisinto) (4) ja miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13. joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (uudelleenlaadittu toisinto) (4) ja miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13. joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY (5),

| — | ottaa huomioon miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen sekä työoloissa annetun neuvoston direktiivin 76/207/ETY muuttamisesta 23. syyskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/73/EY (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen sekä työoloissa annetun neuvoston direktiivin 76/207/ETY muuttamisesta 23. syyskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/73/EY (6),

| — | ottaa huomioon 2. joulukuuta 1998 annetut neuvoston päätelmät, joissa vahvistetaan, että Pekingin toimintaohjelman täytäntöönpanon vuosiarviointiin sisällytetään määrällisiä ja laadullisia indikaattoreita ja viitearvoja, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. joulukuuta 1998 annetut neuvoston päätelmät, joissa vahvistetaan, että Pekingin toimintaohjelman täytäntöönpanon vuosiarviointiin sisällytetään määrällisiä ja laadullisia indikaattoreita ja viitearvoja,

| — | ottaa huomioon Pekingin toimintaohjelman 10-vuotistarkistuksen yhteydessä 4. helmikuuta 2005 annetun sukupuolten tasa-arvoasioista vastaavien EU-ministerien yhteisen julkilausuman, jossa he muun muassa vahvistavat uudelleen tukensa ja sitoutumisensa Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman täysimittaiseen ja tehokkaaseen täytäntöönpanoon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pekingin toimintaohjelman 10-vuotistarkistuksen yhteydessä 4. helmikuuta 2005 annetun sukupuolten tasa-arvoasioista vastaavien EU-ministerien yhteisen julkilausuman, jossa he muun muassa vahvistavat uudelleen tukensa ja sitoutumisensa Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman täysimittaiseen ja tehokkaaseen täytäntöönpanoon,

| — | ottaa huomioon 2.–3. kesäkuuta 2005 annetut neuvoston päätelmät, joissa jäsenvaltioita ja komissiota kehotetaan vahvistamaan sukupuolten tasa-arvoa edistäviä institutionaalisia mekanismeja ja luomaan puitteet Pekingin toimintaohjelman täytäntöönpanon arvioinnille, jotta edistymistä voitaisiin seurata entistä johdonmukaisemmin ja järjestelmällisemmin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2.–3. kesäkuuta 2005 annetut neuvoston päätelmät, joissa jäsenvaltioita ja komissiota kehotetaan vahvistamaan sukupuolten tasa-arvoa edistäviä institutionaalisia mekanismeja ja luomaan puitteet Pekingin toimintaohjelman täytäntöönpanon arvioinnille, jotta edistymistä voitaisiin seurata entistä johdonmukaisemmin ja järjestelmällisemmin,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2011 hyväksymän eurooppalaisen tasa-arvosopimuksen (2011–2020) (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2011 hyväksymän eurooppalaisen tasa-arvosopimuksen (2011–2020) (7),

| — | ottaa huomioon komission 21. syyskuuta 2010 esittelemän naisten ja miesten tasa-arvostrategian vuosiksi 2010–2015 sekä sen liitteenä olevan valmisteluasiakirjan strategian täytäntöönpanotoimenpiteistä (COM(2010)0491, SEC(2010)1080), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 21. syyskuuta 2010 esittelemän naisten ja miesten tasa-arvostrategian vuosiksi 2010–2015 sekä sen liitteenä olevan valmisteluasiakirjan strategian täytäntöönpanotoimenpiteistä (COM(2010)0491, SEC(2010)1080),

| — | ottaa huomioon 3. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvoon vaikuttavasta markkinoinnista ja mainonnasta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvoon vaikuttavasta markkinoinnista ja mainonnasta (8),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa (9),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A7-0401/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A7-0401/2012),

| A. | toteaa, että SEUT-sopimuksen 8 artiklan mukaan unioni pyrkii kaikissa toimissaan poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että SEUT-sopimuksen 8 artiklan mukaan unioni pyrkii kaikissa toimissaan poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa;

| B. | toteaa, että vaikka useissa jäsenvaltioissa on tapahtunut jonkin verran edistystä, monet naiset kantavat edelleen suhteettoman suuren vastuun lasten kasvatuksesta ja muista huollettavista; toteaa, että tiukkaan juurtuneet stereotypiat estävät perheeseen ja kotiin liittyvien velvollisuuksien jakautumisen tasapuolisemmin naisten ja miesten kesken ja vaikeuttavat tasa-arvon toteutumista työmarkkinoilla; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että vaikka useissa jäsenvaltioissa on tapahtunut jonkin verran edistystä, monet naiset kantavat edelleen suhteettoman suuren vastuun lasten kasvatuksesta ja muista huollettavista; toteaa, että tiukkaan juurtuneet stereotypiat estävät perheeseen ja kotiin liittyvien velvollisuuksien jakautumisen tasapuolisemmin naisten ja miesten kesken ja vaikeuttavat tasa-arvon toteutumista työmarkkinoilla;

| C. | toteaa, että kaikilla yhteiskuntatasoilla ja kaikissa ikäryhmissä elää yhä stereotypioita, jotka vaikuttavat suhtautumiseemme kanssaihmisiimme ja perustuvat yksinkertaistettuihin sosiaalisesti konstruoituihin normeihin, käytäntöihin ja uskomuksiin, jotka ovat usein kulttuurin ja uskonnon luomia ja ylläpitämiä ja kuvastavat ja vahvistavat vallitsevia voimasuhteita; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että kaikilla yhteiskuntatasoilla ja kaikissa ikäryhmissä elää yhä stereotypioita, jotka vaikuttavat suhtautumiseemme kanssaihmisiimme ja perustuvat yksinkertaistettuihin sosiaalisesti konstruoituihin normeihin, käytäntöihin ja uskomuksiin, jotka ovat usein kulttuurin ja uskonnon luomia ja ylläpitämiä ja kuvastavat ja vahvistavat vallitsevia voimasuhteita;

| D. | katsoo, että on poistettava kaikenlainen niin suora kuin välillinen sukupuoleen perustuva syrjintä, jotta voidaan turvata naisten oikeus yhdenvertaiseen kohteluun ja muuttaa kulttuurisidonnainen käsitys, että naiset olisivat monin tavoin passiivisia tai vähempiarvoisia kuin miehet; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että on poistettava kaikenlainen niin suora kuin välillinen sukupuoleen perustuva syrjintä, jotta voidaan turvata naisten oikeus yhdenvertaiseen kohteluun ja muuttaa kulttuurisidonnainen käsitys, että naiset olisivat monin tavoin passiivisia tai vähempiarvoisia kuin miehet;

| E. | toteaa, että perinteiset sukupuoliroolit ja sukupuolistereotypiat vaikuttavat edelleen vahvasti naisten ja miesten roolijakoon kotona, työpaikalla ja yleisesti yhteiskunnassa ja että naiset esitetään kodista ja lapsista vastuussa olevina henkilöinä, kun taas miehet esitetään perheen elättäjinä ja perhettä suojelevina henkilöinä; toteaa, että sukupuolistereotypiat näyttävät pitävän yllä sukupuolten tasa-arvon saavuttamisessa olevia esteitä ja rajoittavan naisten työllistymisvaihtoehtoja ja henkilökohtaisen kehittymisen mahdollisuuksia, mikä estää naisia käyttämästä koko potentiaaliaan yksilöinä ja taloudellisina toimijoina; katsoo siksi, että tällaiset stereotypiat ovat suuri este naisten ja miesten tasa-arvon toteutumiselle; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että perinteiset sukupuoliroolit ja sukupuolistereotypiat vaikuttavat edelleen vahvasti naisten ja miesten roolijakoon kotona, työpaikalla ja yleisesti yhteiskunnassa ja että naiset esitetään kodista ja lapsista vastuussa olevina henkilöinä, kun taas miehet esitetään perheen elättäjinä ja perhettä suojelevina henkilöinä; toteaa, että sukupuolistereotypiat näyttävät pitävän yllä sukupuolten tasa-arvon saavuttamisessa olevia esteitä ja rajoittavan naisten työllistymisvaihtoehtoja ja henkilökohtaisen kehittymisen mahdollisuuksia, mikä estää naisia käyttämästä koko potentiaaliaan yksilöinä ja taloudellisina toimijoina; katsoo siksi, että tällaiset stereotypiat ovat suuri este naisten ja miesten tasa-arvon toteutumiselle;

| F. | toteaa, että sukupuoliroolien muotoutumiseen ja määräytymiseen vaikuttavat monet eri sosiaaliset tekijät, eritoten tiedotusvälineet ja koulutus, ja että ne muodostuvat lapsuus- ja nuoruusajan sosiaalistumisvaiheissa ja vaikuttavat näin ollen ihmisiin koko heidän elämänsä ajan; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että sukupuoliroolien muotoutumiseen ja määräytymiseen vaikuttavat monet eri sosiaaliset tekijät, eritoten tiedotusvälineet ja koulutus, ja että ne muodostuvat lapsuus- ja nuoruusajan sosiaalistumisvaiheissa ja vaikuttavat näin ollen ihmisiin koko heidän elämänsä ajan;

| G. | toteaa, että maaseutualueiden naiset kärsivät kaupunkilaisnaisia enemmän syrjinnästä ja sukupuolistereotypioista ja että maaseudulla asuvien naisten työllisyysaste on huomattavasti alhaisempi kuin kaupunkialueilla asuvien naisten; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että maaseutualueiden naiset kärsivät kaupunkilaisnaisia enemmän syrjinnästä ja sukupuolistereotypioista ja että maaseudulla asuvien naisten työllisyysaste on huomattavasti alhaisempi kuin kaupunkialueilla asuvien naisten;

| H. | toteaa, että sukupuolistereotypiat ovat usein sidoksissa muihin stereotypioihin, kuten ikään, maahanmuuttaja-asemaan, seksuaaliseen suuntautumiseen ja vammaisuuteen liittyvään syrjintään, ja vaikuttavat näin enemmän useita stereotyyppisiä piirteitä omaaviin naisiin; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että sukupuolistereotypiat ovat usein sidoksissa muihin stereotypioihin, kuten ikään, maahanmuuttaja-asemaan, seksuaaliseen suuntautumiseen ja vammaisuuteen liittyvään syrjintään, ja vaikuttavat näin enemmän useita stereotyyppisiä piirteitä omaaviin naisiin;

| I. | katsoo, että naisiin kohdistuva väkivalta on ihmisoikeusloukkaus, joka vaikuttaa kaikkeen yhteiskunta-, kulttuuri- ja talouselämään; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että naisiin kohdistuva väkivalta on ihmisoikeusloukkaus, joka vaikuttaa kaikkeen yhteiskunta-, kulttuuri- ja talouselämään;

Tiedotusvälineet ja kulttuuri

| J. | toteaa, että sukupuoleen perustuva syrjintä on yhä yleistä tiedotusvälineissä, viestinnässä ja mainonnassa ja edistää sukupuolistereotypioiden lisääntymistä varsinkin sitä kautta, että naiset esitetään myynninedistämisessä usein seksiobjekteina; toteaa, että esimerkiksi mainonnassa naisten osuus mainoksissa esitettävistä työntekijöistä tai ammattilaisista on 27 prosenttia, kun taas 60 prosenttia mainosten naisista esitetään tekemässä kotitöitä tai hoitamassa lapsia; katsoo, että mainonta ja tiedotusvälineet voivat kuitenkin edistää tehokkaasti sukupuolistereotypioiden ja sukupuoleen liittyvien ennakkoluulojen torjuntaa; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että sukupuoleen perustuva syrjintä on yhä yleistä tiedotusvälineissä, viestinnässä ja mainonnassa ja edistää sukupuolistereotypioiden lisääntymistä varsinkin sitä kautta, että naiset esitetään myynninedistämisessä usein seksiobjekteina; toteaa, että esimerkiksi mainonnassa naisten osuus mainoksissa esitettävistä työntekijöistä tai ammattilaisista on 27 prosenttia, kun taas 60 prosenttia mainosten naisista esitetään tekemässä kotitöitä tai hoitamassa lapsia; katsoo, että mainonta ja tiedotusvälineet voivat kuitenkin edistää tehokkaasti sukupuolistereotypioiden ja sukupuoleen liittyvien ennakkoluulojen torjuntaa;

| K. | toteaa, että jo pienet lapset törmäävät sukupuolistereotypioihin erilaisten roolimallien kautta, joita välittyy televisio-ohjelmista, keskusteluista, peleistä ja videopeleistä, mainoksista, oppimateriaaleista ja opetusohjelmista sekä kouluissa, kodeissa ja yhteiskunnassa ilmenevistä asenteista, jotka kaikki muovaavat lasten käsitystä siitä, miten miesten ja naisten odotetaan toimivan, ja vaikuttavat koko heidän loppuelämäänsä ja tulevaisuuden toiveisiinsa; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että jo pienet lapset törmäävät sukupuolistereotypioihin erilaisten roolimallien kautta, joita välittyy televisio-ohjelmista, keskusteluista, peleistä ja videopeleistä, mainoksista, oppimateriaaleista ja opetusohjelmista sekä kouluissa, kodeissa ja yhteiskunnassa ilmenevistä asenteista, jotka kaikki muovaavat lasten käsitystä siitä, miten miesten ja naisten odotetaan toimivan, ja vaikuttavat koko heidän loppuelämäänsä ja tulevaisuuden toiveisiinsa;

| L. | katsoo, että tapa, jolla tytöt esitetään julkisuudessa, vähentää heidän arvostustaan yhteiskunnassa ja edistää tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa; toteaa, että vaikka tiedotusvälineillä voi olla myönteinen pedagoginen rooli, tyttölapsiin liittyvät stereotypiat tiedotusvälineissä, mainoksissa ja lastenohjelmissa ovat hyvin yleisiä ja vahvistavat usein perinteisiä asenteita ja käyttäytymistapoja; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että tapa, jolla tytöt esitetään julkisuudessa, vähentää heidän arvostustaan yhteiskunnassa ja edistää tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa; toteaa, että vaikka tiedotusvälineillä voi olla myönteinen pedagoginen rooli, tyttölapsiin liittyvät stereotypiat tiedotusvälineissä, mainoksissa ja lastenohjelmissa ovat hyvin yleisiä ja vahvistavat usein perinteisiä asenteita ja käyttäytymistapoja;

| M. | toteaa, että televisio-ohjelmissa, tietokonepeleissä ja musiikkivideoissa on yhä selkeämmin havaittavissa osittain kaupallinen suuntaus esittää naiset provokatiivisesti pukeutuneina ja seksistisissä asennoissa, mikä ruokkii sukupuolistereotypioita entisestään; toteaa, että nuorille suunnattujen laulujen sanoituksissa on seksuaalisesti ehdottelevaa sisältöä, joka usein ruokkii naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että televisio-ohjelmissa, tietokonepeleissä ja musiikkivideoissa on yhä selkeämmin havaittavissa osittain kaupallinen suuntaus esittää naiset provokatiivisesti pukeutuneina ja seksistisissä asennoissa, mikä ruokkii sukupuolistereotypioita entisestään; toteaa, että nuorille suunnattujen laulujen sanoituksissa on seksuaalisesti ehdottelevaa sisältöä, joka usein ruokkii naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa;

| N. | toteaa, että pornografian uusi kulttuurinen asema vaikuttaa eniten nuoriin naisiin ja miehiin; panee merkille, että ”pornografian valtavirtaistuminen” eli pornografian hivuttautuminen ihmisten jokapäiväiseen elämään on yleisesti yhä hyväksytympi ja usein idealisoitu kulttuurinen ulottuvuus ja näkyy erityisen selvästi nuorisokulttuurissa, niin teini-ikäisille suunnatuissa televisio-ohjelmissa ja lifestyle-lehdissä kuin musiikkivideoissa ja nuorille suunnatussa mainonnassa; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että pornografian uusi kulttuurinen asema vaikuttaa eniten nuoriin naisiin ja miehiin; panee merkille, että ”pornografian valtavirtaistuminen” eli pornografian hivuttautuminen ihmisten jokapäiväiseen elämään on yleisesti yhä hyväksytympi ja usein idealisoitu kulttuurinen ulottuvuus ja näkyy erityisen selvästi nuorisokulttuurissa, niin teini-ikäisille suunnatuissa televisio-ohjelmissa ja lifestyle-lehdissä kuin musiikkivideoissa ja nuorille suunnatussa mainonnassa;

Koulutus

| O. | katsoo, että mahdollisuus viralliseen ensimmäisen, toisen ja kolmannen asteen koulutukseen sekä tytöille ja pojille annettavan opetuksen sisältö vaikuttavat suuresti sukupuolten välisiin eroihin ja sitä kautta valintoihin ja oikeuksien käyttöön; katsoo, että vaikka tyttöjen ja poikien mahdollisuudet käydä koulua ovatkin EU:ssa yleisesti paremmat kuin muualla maailmassa, on kuitenkin syytä korostaa, että tytöt ja pojat eivät ole samanarvoisessa asemassa koulutusjärjestelmien ja -mahdollisuuksien hyödyntämisessä; toteaa, että erityisesti vähemmistöihin, kuten romanit, maahanmuuttajat, turvapaikanhakijat, pakolaiset ja vammaiset, kuuluvien tyttöjen tilanne on joissakin maissa edelleen hyvin vaikea; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että mahdollisuus viralliseen ensimmäisen, toisen ja kolmannen asteen koulutukseen sekä tytöille ja pojille annettavan opetuksen sisältö vaikuttavat suuresti sukupuolten välisiin eroihin ja sitä kautta valintoihin ja oikeuksien käyttöön; katsoo, että vaikka tyttöjen ja poikien mahdollisuudet käydä koulua ovatkin EU:ssa yleisesti paremmat kuin muualla maailmassa, on kuitenkin syytä korostaa, että tytöt ja pojat eivät ole samanarvoisessa asemassa koulutusjärjestelmien ja -mahdollisuuksien hyödyntämisessä; toteaa, että erityisesti vähemmistöihin, kuten romanit, maahanmuuttajat, turvapaikanhakijat, pakolaiset ja vammaiset, kuuluvien tyttöjen tilanne on joissakin maissa edelleen hyvin vaikea;

| P. | toteaa, että tasa-arvon käsite voidaan iskostaa jo pieniin lapsiin ja että tasa-arvotietoinen kasvatus voi opettaa heitä torjumaan sukupuolistereotypioita; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että tasa-arvon käsite voidaan iskostaa jo pieniin lapsiin ja että tasa-arvotietoinen kasvatus voi opettaa heitä torjumaan sukupuolistereotypioita;

| Q. | katsoo, että naisten koulutuksellisiin ja ammatillisiin vaihtoehtoihin edelleen liittyvät perinteiset stereotypiat auttavat pitämään yllä eriarvoisuutta; toteaa, että koulutus välittää edelleen sukupuolistereotypioita, sillä naiset ja miehet valitsevat usein perinteisiä koulutusaloja, millä on vakavia vaikutuksia työmarkkinoihin ja mikä rajoittaa työurien monipuolistumista ja johtaa usein siihen, että naiset sijoittuvat vähemmän arvostetuille matalapalkka-aloille; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että naisten koulutuksellisiin ja ammatillisiin vaihtoehtoihin edelleen liittyvät perinteiset stereotypiat auttavat pitämään yllä eriarvoisuutta; toteaa, että koulutus välittää edelleen sukupuolistereotypioita, sillä naiset ja miehet valitsevat usein perinteisiä koulutusaloja, millä on vakavia vaikutuksia työmarkkinoihin ja mikä rajoittaa työurien monipuolistumista ja johtaa usein siihen, että naiset sijoittuvat vähemmän arvostetuille matalapalkka-aloille;

| R. | toteaa, että poikia ja tyttöjä ei edelleenkään rohkaista kiinnostumaan yhtä lailla kaikista oppiaineista, varsinkaan tieteellisistä ja teknisistä aineista; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että poikia ja tyttöjä ei edelleenkään rohkaista kiinnostumaan yhtä lailla kaikista oppiaineista, varsinkaan tieteellisistä ja teknisistä aineista;

| S. | toteaa, että vaikka monissa Euroopan maissa on sukupuoliulottuvuuden huomioon ottavaa opinto-ohjausta, se on yleensä suunnattu tytöille, joita kannustetaan valitsemaan teknisiä ja tieteellisiä ammatteja, kun taas poikia ei kannusteta lainkaan suuntautumaan terveydenhuollon, opetusalan ja humanististen alojen ammatteihin; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että vaikka monissa Euroopan maissa on sukupuoliulottuvuuden huomioon ottavaa opinto-ohjausta, se on yleensä suunnattu tytöille, joita kannustetaan valitsemaan teknisiä ja tieteellisiä ammatteja, kun taas poikia ei kannusteta lainkaan suuntautumaan terveydenhuollon, opetusalan ja humanististen alojen ammatteihin;

Työmarkkinat

| T. | toteaa, että sukupuolistereotypioiden vaikutus koulutukseen heijastuu merkittävällä tavalla työmarkkinoihin, joilla naisiin kohdistuu edelleen sekä horisontaalista että vertikaalista eriytymistä, ja että tämän vuoksi tiettyjä aloja pidetään edelleen miesten aloina (yli 85 prosenttia miehiä), joilla palkkataso on korkeampi kuin naisten aloiksi katsotuilla aloilla (yli 70 prosenttia naisia); toteaa lisäksi, että naiset työskentelevät miehiä useammin sosiaalisesti ja taloudellisesti aliarvostetuissa ammateissa, mikä osaltaan nakertaa heidän luottamustaan ja omanarvontuntoaan; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että sukupuolistereotypioiden vaikutus koulutukseen heijastuu merkittävällä tavalla työmarkkinoihin, joilla naisiin kohdistuu edelleen sekä horisontaalista että vertikaalista eriytymistä, ja että tämän vuoksi tiettyjä aloja pidetään edelleen miesten aloina (yli 85 prosenttia miehiä), joilla palkkataso on korkeampi kuin naisten aloiksi katsotuilla aloilla (yli 70 prosenttia naisia); toteaa lisäksi, että naiset työskentelevät miehiä useammin sosiaalisesti ja taloudellisesti aliarvostetuissa ammateissa, mikä osaltaan nakertaa heidän luottamustaan ja omanarvontuntoaan;

| U. | toteaa, että työmarkkinoilla vallitsevat sukupuolistereotypiat rajoittavat edelleen naisten pääsyä tietyille aloille, kuten insinööriammatit, palo- ja pelastustoimi, valmistusteollisuus, rakennusala, puusepäntyö, mekaaniset työt, tieteen ja tekniikan ammatit ja uuden teknologian ala, samoin kuin miesten pääsyä lastenhoitoaloille (kätilöt, lastenhoitajat jne.); |
| --- | --- |

U.

toteaa, että työmarkkinoilla vallitsevat sukupuolistereotypiat rajoittavat edelleen naisten pääsyä tietyille aloille, kuten insinööriammatit, palo- ja pelastustoimi, valmistusteollisuus, rakennusala, puusepäntyö, mekaaniset työt, tieteen ja tekniikan ammatit ja uuden teknologian ala, samoin kuin miesten pääsyä lastenhoitoaloille (kätilöt, lastenhoitajat jne.);

| V. | katsoo, että parempi tietämys työmarkkinoilla tarjolla olevista työpaikoista edistäisi hakeutumista erilaisiin ammatillisiin koulutuksiin; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että parempi tietämys työmarkkinoilla tarjolla olevista työpaikoista edistäisi hakeutumista erilaisiin ammatillisiin koulutuksiin;

| W. | katsoo, että sukupuolistereotypiat ovat kielteinen asia ja vaikuttavat työmarkkinoiden jakautumiseen sukupuolen mukaan eri ammatteihin, mikä kasvattaa sukupuolten välistä palkkakuilua; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että sukupuolistereotypiat ovat kielteinen asia ja vaikuttavat työmarkkinoiden jakautumiseen sukupuolen mukaan eri ammatteihin, mikä kasvattaa sukupuolten välistä palkkakuilua;

| X. | toteaa, että vuonna 2010 naiset ansaitsivat EU:n alueella samasta työstä keskimäärin noin 16,4 prosenttia miehiä vähemmän ja että palkkaerot vaihtelevat jäsenvaltioittain niin, että joissakin jäsenvaltioissa palkkaero vuonna 2011 oli keskimäärin 22 prosenttia; katsoo, että vaikka palkkaerojen syyt ovat moninaiset ja monitahoiset, erot johtuvat usein sukupuolistereotypioista ja perinteiseen roolijakoon pohjautuvasta naiskäsityksestä; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että vuonna 2010 naiset ansaitsivat EU:n alueella samasta työstä keskimäärin noin 16,4 prosenttia miehiä vähemmän ja että palkkaerot vaihtelevat jäsenvaltioittain niin, että joissakin jäsenvaltioissa palkkaero vuonna 2011 oli keskimäärin 22 prosenttia; katsoo, että vaikka palkkaerojen syyt ovat moninaiset ja monitahoiset, erot johtuvat usein sukupuolistereotypioista ja perinteiseen roolijakoon pohjautuvasta naiskäsityksestä;

| Y. | toteaa työn ja yksityiselämän tasapainottamisen osalta, että naisten osuus ns. joustavassa työssä ja osa-aikatyössä on yleensä suhteettoman suuri, mikä viittaa siihen, että edelleen on vallalla perinteinen käsitys naisesta kodinhoidon päävastuunkantajana, mikä pakottaa naiset tekemään osa-aikaista, joustavaa tai määräaikaista työtä rajoittaen heidän mahdollisuuksiaan työmarkkinoilla ja urakehityksessä; |
| --- | --- |

Y.

toteaa työn ja yksityiselämän tasapainottamisen osalta, että naisten osuus ns. joustavassa työssä ja osa-aikatyössä on yleensä suhteettoman suuri, mikä viittaa siihen, että edelleen on vallalla perinteinen käsitys naisesta kodinhoidon päävastuunkantajana, mikä pakottaa naiset tekemään osa-aikaista, joustavaa tai määräaikaista työtä rajoittaen heidän mahdollisuuksiaan työmarkkinoilla ja urakehityksessä;

| Z. | toteaa, että äitiyslomasta tai hoitovapaasta johtuvat katkot naisten työurissa kasvattavat naisten ja miesten palkka- ja eläketuloeroja; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että äitiyslomasta tai hoitovapaasta johtuvat katkot naisten työurissa kasvattavat naisten ja miesten palkka- ja eläketuloeroja;

Taloudellinen ja poliittinen päätöksenteko

| AA. | toteaa komission vuonna 2011 toteuttaman tutkimuksen osoittavan, että vuonna 2012 EU:n suurimpien pörssiyhtiöiden hallitusten jäsenistä 14 prosenttia oli naisia, mikä tukee käsitystä naisten johtotehtäviin pääsyä ja tasa-arvoista uralla etenemistä vaikeuttavasta lasikatosta; |
| --- | --- |

AA.

toteaa komission vuonna 2011 toteuttaman tutkimuksen osoittavan, että vuonna 2012 EU:n suurimpien pörssiyhtiöiden hallitusten jäsenistä 14 prosenttia oli naisia, mikä tukee käsitystä naisten johtotehtäviin pääsyä ja tasa-arvoista uralla etenemistä vaikeuttavasta lasikatosta;

| AB. | toteaa, että vaikka viime vuosina on tapahtunut jonkin verran kehitystä, naiset ovat edelleen aliedustettuina poliittisessa päätöksenteossa niin paikallisella, kansallisella kuin unionin tasolla; toteaa, että naisten osuus kansallisissa hallituksissa ja parlamenteissa kasvoi vuosien 2004 ja 2009 välisenä aikana 21 prosentista 23 prosenttiin ja Euroopan parlamentissa 30 prosentista 35 prosenttiin; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että vaikka viime vuosina on tapahtunut jonkin verran kehitystä, naiset ovat edelleen aliedustettuina poliittisessa päätöksenteossa niin paikallisella, kansallisella kuin unionin tasolla; toteaa, että naisten osuus kansallisissa hallituksissa ja parlamenteissa kasvoi vuosien 2004 ja 2009 välisenä aikana 21 prosentista 23 prosenttiin ja Euroopan parlamentissa 30 prosentista 35 prosenttiin;

| AC. | toteaa, että niin politiikan kuin talouselämän päätöksentekoelimissä esiintyy edelleen sukupuolistereotypioita ja seksismiä, seksistisiä kommentteja ja häirintää, mukaan lukien jonkinasteista seksuaalista häirintää ja naisiin kohdistuvaa väkivaltaa; |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että niin politiikan kuin talouselämän päätöksentekoelimissä esiintyy edelleen sukupuolistereotypioita ja seksismiä, seksistisiä kommentteja ja häirintää, mukaan lukien jonkinasteista seksuaalista häirintää ja naisiin kohdistuvaa väkivaltaa;

| AD. | katsoo, että sukupuolistereotypioista on päästävä erityisesti yritysmaailmassa, jossa suurin osa johtopaikoilla olevista on miehiä, sillä ne rajoittavat osaltaan nuorten naisten toiveita ja vähentävät naisten halukkuutta hakeutua ylimpiin johtotehtäviin niin julkisen kuin yksityisen sektorin rahoitus- ja talousalan päätöksenteossa sekä poliittisessa päätöksenteossa; |
| --- | --- |

AD.

katsoo, että sukupuolistereotypioista on päästävä erityisesti yritysmaailmassa, jossa suurin osa johtopaikoilla olevista on miehiä, sillä ne rajoittavat osaltaan nuorten naisten toiveita ja vähentävät naisten halukkuutta hakeutua ylimpiin johtotehtäviin niin julkisen kuin yksityisen sektorin rahoitus- ja talousalan päätöksenteossa sekä poliittisessa päätöksenteossa;

EU:n toiminta

| 1. | huomauttaa, että sekä EU:n että monen maan hallitusten Pekingin toimintaohjelman yhteydessä tekemien sitoumusten noudattaminen on valitettavan puutteellista; korostaa, että sukupuolistereotypioiden kitkemiseksi tarvitaan uusia unionin tason indikaattoreita ja arviointiraportteja ja kehottaa Euroopan tasa-arvoinstituuttia paneutumaan näihin kysymyksiin; |
| --- | --- |

1.

huomauttaa, että sekä EU:n että monen maan hallitusten Pekingin toimintaohjelman yhteydessä tekemien sitoumusten noudattaminen on valitettavan puutteellista; korostaa, että sukupuolistereotypioiden kitkemiseksi tarvitaan uusia unionin tason indikaattoreita ja arviointiraportteja ja kehottaa Euroopan tasa-arvoinstituuttia paneutumaan näihin kysymyksiin;

| 2. | toteaa, että huolimatta EU:n sitoutuneisuudesta sukupuolten tasa-arvon edistämiseen naisten syrjimättömyyttä ja sukupuolten tasa-arvoa koskevassa lainsäädännössä on yhä puutteita sosiaaliturvaa, koulutusta ja tiedotusvälineitä sekä työllisyyttä ja palkkoja koskevissa kysymyksissä; korostaa tarvetta tehostaa näiden alojen nykyisen lainsäädännön täytäntöönpanoa ja antaa uusia säädöksiä; kehottaa komissiota valtavirtaistamaan sukupuolten tasa-arvon kaikilla politiikan aloilla, sillä näin voidaan lisätä Euroopan työvoiman kasvupotentiaalia; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että huolimatta EU:n sitoutuneisuudesta sukupuolten tasa-arvon edistämiseen naisten syrjimättömyyttä ja sukupuolten tasa-arvoa koskevassa lainsäädännössä on yhä puutteita sosiaaliturvaa, koulutusta ja tiedotusvälineitä sekä työllisyyttä ja palkkoja koskevissa kysymyksissä; korostaa tarvetta tehostaa näiden alojen nykyisen lainsäädännön täytäntöönpanoa ja antaa uusia säädöksiä; kehottaa komissiota valtavirtaistamaan sukupuolten tasa-arvon kaikilla politiikan aloilla, sillä näin voidaan lisätä Euroopan työvoiman kasvupotentiaalia;

| 3. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään Euroopan sosiaalirahaston varoja pitkän aikavälin strategioissa, joilla autetaan tekemään sellaisista työmarkkinoiden aloista, joilla naiset ovat sukupuolistereotypioiden takia aliedustettuina, naisille tutumpia ja houkuttelevampia; katsoo, että strategioihin olisi sisällytettävä positiivisia toimia ja elinikäisen oppimisen ohjelmia ja että niillä olisi kannustettava tyttöjä opiskelemaan perinteisesti miesten aloiksi katsottuja aloja, kuten tietotekniikka ja mekaniikka, sekä tuettava niin miesten kuin naisten työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista; |
| --- | --- |

3.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään Euroopan sosiaalirahaston varoja pitkän aikavälin strategioissa, joilla autetaan tekemään sellaisista työmarkkinoiden aloista, joilla naiset ovat sukupuolistereotypioiden takia aliedustettuina, naisille tutumpia ja houkuttelevampia; katsoo, että strategioihin olisi sisällytettävä positiivisia toimia ja elinikäisen oppimisen ohjelmia ja että niillä olisi kannustettava tyttöjä opiskelemaan perinteisesti miesten aloiksi katsottuja aloja, kuten tietotekniikka ja mekaniikka, sekä tuettava niin miesten kuin naisten työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista;

| 4. | pyytää komissiota tukemaan jäsenvaltioiden toimia, joilla poistetaan stereotypioita ja edistetään kaikkien tasavertaista pääsyä koulutukseen ja työelämään; |
| --- | --- |

4.

pyytää komissiota tukemaan jäsenvaltioiden toimia, joilla poistetaan stereotypioita ja edistetään kaikkien tasavertaista pääsyä koulutukseen ja työelämään;

| 5. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan merkittävää ja kestävää tukea Daphne-ohjelman korvaavalle perusoikeus- ja kansalaisuusohjelmalle, jonka tavoitteena on torjua naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ja kitkeä sukupuolistereotypioita; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan merkittävää ja kestävää tukea Daphne-ohjelman korvaavalle perusoikeus- ja kansalaisuusohjelmalle, jonka tavoitteena on torjua naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ja kitkeä sukupuolistereotypioita;

| 6. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita luomaan strategioita, joilla puututaan stereotypioina ja sukupuolten epätasa-arvona ilmenevän naisiin kohdistuvan syrjinnän ja väkivallan perimmäisiin syihin, ja aloittamaan työn sukupuolistereotypioiden purkamisella; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita luomaan strategioita, joilla puututaan stereotypioina ja sukupuolten epätasa-arvona ilmenevän naisiin kohdistuvan syrjinnän ja väkivallan perimmäisiin syihin, ja aloittamaan työn sukupuolistereotypioiden purkamisella;

Tiedotusvälineet ja kulttuuri

| 7. | huomauttaa, että television lastenohjelmien yhteydessä esitettävien mainosten sekä itse ohjelmien sukupuolistereotypiat ovat erityinen ongelma, sillä ne voivat vaikuttaa lasten sukupuolisosialisaatioon ja sitä kautta lasten käsitykseen omasta itsestään, perheenjäsenistään ja ulkomaailmasta; korostaa, että lasten altistumista sukupuolistereotypioille on vähennettävä esimerkiksi antamalla kouluissa kriittistä mediakasvatusta; |
| --- | --- |

7.

huomauttaa, että television lastenohjelmien yhteydessä esitettävien mainosten sekä itse ohjelmien sukupuolistereotypiat ovat erityinen ongelma, sillä ne voivat vaikuttaa lasten sukupuolisosialisaatioon ja sitä kautta lasten käsitykseen omasta itsestään, perheenjäsenistään ja ulkomaailmasta; korostaa, että lasten altistumista sukupuolistereotypioille on vähennettävä esimerkiksi antamalla kouluissa kriittistä mediakasvatusta;

| 8. | pitää tärkeänä, että sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamisessa huomioidaan myös pojat, ja kehottaa näin ollen antamaan tähän tarkoitukseen suunniteltua opetusta, jolla lisätään poikien tietoisuutta stereotypioista; |
| --- | --- |

8.

pitää tärkeänä, että sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamisessa huomioidaan myös pojat, ja kehottaa näin ollen antamaan tähän tarkoitukseen suunniteltua opetusta, jolla lisätään poikien tietoisuutta stereotypioista;

| 9. | korostaa, että mainonnassa välitetään usein erilaisiin sukupuolistereotypioihin perustuvia syrjiviä tai halventavia viestejä, jotka haittaavat sukupuolten tasa-arvoon pyrkiviä strategioita; kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja kansalaisyhteiskuntaa sekä mainonnan alan itsesääntelyelimiä tekemään tiivistä yhteistyötä tällaisten käytäntöjen torjumiseksi eritoten käyttämällä tehokkaita välineitä, joilla varmistetaan, että markkinoinnissa ja mainonnassa kunnioitetaan ihmisarvoa ja toimitaan nuhteettomasti; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että mainonnassa välitetään usein erilaisiin sukupuolistereotypioihin perustuvia syrjiviä tai halventavia viestejä, jotka haittaavat sukupuolten tasa-arvoon pyrkiviä strategioita; kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja kansalaisyhteiskuntaa sekä mainonnan alan itsesääntelyelimiä tekemään tiivistä yhteistyötä tällaisten käytäntöjen torjumiseksi eritoten käyttämällä tehokkaita välineitä, joilla varmistetaan, että markkinoinnissa ja mainonnassa kunnioitetaan ihmisarvoa ja toimitaan nuhteettomasti;

| 10. | katsoo, että mainonta voi olla tehokas väline stereotypioiden haastamisessa ja niiden vastustamisessa ja nykyajan monikulttuurisissa yhteiskunnissa tärkeä väline rasismin, seksismin ja syrjinnän torjunnassa; kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja mainonnan ammattilaisia tehostamaan valistus- ja koulutustoimia, jotta voitaisiin päästä eroon stereotypioista, torjua syrjintää ja edistää sukupuolten tasa-arvoa erityisesti nuorten keskuudessa; kehottaa jäsenvaltioita erityisesti luomaan tiiviit yhteistyösuhteet markkinoinnin, viestinnän ja mainonnan alan oppilaitoksiin, jotta alan tuleva työvoima saisi asianmukaista koulutusta; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että mainonta voi olla tehokas väline stereotypioiden haastamisessa ja niiden vastustamisessa ja nykyajan monikulttuurisissa yhteiskunnissa tärkeä väline rasismin, seksismin ja syrjinnän torjunnassa; kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja mainonnan ammattilaisia tehostamaan valistus- ja koulutustoimia, jotta voitaisiin päästä eroon stereotypioista, torjua syrjintää ja edistää sukupuolten tasa-arvoa erityisesti nuorten keskuudessa; kehottaa jäsenvaltioita erityisesti luomaan tiiviit yhteistyösuhteet markkinoinnin, viestinnän ja mainonnan alan oppilaitoksiin, jotta alan tuleva työvoima saisi asianmukaista koulutusta;

| 11. | pitää tärkeänä, että kansallisille mainonnan valvontaelimille ja itsesääntely- ja sääntelyelimille annetaan erityiskoulutusta tiedotusvälineissä esiintyvistä sukupuolistereotypioista, jotta voidaan lisätä tietoisuutta televisiossa, internetissä ja markkinointi- ja mainoskampanjoissa esitettävien sukupuolisesti syrjivien kuvien kielteisestä vaikutuksesta; |
| --- | --- |

11.

pitää tärkeänä, että kansallisille mainonnan valvontaelimille ja itsesääntely- ja sääntelyelimille annetaan erityiskoulutusta tiedotusvälineissä esiintyvistä sukupuolistereotypioista, jotta voidaan lisätä tietoisuutta televisiossa, internetissä ja markkinointi- ja mainoskampanjoissa esitettävien sukupuolisesti syrjivien kuvien kielteisestä vaikutuksesta;

| 12. | kehottaa EU:ta laatimaan koko unionin laajuisia valistuskampanjoita, joissa tuomitaan kaikenlaiset sukupuoleen perustuvat loukkaukset ja naisten ja tyttöjen halventaminen tiedotusvälineissä; |
| --- | --- |

12.

kehottaa EU:ta laatimaan koko unionin laajuisia valistuskampanjoita, joissa tuomitaan kaikenlaiset sukupuoleen perustuvat loukkaukset ja naisten ja tyttöjen halventaminen tiedotusvälineissä;

| 13. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita toteuttamaan yhdessä media-alan ammattilaisten kanssa koulutus- ja valistustoimia, jotka koskevat sukupuolistereotypioiden haitallisia vaikutuksia ja media-alan hyviä käytänteitä; |
| --- | --- |

13.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita toteuttamaan yhdessä media-alan ammattilaisten kanssa koulutus- ja valistustoimia, jotka koskevat sukupuolistereotypioiden haitallisia vaikutuksia ja media-alan hyviä käytänteitä;

| 14. | pitää tärkeänä, että edistetään naisten ihmisarvoa kunnioittavaa naiskuvaa ja että torjutaan syvään juurtuneita stereotypioita, etenkin vallitsevia arvoa alentavia mielikuvia, kunnioittaen kuitenkin kaikilta osin sananvapautta ja lehdistönvapautta; |
| --- | --- |

14.

pitää tärkeänä, että edistetään naisten ihmisarvoa kunnioittavaa naiskuvaa ja että torjutaan syvään juurtuneita stereotypioita, etenkin vallitsevia arvoa alentavia mielikuvia, kunnioittaen kuitenkin kaikilta osin sananvapautta ja lehdistönvapautta;

| 15. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon parlamentin 16. syyskuuta 1997 naisten syrjinnästä mainonnassa antaman päätöslauselman (10), ja toteuttamaan konkreettisia toimia vaatimusten täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

15.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon parlamentin 16. syyskuuta 1997 naisten syrjinnästä mainonnassa antaman päätöslauselman (10), ja toteuttamaan konkreettisia toimia vaatimusten täytäntöönpanemiseksi;

| 16. | kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita tyttöjen seksualisoinnin torjunnassa sekä keräämällä tarvittavaa tietoa, edistämällä hyviä käytänteitä ja järjestämällä tiedotuskampanjoita että rahoittamalla jäsenvaltioiden toimenpiteitä ja erityisesti naisjärjestöjä, jotka pyrkivät torjumaan naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa seksualisointia ja väkivaltaa; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita tyttöjen seksualisoinnin torjunnassa sekä keräämällä tarvittavaa tietoa, edistämällä hyviä käytänteitä ja järjestämällä tiedotuskampanjoita että rahoittamalla jäsenvaltioiden toimenpiteitä ja erityisesti naisjärjestöjä, jotka pyrkivät torjumaan naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa seksualisointia ja väkivaltaa;

| 17. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan positiivisia toimia ja varmistamaan näin, että entistä useampi nainen voi päästä johtotehtäviin media-alalla, mukaan lukien ylin yritysjohto; |
| --- | --- |

17.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan positiivisia toimia ja varmistamaan näin, että entistä useampi nainen voi päästä johtotehtäviin media-alalla, mukaan lukien ylin yritysjohto;

| 18. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tutkimustoimintaa ja keräämään vertailukelpoista tietoa naisista ja tiedotusvälineistä, myös siitä, miten tiettyihin ryhmiin kuuluvat naiset, esimerkiksi vammaiset naiset tai etnisiin vähemmistöihin kuuluvat naiset, esitetään tiedotusvälineissä; |
| --- | --- |

18.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tutkimustoimintaa ja keräämään vertailukelpoista tietoa naisista ja tiedotusvälineistä, myös siitä, miten tiettyihin ryhmiin kuuluvat naiset, esimerkiksi vammaiset naiset tai etnisiin vähemmistöihin kuuluvat naiset, esitetään tiedotusvälineissä;

Koulutus

| 19. | korostaa, että peruskoulussa sekä keskiasteen ja korkeamman asteen oppilaitoksissa on tarjottava erityisiä opintojenohjauskursseja, joiden tarkoituksena on tiedottaa nuorille sukupuolistereotypioiden kielteisistä vaikutuksista ja kannustaa heitä opiskelemaan ja työskentelemään aloille, joita on aiemmin pidetty ns. miesten tai naisten aloina; kehottaa tukemaan toimia, joilla pyritään vähentämään sukupuolistereotypioita lasten parissa; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että peruskoulussa sekä keskiasteen ja korkeamman asteen oppilaitoksissa on tarjottava erityisiä opintojenohjauskursseja, joiden tarkoituksena on tiedottaa nuorille sukupuolistereotypioiden kielteisistä vaikutuksista ja kannustaa heitä opiskelemaan ja työskentelemään aloille, joita on aiemmin pidetty ns. miesten tai naisten aloina; kehottaa tukemaan toimia, joilla pyritään vähentämään sukupuolistereotypioita lasten parissa;

| 20. | korostaa, että on tärkeää valistaa sukupuolten tasa-arvosta varhaisiästä alkaen, jotta voidaan torjua tehokkaasti sukupuolistereotypioita, syrjintää ja väkivaltaa, esimerkiksi käsittelemällä kouluopetuksessa ihmisoikeuksien yleismaailmallista julistusta ja Euroopan ihmisoikeussopimusta; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että on tärkeää valistaa sukupuolten tasa-arvosta varhaisiästä alkaen, jotta voidaan torjua tehokkaasti sukupuolistereotypioita, syrjintää ja väkivaltaa, esimerkiksi käsittelemällä kouluopetuksessa ihmisoikeuksien yleismaailmallista julistusta ja Euroopan ihmisoikeussopimusta;

| 21. | korostaa sukupuolten tasa-arvoon, toisten ihmisten kunnioittamiseen, nuorten keskinäiseen kunnioittavaan kanssakäymiseen, vastuulliseen seksuaalikäyttäytymiseen ja kaikenlaisen väkivallan torjumiseen keskittyvien opetusohjelmien tarpeellisuutta sekä opettajille näistä asioista annettavan koulutuksen merkitystä; |
| --- | --- |

21.

korostaa sukupuolten tasa-arvoon, toisten ihmisten kunnioittamiseen, nuorten keskinäiseen kunnioittavaan kanssakäymiseen, vastuulliseen seksuaalikäyttäytymiseen ja kaikenlaisen väkivallan torjumiseen keskittyvien opetusohjelmien tarpeellisuutta sekä opettajille näistä asioista annettavan koulutuksen merkitystä;

| 22. | korostaa tarvetta sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamiseen kouluissa ja kannustaa näin ollen kouluja suunnittelemaan ja toteuttamaan valistustoimintaa ja käytännön harjoituksia, jotka on tarkoitettu edistämään sukupuolten tasa-arvoa akateemisessa opetuksessa; |
| --- | --- |

22.

korostaa tarvetta sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamiseen kouluissa ja kannustaa näin ollen kouluja suunnittelemaan ja toteuttamaan valistustoimintaa ja käytännön harjoituksia, jotka on tarkoitettu edistämään sukupuolten tasa-arvoa akateemisessa opetuksessa;

| 23. | korostaa tarvetta valmistella ja toteuttaa opettajille, valvojille, rehtoreille ja kaikille lasten opetusohjelmiin osallistuville suunnattua koulutusta, jotta heillä olisi käytössään kaikki tarvittavat pedagogiset välineet sukupuolistereotypioiden torjumiseksi ja sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi; |
| --- | --- |

23.

korostaa tarvetta valmistella ja toteuttaa opettajille, valvojille, rehtoreille ja kaikille lasten opetusohjelmiin osallistuville suunnattua koulutusta, jotta heillä olisi käytössään kaikki tarvittavat pedagogiset välineet sukupuolistereotypioiden torjumiseksi ja sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi;

| 24. | toteaa, että vaikka useimmat unionin jäsenvaltiot toteuttavat sukupuolten tasa-arvoa edistäviä toimia korkeakoulutuksessa, lähes kaikissa toimissa ja hankkeissa keskitytään nuoriin naisiin; kehottaa siksi jäsenvaltioita laatimaan korkeakoulutuksen alalla nuorille miehille suunnattuja yleisiä kansallisia strategioita ja aloitteita sukupuolistereotypioiden torjumiseksi; |
| --- | --- |

24.

toteaa, että vaikka useimmat unionin jäsenvaltiot toteuttavat sukupuolten tasa-arvoa edistäviä toimia korkeakoulutuksessa, lähes kaikissa toimissa ja hankkeissa keskitytään nuoriin naisiin; kehottaa siksi jäsenvaltioita laatimaan korkeakoulutuksen alalla nuorille miehille suunnattuja yleisiä kansallisia strategioita ja aloitteita sukupuolistereotypioiden torjumiseksi;

| 25. | kehottaa valmistamaan niin virallisessa kuin epävirallisessa opetuksessa toimivia opettajia ja kouluttajia naisten/tyttöjen ja miesten/poikien tasa-arvoa käsittelevällä asianmukaisella koulutuksella havaitsemaan tähän liittyviä väärinkäytöksiä ja seksuaalista väkivaltaa sekä reagoimaan niihin; |
| --- | --- |

25.

kehottaa valmistamaan niin virallisessa kuin epävirallisessa opetuksessa toimivia opettajia ja kouluttajia naisten/tyttöjen ja miesten/poikien tasa-arvoa käsittelevällä asianmukaisella koulutuksella havaitsemaan tähän liittyviä väärinkäytöksiä ja seksuaalista väkivaltaa sekä reagoimaan niihin;

| 26. | korostaa, että tarvitaan toimintalinjoja, joissa keskitytään sukupuolistereotypioiden purkamiseen mahdollisimman varhaisesta iästä lähtien ja opettajien ja oppilaiden valistamiseen ja joilla edistetään ja tuetaan niin nuorten naisten kuin miesten työurien monipuolistamista; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että tarvitaan toimintalinjoja, joissa keskitytään sukupuolistereotypioiden purkamiseen mahdollisimman varhaisesta iästä lähtien ja opettajien ja oppilaiden valistamiseen ja joilla edistetään ja tuetaan niin nuorten naisten kuin miesten työurien monipuolistamista;

| 27. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita varmistamaan aktiivisen politiikan avulla, että vähemmistöryhmiin ja maahanmuuttajayhteisöihin kuuluvilla tytöillä on mahdollisuus käydä koulua ja opiskella; |
| --- | --- |

27.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita varmistamaan aktiivisen politiikan avulla, että vähemmistöryhmiin ja maahanmuuttajayhteisöihin kuuluvilla tytöillä on mahdollisuus käydä koulua ja opiskella;

| 28. | kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan opetussuunnitelmia ja oppikirjojen sisältöä sekä toteuttamaan uudistuksia, joiden myötä tasa-arvokysymykset saataisiin sisällytettyä olennaisena osana kaikkeen opetusmateriaaliin jo peruskouluissa, jotta voidaan poistaa sukupuolistereotypiat ja tuoda vahvemmin esiin naisten panos ja rooli esimerkiksi historiassa, kirjallisuudessa ja taiteessa; |
| --- | --- |

28.

kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan opetussuunnitelmia ja oppikirjojen sisältöä sekä toteuttamaan uudistuksia, joiden myötä tasa-arvokysymykset saataisiin sisällytettyä olennaisena osana kaikkeen opetusmateriaaliin jo peruskouluissa, jotta voidaan poistaa sukupuolistereotypiat ja tuoda vahvemmin esiin naisten panos ja rooli esimerkiksi historiassa, kirjallisuudessa ja taiteessa;

| 29. | kehottaa unionia edistämään koulutuksen eurooppalaista ulottuvuutta esimerkiksi varmistamalla sukupuolten tasa-arvoon opetusvälineenä liittyvien hyvien käytäntöjen levittämisen sekä keräämällä sukupuolisensitiivistä tilastotietoa kaikista koulutukseen liittyvistä näkökohdista niin jäsenvaltioiden kuin unionin tasolla; |
| --- | --- |

29.

kehottaa unionia edistämään koulutuksen eurooppalaista ulottuvuutta esimerkiksi varmistamalla sukupuolten tasa-arvoon opetusvälineenä liittyvien hyvien käytäntöjen levittämisen sekä keräämällä sukupuolisensitiivistä tilastotietoa kaikista koulutukseen liittyvistä näkökohdista niin jäsenvaltioiden kuin unionin tasolla;

| 30. | kehottaa unionia sisällyttämään määrällisiä ja laadullisia tasa-arvoindikaattoreita kaikkiin arviointiohjelmiin, joiden avulla arvioidaan Euroopan koulujen opetuksen laatua; |
| --- | --- |

30.

kehottaa unionia sisällyttämään määrällisiä ja laadullisia tasa-arvoindikaattoreita kaikkiin arviointiohjelmiin, joiden avulla arvioidaan Euroopan koulujen opetuksen laatua;

Työmarkkinat

| 31. | kiinnittää huomiota kasvavaan huoleen sukupuolistereotypioiden kielteisestä vaikutuksesta sukupuolten väliseen palkkaeroon, joka on nykyisin 16,4 prosenttia, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan tämän huomioon uusia toimintalinjoja laadittaessa; |
| --- | --- |

31.

kiinnittää huomiota kasvavaan huoleen sukupuolistereotypioiden kielteisestä vaikutuksesta sukupuolten väliseen palkkaeroon, joka on nykyisin 16,4 prosenttia, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan tämän huomioon uusia toimintalinjoja laadittaessa;

| 32. | korostaa käytettävissä olevien tietojen osoittavan, että naisille maksetaan pätevyydestä ja kokemuksesta vähemmän kuin miehille, mikä johtuu osittain siitä, että naisten työtä on perinteisesti pidetty vain perheen tuloja täydentävänä lähteenä; toteaa, että tämä on ollut merkittävä miesten ja naisten välisiä palkkaeroja synnyttävä ja ylläpitävä tekijä; |
| --- | --- |

32.

korostaa käytettävissä olevien tietojen osoittavan, että naisille maksetaan pätevyydestä ja kokemuksesta vähemmän kuin miehille, mikä johtuu osittain siitä, että naisten työtä on perinteisesti pidetty vain perheen tuloja täydentävänä lähteenä; toteaa, että tämä on ollut merkittävä miesten ja naisten välisiä palkkaeroja synnyttävä ja ylläpitävä tekijä;

| 33. | korostaa tarvetta toteuttaa tiedotustoimia, joilla työnantajia ja työntekijöitä valistetaan sukupuolistereotypioiden ja sukupuolten palkkaeron välisestä yhteydestä, joilla yhteiskunnan muita sidosryhmiä valistetaan siitä, että sukupuolistereotypiat rajoittavat naisten mahdollisuuksia sekä työmarkkinoilla että yksityiselämässä, joilla julkisia ja yksityisiä yrityksiä ja elimiä kannustetaan lisäämään avoimuutta ja joilla varmistetaan, että samasta tai samanarvoisesta työstä maksetaan sama palkka; |
| --- | --- |

33.

korostaa tarvetta toteuttaa tiedotustoimia, joilla työnantajia ja työntekijöitä valistetaan sukupuolistereotypioiden ja sukupuolten palkkaeron välisestä yhteydestä, joilla yhteiskunnan muita sidosryhmiä valistetaan siitä, että sukupuolistereotypiat rajoittavat naisten mahdollisuuksia sekä työmarkkinoilla että yksityiselämässä, joilla julkisia ja yksityisiä yrityksiä ja elimiä kannustetaan lisäämään avoimuutta ja joilla varmistetaan, että samasta tai samanarvoisesta työstä maksetaan sama palkka;

| 34. | kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan uudelleen naisvaltaisten ammattien ja alojen palkkarakenteita, jotta voidaan poistaa palkkaero-ongelman taustalla olevat sukupuolistereotypiat; kehottaa jäsenvaltioita, työnantajia ja ammattijärjestöjä laatimaan ja panemaan täytäntöön toteuttavissa olevia ja konkreettisia työnarviointivälineitä, joiden avulla voidaan määritellä, mitkä ovat samanarvoisia töitä, jotta voidaan varmistaa naisten ja miesten samapalkkaisuus; |
| --- | --- |

34.

kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan uudelleen naisvaltaisten ammattien ja alojen palkkarakenteita, jotta voidaan poistaa palkkaero-ongelman taustalla olevat sukupuolistereotypiat; kehottaa jäsenvaltioita, työnantajia ja ammattijärjestöjä laatimaan ja panemaan täytäntöön toteuttavissa olevia ja konkreettisia työnarviointivälineitä, joiden avulla voidaan määritellä, mitkä ovat samanarvoisia töitä, jotta voidaan varmistaa naisten ja miesten samapalkkaisuus;

| 35. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan toimintalinjoja työssäkäyvien vanhempien käytettävissä olevien laadukkaiden ja edullisten lastenhoitopalvelujen lisäämiseksi kaikkialla Euroopassa ja auttamaan luomaan rakenteita, joiden avulla yksityissektorin yrityksissä työskentelevät vanhemmat voivat sovittaa yhteen perhe- ja työelämän, ja tukemaan erityisesti yritysten perustamia lastenhoitopalveluja; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään muiden huollettavien ryhmien (vanhukset, vammaiset, avun tarpeessa olevat ihmiset) hoitopaikkojen tarjontaa ja kannustamaan näin naisten aktiivista osallistumista työelämään työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista helpottamalla; |
| --- | --- |

35.

kehottaa jäsenvaltioita laatimaan toimintalinjoja työssäkäyvien vanhempien käytettävissä olevien laadukkaiden ja edullisten lastenhoitopalvelujen lisäämiseksi kaikkialla Euroopassa ja auttamaan luomaan rakenteita, joiden avulla yksityissektorin yrityksissä työskentelevät vanhemmat voivat sovittaa yhteen perhe- ja työelämän, ja tukemaan erityisesti yritysten perustamia lastenhoitopalveluja; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään muiden huollettavien ryhmien (vanhukset, vammaiset, avun tarpeessa olevat ihmiset) hoitopaikkojen tarjontaa ja kannustamaan näin naisten aktiivista osallistumista työelämään työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista helpottamalla;

| 36. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita luomaan joustavia työmahdollisuuksia ja sopivia vanhempainvapaan muotoja sekä miehille että naisille; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita luomaan joustavia työmahdollisuuksia ja sopivia vanhempainvapaan muotoja sekä miehille että naisille;

| 37. | korostaa, että sukupuolistereotypioilla on taipumus olla itseään toteuttavia ja että jos naisille ei anneta mahdollisuutta osoittaa kykyjään, he eivät onnistu koskaan purkamaan etenemisensä tiellä olevia esteitä; |
| --- | --- |

37.

korostaa, että sukupuolistereotypioilla on taipumus olla itseään toteuttavia ja että jos naisille ei anneta mahdollisuutta osoittaa kykyjään, he eivät onnistu koskaan purkamaan etenemisensä tiellä olevia esteitä;

| 38. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kannustamaan naisten yrittäjyyttä ja itsensä työllistämisen järjestelmiä järjestämällä asianmukaista koulutusta, rahoitusta ja tukea; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kannustamaan naisten yrittäjyyttä ja itsensä työllistämisen järjestelmiä järjestämällä asianmukaista koulutusta, rahoitusta ja tukea;

| 39. | muistuttaa komissiota siitä, että sukupuolten palkkaero vaikuttaa erityisesti ikääntyneisiin naisiin ja myös eläkkeisiin, mikä lisää eläkeikäisten naisten äärimmäisen ja pysyvän köyhyyden riskiä; |
| --- | --- |

39.

muistuttaa komissiota siitä, että sukupuolten palkkaero vaikuttaa erityisesti ikääntyneisiin naisiin ja myös eläkkeisiin, mikä lisää eläkeikäisten naisten äärimmäisen ja pysyvän köyhyyden riskiä;

| 40. | huomauttaa, että ikääntyneiden naisten köyhyysriski eläkkeelle jäätäessä kasvaa EU:n uusien eläkesääntöjen myötä; pitää näin ollen tärkeänä, että ei anneta tukea valkoiseen kirjaan ehdotetuille muutoksille, jotka kasvattaisivat miesten ja naisten eläkkeiden eroa; |
| --- | --- |

40.

huomauttaa, että ikääntyneiden naisten köyhyysriski eläkkeelle jäätäessä kasvaa EU:n uusien eläkesääntöjen myötä; pitää näin ollen tärkeänä, että ei anneta tukea valkoiseen kirjaan ehdotetuille muutoksille, jotka kasvattaisivat miesten ja naisten eläkkeiden eroa;

| 41. | kehottaa komissiota arvioimaan työelämässä esiintyvän seksuaalisen häirinnän torjunnasta annetun EU-direktiivin täytäntöönpanoa sekä laatimaan kertomuksen puutteista ja haasteista, jotta voidaan vahvistaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja toimenpiteitä; |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota arvioimaan työelämässä esiintyvän seksuaalisen häirinnän torjunnasta annetun EU-direktiivin täytäntöönpanoa sekä laatimaan kertomuksen puutteista ja haasteista, jotta voidaan vahvistaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja toimenpiteitä;

Taloudellinen ja poliittinen päätöksenteko

| 42. | panee merkille, että naisten osuus kansallisissa hallituksissa oli 23 prosenttia vuonna 2009, ja kannustaa ottamaan käyttöön sitovia kiintiöitä, joilla lisättäisiin naisten määrää kansallisissa hallituksissa ja parlamenteissa sekä alue- ja kuntatason elimissä ja unionin toimielimissä; kehottaa luomaan myös tiedotus- ja kannustuskampanjoita, joilla rohkaistaan naisia olemaan poliittisesti aktiivisempia ja asettumaan ehdolle paikallisissa ja kansallisissa vaaleissa; |
| --- | --- |

42.

panee merkille, että naisten osuus kansallisissa hallituksissa oli 23 prosenttia vuonna 2009, ja kannustaa ottamaan käyttöön sitovia kiintiöitä, joilla lisättäisiin naisten määrää kansallisissa hallituksissa ja parlamenteissa sekä alue- ja kuntatason elimissä ja unionin toimielimissä; kehottaa luomaan myös tiedotus- ja kannustuskampanjoita, joilla rohkaistaan naisia olemaan poliittisesti aktiivisempia ja asettumaan ehdolle paikallisissa ja kansallisissa vaaleissa;

| 43. | muistuttaa, että Euroopan parlamentin vuoden 2014 vaalit ja niitä seuraavat uuden komission valinta ja EU:n huippuvirkojen täyttäminen ovat mahdollisuus siirtyä kohti tasa-arvoista demokratiaa EU:ssa ja antavat unionille tilaisuuden toimia esikuvana näissä asioissa; |
| --- | --- |

43.

muistuttaa, että Euroopan parlamentin vuoden 2014 vaalit ja niitä seuraavat uuden komission valinta ja EU:n huippuvirkojen täyttäminen ovat mahdollisuus siirtyä kohti tasa-arvoista demokratiaa EU:ssa ja antavat unionille tilaisuuden toimia esikuvana näissä asioissa;

| 44. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan tasa-arvoa ja nimeämään komissaariehdokkaakseen sekä naisen että miehen; kehottaa nimitettyä komission puheenjohtajaa pyrkimään komission muodostamisessa naisten ja miesten yhtäläiseen edustukseen; kehottaa nykyistä komissiota ilmaisemaan julkisesti kannatuksensa tällaiselle menettelylle; |
| --- | --- |

44.

kehottaa jäsenvaltioita tukemaan tasa-arvoa ja nimeämään komissaariehdokkaakseen sekä naisen että miehen; kehottaa nimitettyä komission puheenjohtajaa pyrkimään komission muodostamisessa naisten ja miesten yhtäläiseen edustukseen; kehottaa nykyistä komissiota ilmaisemaan julkisesti kannatuksensa tällaiselle menettelylle;

| 45. | muistuttaa, että vuonna 2010 vain 12 prosenttia Euroopan yritysten hallitusten jäsenistä oli naisia; kannattaa komission pyrkimystä luoda suurten pörssiyhtiöiden johtotehtäviä varten sitovia naiskiintiöitä; |
| --- | --- |

45.

muistuttaa, että vuonna 2010 vain 12 prosenttia Euroopan yritysten hallitusten jäsenistä oli naisia; kannattaa komission pyrkimystä luoda suurten pörssiyhtiöiden johtotehtäviä varten sitovia naiskiintiöitä;

Muut toimet

| 46. | kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan uudelleen toimensa, joita ne soveltavat miehiin ja naisiin työmarkkinoilla sekä mekanismeihin, joiden avulla työntekijät voivat sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämänsä, sillä stereotypiat voivat lisätä ammatillista eriytymistä ja sukupuolten palkkaeroja; |
| --- | --- |

46.

kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan uudelleen toimensa, joita ne soveltavat miehiin ja naisiin työmarkkinoilla sekä mekanismeihin, joiden avulla työntekijät voivat sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämänsä, sillä stereotypiat voivat lisätä ammatillista eriytymistä ja sukupuolten palkkaeroja;

| 47. | kehottaa jäsenvaltioita asettamaan naisiin kohdistuvan väkivallan torjumisen kriminaalipolitiikan painopistealueeksi; kannustaa jäsenvaltioita kehittämään kansallisten oikeus- ja poliisiviranomaistensa yhteistyötä ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa; |
| --- | --- |

47.

kehottaa jäsenvaltioita asettamaan naisiin kohdistuvan väkivallan torjumisen kriminaalipolitiikan painopistealueeksi; kannustaa jäsenvaltioita kehittämään kansallisten oikeus- ja poliisiviranomaistensa yhteistyötä ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa;

| 48. | pitää tärkeänä, että torjutaan kaikenlaista naisiin kohdistuvaa väkivaltaa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan yhteisiä toimia, joihin sisältyy valistus- ja tiedotuskampanjoita sukupuoleen perustuvasta väkivallasta sekä strategioita, joilla pyritään muuttamaan naisia koskevia yhteiskunnallisia stereotypioita valistuksen ja tiedotusvälineiden avulla ja joilla edistetään hyvien käytäntöjen vaihtoa; muistuttaa, että uhrien lisäksi on työskenneltävä myös väkivallantekijöiden kanssa ja pyrittävä lisäämään jälkimmäisten vastuullisuutta sekä purkamaan stereotypioita ja yhteiskuntaan juurtuneita asenteita, jotka osaltaan ovat syynä tällaisen väkivallan edellytysten säilymiseen ja väkivallan hyväksymiseen; |
| --- | --- |

48.

pitää tärkeänä, että torjutaan kaikenlaista naisiin kohdistuvaa väkivaltaa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan yhteisiä toimia, joihin sisältyy valistus- ja tiedotuskampanjoita sukupuoleen perustuvasta väkivallasta sekä strategioita, joilla pyritään muuttamaan naisia koskevia yhteiskunnallisia stereotypioita valistuksen ja tiedotusvälineiden avulla ja joilla edistetään hyvien käytäntöjen vaihtoa; muistuttaa, että uhrien lisäksi on työskenneltävä myös väkivallantekijöiden kanssa ja pyrittävä lisäämään jälkimmäisten vastuullisuutta sekä purkamaan stereotypioita ja yhteiskuntaan juurtuneita asenteita, jotka osaltaan ovat syynä tällaisen väkivallan edellytysten säilymiseen ja väkivallan hyväksymiseen;

| 49. | kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä esimerkiksi tiedotuskampanjoin, joilla tuodaan esiin naisten roolia ja osallisuutta poliittisessa päätöksenteossa, talouselämässä, yhteiskunnassa, urheilussa, terveydenhoidossa, taiteissa, tieteissä ja kaikilla muillakin yhteiskunnan aloilla; |
| --- | --- |

49.

kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä esimerkiksi tiedotuskampanjoin, joilla tuodaan esiin naisten roolia ja osallisuutta poliittisessa päätöksenteossa, talouselämässä, yhteiskunnassa, urheilussa, terveydenhoidossa, taiteissa, tieteissä ja kaikilla muillakin yhteiskunnan aloilla;

| 50. | katsoo, että sekä kansallisella että unionin tasolla tarvitaan lainsäädäntötoimia ja muita toimia stereotypioiden ja palkkaerojen poistamiseksi, naisten osuuden kasvattamiseksi miesvaltaisilla aloilla, naisten työpaikoillaan osoittamastaan kyvykkyydestä ja taloudellisesta tuloksesta saaman tunnustuksen lisäämiseksi, työmarkkinoiden horisontaalisen ja vertikaalisen sukupuoleen perustuvan eriytymisen poistamiseksi sekä naisten edustuksen lisäämiseksi poliittisissa ja yritysten päätöksentekoelimissä; |
| --- | --- |

50.

katsoo, että sekä kansallisella että unionin tasolla tarvitaan lainsäädäntötoimia ja muita toimia stereotypioiden ja palkkaerojen poistamiseksi, naisten osuuden kasvattamiseksi miesvaltaisilla aloilla, naisten työpaikoillaan osoittamastaan kyvykkyydestä ja taloudellisesta tuloksesta saaman tunnustuksen lisäämiseksi, työmarkkinoiden horisontaalisen ja vertikaalisen sukupuoleen perustuvan eriytymisen poistamiseksi sekä naisten edustuksen lisäämiseksi poliittisissa ja yritysten päätöksentekoelimissä;

| 51. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltiota ryhtymään toteuttamaan päättäväistä toimintapolitiikkaa, jolla voidaan kitkeä sukupuolistereotypioita ja rohkaista miehiä jakamaan lasten- ja kodinhoitoon liittyvät vastuut tasapuolisesti naisten kanssa, ja luomaan erityisiä kannustimia, joilla voidaan lisätä miesten jäämistä vanhempain- ja isyysvapaalle, mikä vahvistaa heidän oikeuksiaan vanhempina, lisää naisten ja miesten tasa-arvoa, varmistaa tarkoituksenmukaisemman vastuunjaon perheestä ja kodinhoidosta sekä parantaa naisten mahdollisuuksia osallistua täysipainoisesti työelämään; kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan työnantajia toteuttamaan perhe- ja työelämän yhteensovittamista tukevia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

51.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltiota ryhtymään toteuttamaan päättäväistä toimintapolitiikkaa, jolla voidaan kitkeä sukupuolistereotypioita ja rohkaista miehiä jakamaan lasten- ja kodinhoitoon liittyvät vastuut tasapuolisesti naisten kanssa, ja luomaan erityisiä kannustimia, joilla voidaan lisätä miesten jäämistä vanhempain- ja isyysvapaalle, mikä vahvistaa heidän oikeuksiaan vanhempina, lisää naisten ja miesten tasa-arvoa, varmistaa tarkoituksenmukaisemman vastuunjaon perheestä ja kodinhoidosta sekä parantaa naisten mahdollisuuksia osallistua täysipainoisesti työelämään; kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan työnantajia toteuttamaan perhe- ja työelämän yhteensovittamista tukevia toimenpiteitä;

| 52. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden hallituksia lisäämään sukupuolistereotypioita koskevaa tutkimusta ja keräämään lisää tilastotietoa sukupuolistereotypioista luomalla asianmukaisia indikaattoreita stereotypioiden havaitsemiseksi; |
| --- | --- |

52.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden hallituksia lisäämään sukupuolistereotypioita koskevaa tutkimusta ja keräämään lisää tilastotietoa sukupuolistereotypioista luomalla asianmukaisia indikaattoreita stereotypioiden havaitsemiseksi;

| 53. | muistuttaa komissiota, että sukupuolten tasa-arvo on kirjattu Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklaan; |
| --- | --- |

53.

muistuttaa komissiota, että sukupuolten tasa-arvo on kirjattu Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklaan;

| 54. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan miesten ja naisten työllistymismahdollisuuksia eri ammateissa, jotta varmistetaan, että työmarkkinoiden tarpeet täyttyvät ja molemmilla sukupuolilla on yhtäläiset mahdollisuudet; |
| --- | --- |

54.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan miesten ja naisten työllistymismahdollisuuksia eri ammateissa, jotta varmistetaan, että työmarkkinoiden tarpeet täyttyvät ja molemmilla sukupuolilla on yhtäläiset mahdollisuudet;

| 55. | kehottaa komissiota torjumaan kaikenlaista naisiin kohdistuvaa väkivaltaa, syrjintää ja stereotyypitystä, jotta naiset voivat nauttia täysimääräisesti ihmisoikeuksistaan; |
| --- | --- |

55.

kehottaa komissiota torjumaan kaikenlaista naisiin kohdistuvaa väkivaltaa, syrjintää ja stereotyypitystä, jotta naiset voivat nauttia täysimääräisesti ihmisoikeuksistaan;

| 56. | kehottaa komissiota vaatimaan jäsenvaltioita kunnioittamaan Euroopan tasa-arvosopimukseen sisältyviä sitoumuksia; |
| --- | --- |

56.

kehottaa komissiota vaatimaan jäsenvaltioita kunnioittamaan Euroopan tasa-arvosopimukseen sisältyviä sitoumuksia;

| 57. | kannustaa Euroopan tasa-arvoinstituuttia ja kansallisia sukupuolten tasa-arvosta vastaavia elimiä edistämään tutkimusta sukupuolistereotypioiden alkusyistä ja stereotypioiden vaikutuksesta sukupuolten tasa-arvoon; pitää tärkeänä, että vaihdetaan ajatuksia ja tutkimustuloksia parhaista käytännöistä jäsenvaltioissa ja unionin toimielimissä vallitsevien sukupuolistereotypioiden poistamiseksi; |
| --- | --- |

57.

kannustaa Euroopan tasa-arvoinstituuttia ja kansallisia sukupuolten tasa-arvosta vastaavia elimiä edistämään tutkimusta sukupuolistereotypioiden alkusyistä ja stereotypioiden vaikutuksesta sukupuolten tasa-arvoon; pitää tärkeänä, että vaihdetaan ajatuksia ja tutkimustuloksia parhaista käytännöistä jäsenvaltioissa ja unionin toimielimissä vallitsevien sukupuolistereotypioiden poistamiseksi;

| 58. | muistuttaa komissiota 3. syyskuuta 2008 antamastaan päätöslauselmasta, joka koski markkinoinnin ja mainonnan vaikutuksia sukupuolten tasa-arvoon, ja kehottaa komissiota panemaan päätöslauselmassa esitetyt suositukset täytäntöön; |
| --- | --- |

58.

muistuttaa komissiota 3. syyskuuta 2008 antamastaan päätöslauselmasta, joka koski markkinoinnin ja mainonnan vaikutuksia sukupuolten tasa-arvoon, ja kehottaa komissiota panemaan päätöslauselmassa esitetyt suositukset täytäntöön;

| 59. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita toteuttamaan valistus- ja koulutuskampanjoita, joilla pyritään torjumaan syrjiviä kulttuurinormeja ja käsittelemään vallitsevia seksistisiä stereotypioita ja sosiaalista leimautumista, joilla perustellaan ja lisätään naisiin kohdistuvaa väkivaltaa, sekä varmistamaan, ettei väkivaltaa voida perustella tapojen, perinteiden tai uskonnollisten katsomusten pohjalta; |
| --- | --- |

59.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita toteuttamaan valistus- ja koulutuskampanjoita, joilla pyritään torjumaan syrjiviä kulttuurinormeja ja käsittelemään vallitsevia seksistisiä stereotypioita ja sosiaalista leimautumista, joilla perustellaan ja lisätään naisiin kohdistuvaa väkivaltaa, sekä varmistamaan, ettei väkivaltaa voida perustella tapojen, perinteiden tai uskonnollisten katsomusten pohjalta;

| 60. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita edistämään hyvien käytäntöjen levittämistä, helpottamaan vertaisoppimista jäsenvaltioiden keskuudessa sekä luomaan unionin tason rahoitusmahdollisuuksia ja kansallisia kampanjoita sukupuolistereotypioiden poistamiseksi; |
| --- | --- |

60.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita edistämään hyvien käytäntöjen levittämistä, helpottamaan vertaisoppimista jäsenvaltioiden keskuudessa sekä luomaan unionin tason rahoitusmahdollisuuksia ja kansallisia kampanjoita sukupuolistereotypioiden poistamiseksi;

| 61. | kehottaa unionia yhdenmukaistamaan rotusyrjintää ja sukupuoleen perustuvaa syrjintää koskevat unionin säädökset sekä ehdottamaan uutta lainsäädäntöä, jolla varmistetaan sukupuolten tasa-arvo koulutuksessa ja tiedotusvälineissä; |
| --- | --- |

61.

kehottaa unionia yhdenmukaistamaan rotusyrjintää ja sukupuoleen perustuvaa syrjintää koskevat unionin säädökset sekä ehdottamaan uutta lainsäädäntöä, jolla varmistetaan sukupuolten tasa-arvo koulutuksessa ja tiedotusvälineissä;

| 62. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita luomaan järjestelyt (esimerkiksi oikeusasiamiehet tai tiedotusvälineitä valvovat viranomaiset, jotka tuntevat sukupuolten tasa-arvokysymykset), joilla taataan, että eri alojen sitovat käytännesäännöt sisältävät tasa-arvonäkökulman ja että on tarvittaessa mahdollisuus tehdä valituksia; |
| --- | --- |

62.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita luomaan järjestelyt (esimerkiksi oikeusasiamiehet tai tiedotusvälineitä valvovat viranomaiset, jotka tuntevat sukupuolten tasa-arvokysymykset), joilla taataan, että eri alojen sitovat käytännesäännöt sisältävät tasa-arvonäkökulman ja että on tarvittaessa mahdollisuus tehdä valituksia;

o

o o

| 63. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

63.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EYVL C 59, 23.2.2001, s. 258.

(2)  EUVL C 320 E, 15.12.2005, s. 247.

(3)  EUVL C 348 E, 21.12.2010, s. 11.

(4)  EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23.

(5)  EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37.

(6)  EYVL L 269, 5.10.2002, s. 15.

(7)  7. maaliskuuta 2011 annettujen neuvoston päätelmien liite.

(8)  EUVL C 295 E, 4.12.2009, s. 43.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0069.

(10)  EYVL C 304, 6.10.1997, s. 60.

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/27

---

P7_TA(2013)0075

Naisten tilanne Pohjois-Afrikassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 naisten tilanteesta Pohjois-Afrikassa (2012/2102(INI))

(2016/C 036/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan ja 3 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan ja 3 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon asiakirjan ”Afrikan ja EU:n strategisen kumppanuus: yhteinen Afrikka-EU-strategia”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiakirjan ”Afrikan ja EU:n strategisen kumppanuus: yhteinen Afrikka-EU-strategia”,

| — | ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015” (COM(2010)0491),

| — | ottaa huomioon komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteiset tiedonannot ”Demokratiaan ja yhteiseen vaurauteen tähtäävä kumppanuus eteläisen Välimeren maiden kanssa” (COM(2011)0200), ”Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten” (COM(2011)0303) ja ”Uudistetun Euroopan naapuruuspolitiikan lupausten lunastaminen” (JOIN(2012)0014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteiset tiedonannot ”Demokratiaan ja yhteiseen vaurauteen tähtäävä kumppanuus eteläisen Välimeren maiden kanssa” (COM(2011)0200), ”Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten” (COM(2011)0303) ja ”Uudistetun Euroopan naapuruuspolitiikan lupausten lunastaminen” (JOIN(2012)0014),

| — | ottaa huomioon demokratiakehitystä ja ihmisoikeuksia koskevat aihealuekohtaiset ja maantieteelliset komission rahoitusvälineet, joita ovat esimerkiksi demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline ja eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline (ENPI), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon demokratiakehitystä ja ihmisoikeuksia koskevat aihealuekohtaiset ja maantieteelliset komission rahoitusvälineet, joita ovat esimerkiksi demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline ja eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline (ENPI),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävä EU:n strategia vuosiksi 2012–2016” (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävä EU:n strategia vuosiksi 2012–2016” (COM(2012)0286),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen tasa-arvoa ja arabikevättä koskevan päätöslauselman ”Equality between women and men: a condition for the success of the Arab Spring” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen tasa-arvoa ja arabikevättä koskevan päätöslauselman ”Equality between women and men: a condition for the success of the Arab Spring” (1),

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen naisiin kohdistuvan syrjinnän poistamisesta 18. joulukuuta 1979 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen (CEDAW) ja lapsen oikeuksista 20. marraskuuta 1989 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen sekä siihen 25. toukokuuta 2000 liitetyn valinnaisen pöytäkirjan lasten myynnistä, lapsiprostituutiosta ja lapsipornografiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen naisiin kohdistuvan syrjinnän poistamisesta 18. joulukuuta 1979 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen (CEDAW) ja lapsen oikeuksista 20. marraskuuta 1989 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen sekä siihen 25. toukokuuta 2000 liitetyn valinnaisen pöytäkirjan lasten myynnistä, lapsiprostituutiosta ja lapsipornografiasta,

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2012 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 67/167 naisten sukuelinten silpomisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2012 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 67/167 naisten sukuelinten silpomisesta,

| — | ottaa huomioon Pekingissä syyskuussa 1995 pidetyn Yhdistyneiden kansakuntien neljännen naisten maailmankonferenssin, Pekingissä hyväksytyn julistuksen ja toimintaohjelman sekä YK:n Peking + 5 -erityisistunnossa 9. kesäkuuta 2000, Peking + 10 -erityisistunnossa 11. maaliskuuta 2005 ja Peking + 15 -erityisistunnossa 2. maaliskuuta 2010 hyväksytyt päätösasiakirjat, jotka koskivat lisätoimia ja -aloitteita Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman toteuttamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pekingissä syyskuussa 1995 pidetyn Yhdistyneiden kansakuntien neljännen naisten maailmankonferenssin, Pekingissä hyväksytyn julistuksen ja toimintaohjelman sekä YK:n Peking + 5 -erityisistunnossa 9. kesäkuuta 2000, Peking + 10 -erityisistunnossa 11. maaliskuuta 2005 ja Peking + 15 -erityisistunnossa 2. maaliskuuta 2010 hyväksytyt päätösasiakirjat, jotka koskivat lisätoimia ja -aloitteita Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman toteuttamiseksi,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista tehtyyn afrikkalaiseen peruskirjaan liitetyn naisten oikeuksia koskevan pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista tehtyyn afrikkalaiseen peruskirjaan liitetyn naisten oikeuksia koskevan pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon Välimeren unionin parlamentaarisen edustajakokouksen toiminnan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Välimeren unionin parlamentaarisen edustajakokouksen toiminnan,

| — | ottaa huomioon Istanbulin-Marrakeshin prosessin sekä ensimmäisen ja toisen Euro–Välimeri-ministerikokouksen, jotka pidettiin Istanbulissa 14.–15. marraskuuta 2006 ja Marrakeshissa 11.–12. marraskuuta 2009, päätelmät naisten roolin vahvistamisesta yhteiskunnassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Istanbulin-Marrakeshin prosessin sekä ensimmäisen ja toisen Euro–Välimeri-ministerikokouksen, jotka pidettiin Istanbulissa 14.–15. marraskuuta 2006 ja Marrakeshissa 11.–12. marraskuuta 2009, päätelmät naisten roolin vahvistamisesta yhteiskunnassa,

| — | ottaa huomioon EU:n rahoittaman alueellisen hankkeen ”Naisten ja miesten tasa-arvoa koskevan yhteisen agendan edistäminen Istanbulin prosessin avulla” puitteissa Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan maiden (MENA) kansalaisyhteiskunnan, valtiollisten toimijoiden ja poliittisten johtajien välillä kesäkuussa ja marraskuussa 2012 Beirutissa ja Ammanissa järjestettyjen alueellisten vuoropuhelujen johtopäätökset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n rahoittaman alueellisen hankkeen ”Naisten ja miesten tasa-arvoa koskevan yhteisen agendan edistäminen Istanbulin prosessin avulla” puitteissa Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan maiden (MENA) kansalaisyhteiskunnan, valtiollisten toimijoiden ja poliittisten johtajien välillä kesäkuussa ja marraskuussa 2012 Beirutissa ja Ammanissa järjestettyjen alueellisten vuoropuhelujen johtopäätökset,

| — | ottaa huomioon komission ja YK Naiset -yksikön johtaman, eteläisen Välimeren aluetta koskevan yhteisen alueellisen ohjelman ”Spring Forward for Women”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ja YK Naiset -yksikön johtaman, eteläisen Välimeren aluetta koskevan yhteisen alueellisen ohjelman ”Spring Forward for Women”,

| — | ottaa huomioon Unicefin Edistystä lapsille -raportin teini-ikäisiä koskevan kymmenennen painoksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Unicefin Edistystä lapsille -raportin teini-ikäisiä koskevan kymmenennen painoksen,

| — | ottaa huomioon arabimaiden inhimillistä kehitystä koskevan YK:n kehitysohjelman vuoden 2005 selvityksen ”Towards the rise of women in the Arab world” sekä vuoden 2009 selvityksen ”Challenges for Human Security in the Arab Region” ja erityisesti sen luvun ”The personal insecurity of vulnerable groups”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon arabimaiden inhimillistä kehitystä koskevan YK:n kehitysohjelman vuoden 2005 selvityksen ”Towards the rise of women in the Arab world” sekä vuoden 2009 selvityksen ”Challenges for Human Security in the Arab Region” ja erityisesti sen luvun ”The personal insecurity of vulnerable groups”,

| — | ottaa huomioon 17. helmikuuta 2011 antamansa päätöslauselman Egyptin tilanteesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. helmikuuta 2011 antamansa päätöslauselman Egyptin tilanteesta (2),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman eteläisistä naapurimaista ja erityisesti Libyasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman eteläisistä naapurimaista ja erityisesti Libyasta (3),

| — | ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelusta – eteläinen ulottuvuus (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelusta – eteläinen ulottuvuus (4),

| — | ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman seksuaalisen väkivallan käytöstä Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän konflikteissa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman seksuaalisen väkivallan käytöstä Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän konflikteissa (5),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa 2011 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa 2011 (6),

| — | ottaa huomioon 29. maaliskuuta 2012 neuvostolle antamansa suosituksen järjestelyistä eurooppalaisen demokratiarahaston mahdollista perustamista varten (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. maaliskuuta 2012 neuvostolle antamansa suosituksen järjestelyistä eurooppalaisen demokratiarahaston mahdollista perustamista varten (7),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan lausunnon (A7-0047/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan lausunnon (A7-0047/2013),

| A. | ottaa huomioon, että erityisesti monet nuoret naiset olivat laajalti mukana Pohjois-Afrikan ”arabikeväässä”, osallistuivat alusta alkaen mielenosoituksiin, julkiseen ja poliittiseen keskusteluun ja vaaleihin sekä ottivat aktiivisesti osaa muiden muassa kansalaisyhteiskuntaan, sosiaaliseen mediaan ja blogeihin, minkä vuoksi he olivat, ja ovat edelleen, maidensa demokraattisen muutoksen sekä kehityksen ja koheesion vahvistamisen kannalta keskeisiä toimijoita; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että erityisesti monet nuoret naiset olivat laajalti mukana Pohjois-Afrikan ”arabikeväässä”, osallistuivat alusta alkaen mielenosoituksiin, julkiseen ja poliittiseen keskusteluun ja vaaleihin sekä ottivat aktiivisesti osaa muiden muassa kansalaisyhteiskuntaan, sosiaaliseen mediaan ja blogeihin, minkä vuoksi he olivat, ja ovat edelleen, maidensa demokraattisen muutoksen sekä kehityksen ja koheesion vahvistamisen kannalta keskeisiä toimijoita;

| B. | ottaa huomioon, että näissä maissa on käynnissä poliittinen ja demokraattinen siirtymävaihe sekä perustuslakien muuttamista tai mukauttamista koskeva prosessi, jossa naiset, olivat he sitten kansanedustajia, muita valittuja edustajia tai kansalaisyhteiskunnan edustajia, ovat aktiivisesti ja jatkuvasti mukana; ottaa huomioon, että tämä prosessi muuttaa maiden demokraattista toimintaa sekä perusoikeuksia ja -vapauksia ja se vaikuttaa naisten asemaan; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että näissä maissa on käynnissä poliittinen ja demokraattinen siirtymävaihe sekä perustuslakien muuttamista tai mukauttamista koskeva prosessi, jossa naiset, olivat he sitten kansanedustajia, muita valittuja edustajia tai kansalaisyhteiskunnan edustajia, ovat aktiivisesti ja jatkuvasti mukana; ottaa huomioon, että tämä prosessi muuttaa maiden demokraattista toimintaa sekä perusoikeuksia ja -vapauksia ja se vaikuttaa naisten asemaan;

| C. | katsoo, että naisten vallankumouksessa näyttelemä rooli ei ole erilainen kuin se rooli, joka heidän on omaksuttava demokraattisen siirtymävaiheen ja valtion jälleenrakennuksen aikana; katsoo, että näiden prosessien onnistuminen riippuu kokonaan naisten täysimääräisestä osallistumisesta päätöksentekoon kaikilla hallinnon tasoilla; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että naisten vallankumouksessa näyttelemä rooli ei ole erilainen kuin se rooli, joka heidän on omaksuttava demokraattisen siirtymävaiheen ja valtion jälleenrakennuksen aikana; katsoo, että näiden prosessien onnistuminen riippuu kokonaan naisten täysimääräisestä osallistumisesta päätöksentekoon kaikilla hallinnon tasoilla;

| D. | toteaa, että näissä maissa naisten määrä on kasvanut korkeakouluissa, vaikkakin epätasaisesti, kansalaisyhteiskunnan järjestöissä, yrityksissä ja laitoksissa viime vuosikymmeninä, vaikka diktatoristen ja holhoavien hallintojärjestelmien alaisuudessa oikeuksien toteutuminen oli rajoittunutta ja naisten osallistumiselle asetettiin useita rajoittavia ehtoja; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että näissä maissa naisten määrä on kasvanut korkeakouluissa, vaikkakin epätasaisesti, kansalaisyhteiskunnan järjestöissä, yrityksissä ja laitoksissa viime vuosikymmeninä, vaikka diktatoristen ja holhoavien hallintojärjestelmien alaisuudessa oikeuksien toteutuminen oli rajoittunutta ja naisten osallistumiselle asetettiin useita rajoittavia ehtoja;

| E. | toteaa, että naisten oikeudet ovat yksi eniten keskustelua herättäneistä kysymyksistä nykyisen poliittisen prosessin aikana ja että ne ovat naisten pääasiallisin huolenaihe, koska heihin kohdistuu vastareaktioiden ja pelottelun vaara, mikä voi vähentää mahdollisuuksia saavuttaa yhteistä demokratiaa ja yhdenvertaisen kansalaisuuden asemaa koskeva tavoite; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että naisten oikeudet ovat yksi eniten keskustelua herättäneistä kysymyksistä nykyisen poliittisen prosessin aikana ja että ne ovat naisten pääasiallisin huolenaihe, koska heihin kohdistuu vastareaktioiden ja pelottelun vaara, mikä voi vähentää mahdollisuuksia saavuttaa yhteistä demokratiaa ja yhdenvertaisen kansalaisuuden asemaa koskeva tavoite;

| F. | ottaa huomioon, että useat yleiset sukupuolikysymykset, kuten tyttöjen ja naisten oikeudet keskeisenä osana yleismaailmallisia ihmisoikeuksia, yhdenvertaiset oikeudet ja kansainvälisten yleissopimusten noudattaminen, ovat perustuslaista käytävissä keskusteluissa keskeisellä sijalla; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että useat yleiset sukupuolikysymykset, kuten tyttöjen ja naisten oikeudet keskeisenä osana yleismaailmallisia ihmisoikeuksia, yhdenvertaiset oikeudet ja kansainvälisten yleissopimusten noudattaminen, ovat perustuslaista käytävissä keskusteluissa keskeisellä sijalla;

| G. | toteaa, että naisten edustus politiikassa ja päättävissä asemissa kaikilla aloilla vaihtelee maasta toiseen, mutta se ei täytä odotuksia prosentuaalisesti, kun sitä verrataan naisten aktiiviseen mukanaoloon kansannousun eri liikkeissä ja vaaleissa, jotka pidettiin kansannousun johdosta, sekä korkeasti koulutettujen naisten kasvaneeseen osuuteen; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että naisten edustus politiikassa ja päättävissä asemissa kaikilla aloilla vaihtelee maasta toiseen, mutta se ei täytä odotuksia prosentuaalisesti, kun sitä verrataan naisten aktiiviseen mukanaoloon kansannousun eri liikkeissä ja vaaleissa, jotka pidettiin kansannousun johdosta, sekä korkeasti koulutettujen naisten kasvaneeseen osuuteen;

| H. | katsoo, että uudistetussa EU:n naapuruuspolitiikassa olisi annettava entistä enemmän painoarvoa sukupuolten tasa-arvolle, naisten vaikutusvallan vahvistamiselle ja kansalaisyhteiskunnan tukemiselle; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että uudistetussa EU:n naapuruuspolitiikassa olisi annettava entistä enemmän painoarvoa sukupuolten tasa-arvolle, naisten vaikutusvallan vahvistamiselle ja kansalaisyhteiskunnan tukemiselle;

| I. | ottaa huomioon, että nykyään EU antaa kyseisellä alueella tasa-arvoasioihin tukea 92 miljoonaa euroa, joista 77 miljoonaa annetaan kahdenvälisellä tasolla ja 15 miljoonaa alueellisella tasolla; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että nykyään EU antaa kyseisellä alueella tasa-arvoasioihin tukea 92 miljoonaa euroa, joista 77 miljoonaa annetaan kahdenvälisellä tasolla ja 15 miljoonaa alueellisella tasolla;

| J. | ottaa huomioon, että EU:n kahdenvälisistä ohjelmista tärkein, jonka budjetti on 45 miljoonaa euroa ja jonka aiheena on miesten ja naisten välisen tasa-arvon edistäminen, on määrä panna täytäntöön Marokossa ja että YK Naiset -yksikön on määrä panna täytäntöön Egyptissä neljän miljoonan euron hanke, kun taas Tunisiassa ja Libyassa YK Naiset -yksikkö panee täytäntöön kahdenvälisiä ohjelmia vaaleihin valmistautuvien naisten tukemiseksi; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että EU:n kahdenvälisistä ohjelmista tärkein, jonka budjetti on 45 miljoonaa euroa ja jonka aiheena on miesten ja naisten välisen tasa-arvon edistäminen, on määrä panna täytäntöön Marokossa ja että YK Naiset -yksikön on määrä panna täytäntöön Egyptissä neljän miljoonan euron hanke, kun taas Tunisiassa ja Libyassa YK Naiset -yksikkö panee täytäntöön kahdenvälisiä ohjelmia vaaleihin valmistautuvien naisten tukemiseksi;

| K. | katsoo, että sosioekonominen tilanne ja erityisesti korkea nuorten ja naisten työttömyys sekä köyhyys, jotka usein johtavat naisten marginalisoitumiseen ja heidän joutumiseensa entistä haavoittuvampaan asemaan, olivat yksi tärkeimmistä kansannousujen syistä alueella yhdessä oikeuksia, ihmisarvoa ja oikeudenmukaisuutta koskevien pyrkimysten kanssa; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että sosioekonominen tilanne ja erityisesti korkea nuorten ja naisten työttömyys sekä köyhyys, jotka usein johtavat naisten marginalisoitumiseen ja heidän joutumiseensa entistä haavoittuvampaan asemaan, olivat yksi tärkeimmistä kansannousujen syistä alueella yhdessä oikeuksia, ihmisarvoa ja oikeudenmukaisuutta koskevien pyrkimysten kanssa;

| L. | ottaa huomioon tyttöihin ja naisiin kohdistuneen seksuaalisen väkivallan kansannousujen aikana ja niiden jälkeen alueella, mukaan luettuina raiskaukset ja neitsyystestit, joita muiden muassa turvallisuusjoukot käyttivät poliittisena painostuskeinona naisia vastaan, sekä seksuaalisen häirinnän julkisilla paikoilla; ottaa huomioon, että ääriliikkeet käyttävät toimissaan sukupuoleen perustuvaa pelottelua entistä enemmän; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon tyttöihin ja naisiin kohdistuneen seksuaalisen väkivallan kansannousujen aikana ja niiden jälkeen alueella, mukaan luettuina raiskaukset ja neitsyystestit, joita muiden muassa turvallisuusjoukot käyttivät poliittisena painostuskeinona naisia vastaan, sekä seksuaalisen häirinnän julkisilla paikoilla; ottaa huomioon, että ääriliikkeet käyttävät toimissaan sukupuoleen perustuvaa pelottelua entistä enemmän;

| M. | ottaa huomioon, että maahanmuuttajanaisten ja -lasten tilanne on entistä kriittisempi alueen joidenkin osien turvattomuuden sekä talouskriisin vuoksi; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että maahanmuuttajanaisten ja -lasten tilanne on entistä kriittisempi alueen joidenkin osien turvattomuuden sekä talouskriisin vuoksi;

| N. | ottaa huomioon, että ihmiskaupan riski kasvaa siirtymävaiheessa olevissa maissa ja alueilla, joilla konfliktit kohdistuvat siviileihin tai joilla on paljon pakolaisia tai sisäisesti siirtymään joutuneita henkilöitä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että ihmiskaupan riski kasvaa siirtymävaiheessa olevissa maissa ja alueilla, joilla konfliktit kohdistuvat siviileihin tai joilla on paljon pakolaisia tai sisäisesti siirtymään joutuneita henkilöitä;

| O. | katsoo, että yksi perustuslaista käytävän keskustelun tärkeimpiä kysymyksiä on se, pitäisikö islam määritellä perustuslaissa kansalaisten uskonnoksi tai valtion uskonnoksi; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että yksi perustuslaista käytävän keskustelun tärkeimpiä kysymyksiä on se, pitäisikö islam määritellä perustuslaissa kansalaisten uskonnoksi tai valtion uskonnoksi;

| P. | ottaa huomioon, että kansalaisten osallistuminen Egyptin perustuslaista joulukuussa 2012 järjestettyyn kansanäänestykseen oli riittämätöntä, ettei sen avulla saatu aikaan kaikkien osapuolten hyväksymää konsensusta ja että jotkin merkittävät perutuslakiin liittyvät kysymykset, kuten naisten oikeudet, jäivät vastausta vaille ja tulkinnanvaraisiksi; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että kansalaisten osallistuminen Egyptin perustuslaista joulukuussa 2012 järjestettyyn kansanäänestykseen oli riittämätöntä, ettei sen avulla saatu aikaan kaikkien osapuolten hyväksymää konsensusta ja että jotkin merkittävät perutuslakiin liittyvät kysymykset, kuten naisten oikeudet, jäivät vastausta vaille ja tulkinnanvaraisiksi;

| Q. | katsoo, että Välimeren unionin parlamentaarinen ulottuvuus sekä Istanbulin-Marrakeshin prosessi ovat lainsäätäjille parhaita välineitä kaikkia näitä asioita koskevan keskustelun käymiseksi, ja painottaa, että Välimeren unionin parlamentaariseen edustajakokoukseen kuuluu naisten oikeuksien valiokunta, jota on hyödynnettävä asianmukaisesti; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että Välimeren unionin parlamentaarinen ulottuvuus sekä Istanbulin-Marrakeshin prosessi ovat lainsäätäjille parhaita välineitä kaikkia näitä asioita koskevan keskustelun käymiseksi, ja painottaa, että Välimeren unionin parlamentaariseen edustajakokoukseen kuuluu naisten oikeuksien valiokunta, jota on hyödynnettävä asianmukaisesti;

Naisten oikeudet

| 1. | kehottaa asianomaisten maiden viranomaisia kirjaamaan peruuttamattomasti perustuslakiinsa miesten ja naisten tasa-arvon ilmaisten selväsanaisesti kaikkinaisen naisten syrjinnän sekä naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan kieltämisen, mahdollisuuden toteuttaa myönteisiä toimia sekä naisten poliittisten, taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien vakiinnuttamisen; kehottaa kyseisten maiden lainsäätäjiä uudistamaan kaikki nykyiset lait sekä sisällyttämään tasa-arvoperiaatteen kansainvälisten ja alueellisten välineiden mukaisesti kaikkiin lakialoitteisiin ja -ehdotuksiin, joilla saattaa olla naisia syrjiviä vaikutuksia esimerkiksi avioliiton, avioeron, lapsen huoltajuuden, vanhempien oikeuksien, kansalaisuuden, perinnön ja oikeustoimikelpoisuuden osalta, ja kehottaa vakiinnuttamaan kunkin maan omat naisten oikeuksien suojelua koskevat mekanismit; |
| --- | --- |

1.

kehottaa asianomaisten maiden viranomaisia kirjaamaan peruuttamattomasti perustuslakiinsa miesten ja naisten tasa-arvon ilmaisten selväsanaisesti kaikkinaisen naisten syrjinnän sekä naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan kieltämisen, mahdollisuuden toteuttaa myönteisiä toimia sekä naisten poliittisten, taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien vakiinnuttamisen; kehottaa kyseisten maiden lainsäätäjiä uudistamaan kaikki nykyiset lait sekä sisällyttämään tasa-arvoperiaatteen kansainvälisten ja alueellisten välineiden mukaisesti kaikkiin lakialoitteisiin ja -ehdotuksiin, joilla saattaa olla naisia syrjiviä vaikutuksia esimerkiksi avioliiton, avioeron, lapsen huoltajuuden, vanhempien oikeuksien, kansalaisuuden, perinnön ja oikeustoimikelpoisuuden osalta, ja kehottaa vakiinnuttamaan kunkin maan omat naisten oikeuksien suojelua koskevat mekanismit;

| 2. | kehottaa viranomaisia varmistamaan naisten ja miesten välisen tasa-arvon rikoslaissa ja sosiaaliturvajärjestelmissä; |
| --- | --- |

2.

kehottaa viranomaisia varmistamaan naisten ja miesten välisen tasa-arvon rikoslaissa ja sosiaaliturvajärjestelmissä;

| 3. | korostaa, että naisten ja miesten tasapuolinen osallistuminen kaikkiin elämänalueisiin on olennainen osa demokratiaa ja että naisten osallistuminen hallintoon on sosiaalis-taloudellisen edistyksen, sosiaalisen koheesion ja oikeudenmukaisen demokraattisen hallinnon edellytys; kehottaa näin ollen painokkaasti kaikkia maita tekemään sukupuolten tasa-arvosta prioriteetin niiden demokratian edistämistä koskevissa asialistoissa; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että naisten ja miesten tasapuolinen osallistuminen kaikkiin elämänalueisiin on olennainen osa demokratiaa ja että naisten osallistuminen hallintoon on sosiaalis-taloudellisen edistyksen, sosiaalisen koheesion ja oikeudenmukaisen demokraattisen hallinnon edellytys; kehottaa näin ollen painokkaasti kaikkia maita tekemään sukupuolten tasa-arvosta prioriteetin niiden demokratian edistämistä koskevissa asialistoissa;

| 4. | painottaa, että Pohjois-Afrikassa meneillään oleva siirtymäkausi johtaa demokraattisten poliittisten järjestelmien ja yhteiskuntien syntymiseen vasta sitten, kun sukupuolten tasa-arvo, myös oikeus valita vapaasti elämäntapansa, on saavutettu; |
| --- | --- |

4.

painottaa, että Pohjois-Afrikassa meneillään oleva siirtymäkausi johtaa demokraattisten poliittisten järjestelmien ja yhteiskuntien syntymiseen vasta sitten, kun sukupuolten tasa-arvo, myös oikeus valita vapaasti elämäntapansa, on saavutettu;

| 5. | kehottaa Pohjois-Afrikan maiden viranomaisia panemaan täysimääräisesti täytäntöön CEDAWin ja sen pöytäkirjat sekä kaikki kansainväliset ihmisoikeussopimukset ja näin ollen poistamaan kaikki CEDAWia koskevat varaukset; pyytää niitä myös tekemään yhteistyötä tyttöjen ja naisten oikeuksia suojelevien YK:n mekanismien kanssa; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Pohjois-Afrikan maiden viranomaisia panemaan täysimääräisesti täytäntöön CEDAWin ja sen pöytäkirjat sekä kaikki kansainväliset ihmisoikeussopimukset ja näin ollen poistamaan kaikki CEDAWia koskevat varaukset; pyytää niitä myös tekemään yhteistyötä tyttöjen ja naisten oikeuksia suojelevien YK:n mekanismien kanssa;

| 6. | palauttaa mieliin islamilaisten naistutkijoiden keskuudessa käydyn avoimen keskustelun uskonnollisten tekstien tulkinnasta naisten oikeuksien ja tasa-arvon näkökulmasta; |
| --- | --- |

6.

palauttaa mieliin islamilaisten naistutkijoiden keskuudessa käydyn avoimen keskustelun uskonnollisten tekstien tulkinnasta naisten oikeuksien ja tasa-arvon näkökulmasta;

| 7. | muistuttaa, että on tärkeää taata sanan- ja uskonnonvapaus ja moniarvoisuus myös edistämällä keskinäistä kunnioitusta ja uskontojen välistä vuoropuhelua erityisesti naisten keskuudessa; |
| --- | --- |

7.

muistuttaa, että on tärkeää taata sanan- ja uskonnonvapaus ja moniarvoisuus myös edistämällä keskinäistä kunnioitusta ja uskontojen välistä vuoropuhelua erityisesti naisten keskuudessa;

| 8. | kehottaa valtioita käynnistämään syrjimättömän, kattavan ja vapaaehtoisen keskustelun kaikkien asianomaisten toimijoiden eli myös kansalaisyhteiskunnan, työmarkkinaosapuolten, paikallistason naisjärjestöjen, paikallisviranomaisten ja uskonnollisten johtajien kanssa ja varmistamaan, että naisten oikeudet ja miesten ja naisten tasa-arvon periaate taataan ja että niitä vaalitaan; |
| --- | --- |

8.

kehottaa valtioita käynnistämään syrjimättömän, kattavan ja vapaaehtoisen keskustelun kaikkien asianomaisten toimijoiden eli myös kansalaisyhteiskunnan, työmarkkinaosapuolten, paikallistason naisjärjestöjen, paikallisviranomaisten ja uskonnollisten johtajien kanssa ja varmistamaan, että naisten oikeudet ja miesten ja naisten tasa-arvon periaate taataan ja että niitä vaalitaan;

| 9. | muistuttaa, ettei missään monoteistisessä uskonnossa hyväksytä ihmisten välistä väkivaltaa eikä mitään monoteististä uskontoa voida käyttää oikeutuksena väkivallalle; |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, ettei missään monoteistisessä uskonnossa hyväksytä ihmisten välistä väkivaltaa eikä mitään monoteististä uskontoa voida käyttää oikeutuksena väkivallalle;

| 10. | kehottaa Pohjois-Afrikan maita säätämään lakeja ja toteuttamaan käytännön toimenpiteitä, joilla kielletään kaikki naisiin kohdistuva väkivalta ja määrätään siitä seuraamuksia, mukaan luettuina perheväkivalta ja seksuaalinen väkivalta sekä seksuaalinen häirintä, vahingolliset perinteiset käytännöt, kuten naisten sukuelinten silpominen ja pakkoavioliitot varsinkin alaikäisten tyttöjen tapauksessa; korostaa, että on tärkeää suojella uhreja ja tarjota asianmukaisia palveluja; suhtautuu myönteisesti Tunisian nais- ja perheasioista vastaavan ministerin äskettäin käynnistämään kampanjaan perheväkivallan torjumiseksi; suhtautuu niin ikään myönteisesti Marokon jatkuvaan sitoutumiseen tähän asiaan ottaen huomioon, että Marokossa järjestettiin vuonna 2012 maan kymmenes kansallinen kampanja naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi; |
| --- | --- |

10.

kehottaa Pohjois-Afrikan maita säätämään lakeja ja toteuttamaan käytännön toimenpiteitä, joilla kielletään kaikki naisiin kohdistuva väkivalta ja määrätään siitä seuraamuksia, mukaan luettuina perheväkivalta ja seksuaalinen väkivalta sekä seksuaalinen häirintä, vahingolliset perinteiset käytännöt, kuten naisten sukuelinten silpominen ja pakkoavioliitot varsinkin alaikäisten tyttöjen tapauksessa; korostaa, että on tärkeää suojella uhreja ja tarjota asianmukaisia palveluja; suhtautuu myönteisesti Tunisian nais- ja perheasioista vastaavan ministerin äskettäin käynnistämään kampanjaan perheväkivallan torjumiseksi; suhtautuu niin ikään myönteisesti Marokon jatkuvaan sitoutumiseen tähän asiaan ottaen huomioon, että Marokossa järjestettiin vuonna 2012 maan kymmenes kansallinen kampanja naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi;

| 11. | muistuttaa lesbojen kohtaamasta kaksinkertaisesta syrjinnästä ja kehottaa Pohjois-Afrikan maiden viranomaisia poistamaan homoseksuaalisuuden rangaistavuuden ja varmistamaan, ettei naisia syrjitä heidän seksuaalisen suuntautumisensa perusteella; |
| --- | --- |

11.

muistuttaa lesbojen kohtaamasta kaksinkertaisesta syrjinnästä ja kehottaa Pohjois-Afrikan maiden viranomaisia poistamaan homoseksuaalisuuden rangaistavuuden ja varmistamaan, ettei naisia syrjitä heidän seksuaalisen suuntautumisensa perusteella;

| 12. | korostaa, että on tärkeää torjua naisiin kohdistuvaan kaikenlaiseen väkivaltaan ja erityisesti seksuaaliseen väkivaltaan liittyvää rankaisemattomuutta varmistamalla tällaisten rikosten tehokas tutkinta, syytteeseenpano ja ankarat rangaistukset sekä se, että oikeusjärjestelmä suojelee riittävästi alaikäisiä, sekä täysi oikeussuojan saatavuus kaikille naisille ilman uskontoon ja/tai etniseen taustaan perustuvaa syrjintää; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että on tärkeää torjua naisiin kohdistuvaan kaikenlaiseen väkivaltaan ja erityisesti seksuaaliseen väkivaltaan liittyvää rankaisemattomuutta varmistamalla tällaisten rikosten tehokas tutkinta, syytteeseenpano ja ankarat rangaistukset sekä se, että oikeusjärjestelmä suojelee riittävästi alaikäisiä, sekä täysi oikeussuojan saatavuus kaikille naisille ilman uskontoon ja/tai etniseen taustaan perustuvaa syrjintää;

| 13. | kehottaa hallituksia tarjoamaan riittävästi koulutusta sen varmistamiseksi, että oikeuslaitoksen piirissä työskentelevät henkilöt ja turvallisuusjoukot pystyvät suhtautumaan asianmukaisesti seksuaalirikoksiin ja niiden uhreihin; korostaa lisäksi, että siirtymäkaudella tarvitaan sukupuolinäkökohdat huomioon ottavaa oikeusjärjestelmää; |
| --- | --- |

13.

kehottaa hallituksia tarjoamaan riittävästi koulutusta sen varmistamiseksi, että oikeuslaitoksen piirissä työskentelevät henkilöt ja turvallisuusjoukot pystyvät suhtautumaan asianmukaisesti seksuaalirikoksiin ja niiden uhreihin; korostaa lisäksi, että siirtymäkaudella tarvitaan sukupuolinäkökohdat huomioon ottavaa oikeusjärjestelmää;

| 14. | tuomitsee kaikenlaisen väkivallan ja erityisesti seksuaalisen väkivallan käytön ennen kansannousua, sen aikana ja sen jälkeen sekä sen jatkuvan käytön poliittisena painostuskeinona ja keinona naisten alistamiseksi, pelottelemiseksi ja halventamiseksi; kehottaa kyseisten maiden oikeuslaitoksia langettamaan näistä rikoksista asianmukaiset rangaistukset ja korostaa, että Kansainvälisen rikostuomioistuimen pitäisi voida puuttua asiaan, jos oikeustoimet eivät ole mahdollisia kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

14.

tuomitsee kaikenlaisen väkivallan ja erityisesti seksuaalisen väkivallan käytön ennen kansannousua, sen aikana ja sen jälkeen sekä sen jatkuvan käytön poliittisena painostuskeinona ja keinona naisten alistamiseksi, pelottelemiseksi ja halventamiseksi; kehottaa kyseisten maiden oikeuslaitoksia langettamaan näistä rikoksista asianmukaiset rangaistukset ja korostaa, että Kansainvälisen rikostuomioistuimen pitäisi voida puuttua asiaan, jos oikeustoimet eivät ole mahdollisia kansallisella tasolla;

| 15. | korostaa, että kansannousujen aikana ja niiden jälkeen naiset joutuivat Pohjois-Afrikassa entistä heikompaan asemaan ja kokemaan enemmän kärsimyksiä; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että kansannousujen aikana ja niiden jälkeen naiset joutuivat Pohjois-Afrikassa entistä heikompaan asemaan ja kokemaan enemmän kärsimyksiä;

| 16. | kehottaa Pohjois-Afrikan maita kehittämään kansannousujen aikana ja niiden jälkeen seksuaalisen väkivallan uhreiksi joutuneita varten strategian, jonka mukaisesti uhreille tarjotaan asianmukaisesti vahingonkorvauksia ja taloudellista, sosiaalista ja psykologista tukea; vaatii Pohjois-Afrikan maiden viranomaisia pitämään ensisijaisesti huolta siitä, että rikosten tekijät joutuvat oikeuden eteen; |
| --- | --- |

16.

kehottaa Pohjois-Afrikan maita kehittämään kansannousujen aikana ja niiden jälkeen seksuaalisen väkivallan uhreiksi joutuneita varten strategian, jonka mukaisesti uhreille tarjotaan asianmukaisesti vahingonkorvauksia ja taloudellista, sosiaalista ja psykologista tukea; vaatii Pohjois-Afrikan maiden viranomaisia pitämään ensisijaisesti huolta siitä, että rikosten tekijät joutuvat oikeuden eteen;

| 17. | tuomitsee naisten sukuelinten silpomisen, jota harjoitetaan vieläkin joillain Egyptin alueilla, kehottaa kansallisia viranomaisia tehostamaan kiellon noudattamisen valvontaa ja kehottaa komissiota laatimaan ohjelmia kyseisen käytännön lopettamiseksi esimerkiksi ottamalla kansalaisjärjestöt mukaan toimintaan sekä terveyskasvatuksen avulla; korostaa, että on tärkeää parantaa tiedottamista asiasta, mobilisoida yhteisöt, tarjota koulutusta ja ottaa mukaan kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset ja kansalaisyhteiskunta sekä uskonnolliset johtajat ja yhteisöjen johtajat naisten sukuelinten silpomisen torjumiseksi; |
| --- | --- |

17.

tuomitsee naisten sukuelinten silpomisen, jota harjoitetaan vieläkin joillain Egyptin alueilla, kehottaa kansallisia viranomaisia tehostamaan kiellon noudattamisen valvontaa ja kehottaa komissiota laatimaan ohjelmia kyseisen käytännön lopettamiseksi esimerkiksi ottamalla kansalaisjärjestöt mukaan toimintaan sekä terveyskasvatuksen avulla; korostaa, että on tärkeää parantaa tiedottamista asiasta, mobilisoida yhteisöt, tarjota koulutusta ja ottaa mukaan kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset ja kansalaisyhteiskunta sekä uskonnolliset johtajat ja yhteisöjen johtajat naisten sukuelinten silpomisen torjumiseksi;

| 18. | pitää myönteisenä sitä, että yhä useammat kyseisen alueen valtiot ovat päättäneet nostaa tyttöjen avioliiton lainmukaista alaikärajaa viime vuosikymmeninä (Egyptissä 16, Marokossa 18 sekä Tunisiassa ja Libyassa 20 vuotta) ja tuomitsee kaikki pyrkimykset sen alentamiseksi uudelleen tai tällaisten uudistusten vaikutuksen heikentämiseksi, koska hyvin nuorena solmitut avioliitot, jotka usein ovat pakkoavioliittoja, eivät ole vahingollisia ainoastaan tyttöjen oikeuksien, terveyden, henkisen hyvinvoinnin ja koulutuksen kannalta, vaan ne myös tekevät köyhyydestä pysyvää, mikä vaikuttaa kielteisesti talouskasvuun; |
| --- | --- |

18.

pitää myönteisenä sitä, että yhä useammat kyseisen alueen valtiot ovat päättäneet nostaa tyttöjen avioliiton lainmukaista alaikärajaa viime vuosikymmeninä (Egyptissä 16, Marokossa 18 sekä Tunisiassa ja Libyassa 20 vuotta) ja tuomitsee kaikki pyrkimykset sen alentamiseksi uudelleen tai tällaisten uudistusten vaikutuksen heikentämiseksi, koska hyvin nuorena solmitut avioliitot, jotka usein ovat pakkoavioliittoja, eivät ole vahingollisia ainoastaan tyttöjen oikeuksien, terveyden, henkisen hyvinvoinnin ja koulutuksen kannalta, vaan ne myös tekevät köyhyydestä pysyvää, mikä vaikuttaa kielteisesti talouskasvuun;

| 19. | painottaa, ettei naisiin tai tyttöihin kohdistuvaa syrjintää tai väkivaltaa missään muodossa voida perustella kulttuurilla, perinteillä tai uskonnolla; |
| --- | --- |

19.

painottaa, ettei naisiin tai tyttöihin kohdistuvaa syrjintää tai väkivaltaa missään muodossa voida perustella kulttuurilla, perinteillä tai uskonnolla;

| 20. | korostaa tarvetta helpottaa naisten ja tyttöjen terveyspalvelujen ja sosiaaliturvan saatavuutta, mikä olisi otettava huomioon erityisesti uusia terveyspolitiikkoja laadittaessa, varsinkin äitiys-, seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja niihin liittyvien oikeuksien osalta; kehottaa kyseisten maiden viranomaisia panemaan täysimääräisesti täytäntöön kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin toimintaohjelman sekä YK:n väestö- ja kehitystavoitteet ja kehottaa niitä kiinnittämään huomiota YK:n väestöohjelmarahaston (UNFPA) raportin ”By Choice Not By Chance: Family Planning, Human Rights and Development” johtopäätöksiin; |
| --- | --- |

20.

korostaa tarvetta helpottaa naisten ja tyttöjen terveyspalvelujen ja sosiaaliturvan saatavuutta, mikä olisi otettava huomioon erityisesti uusia terveyspolitiikkoja laadittaessa, varsinkin äitiys-, seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja niihin liittyvien oikeuksien osalta; kehottaa kyseisten maiden viranomaisia panemaan täysimääräisesti täytäntöön kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin toimintaohjelman sekä YK:n väestö- ja kehitystavoitteet ja kehottaa niitä kiinnittämään huomiota YK:n väestöohjelmarahaston (UNFPA) raportin ”By Choice Not By Chance: Family Planning, Human Rights and Development” johtopäätöksiin;

| 21. | korostaa, että erityistoimet ovat tärkeitä naisten valistamiseksi heidän oikeuksistaan, ja korostaa kansalaisyhteiskunnan ja valtion elinten kanssa tehtävän yhteistyön merkitystä uudistusten valmistelussa ja syrjinnän vastaisten lakien täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että erityistoimet ovat tärkeitä naisten valistamiseksi heidän oikeuksistaan, ja korostaa kansalaisyhteiskunnan ja valtion elinten kanssa tehtävän yhteistyön merkitystä uudistusten valmistelussa ja syrjinnän vastaisten lakien täytäntöönpanossa;

Naisten osallistuminen päätöksentekoon

| 22. | korostaa, että naisten aktiivinen osallistuminen julkiseen ja poliittiseen elämään mielenosoittajina, äänestäjinä, ehdokkaina ja valittuina edustajina osoittaa, että he haluavat harjoittaa täysimääräisesti kansalaisoikeuksiaan ja taistella demokratian rakentamiseksi; katsoo, että arabikevään viimeaikaiset tapahtumat ovat osoittaneet, että naiset voivat näytellä vallankumouksissa merkittävää osaa; kehottaa siksi toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet, myönteiset toimet ja kiintiöt mukaan luettuina, jotta varmistetaan eteneminen kohti naisten tasavertaista osallistumista päätöksentekoon kaikilla hallinnon tasoilla (paikallishallinnosta kansalliseen hallintoon ja toimeenpanovallasta lainsäädäntövaltaan); |
| --- | --- |

22.

korostaa, että naisten aktiivinen osallistuminen julkiseen ja poliittiseen elämään mielenosoittajina, äänestäjinä, ehdokkaina ja valittuina edustajina osoittaa, että he haluavat harjoittaa täysimääräisesti kansalaisoikeuksiaan ja taistella demokratian rakentamiseksi; katsoo, että arabikevään viimeaikaiset tapahtumat ovat osoittaneet, että naiset voivat näytellä vallankumouksissa merkittävää osaa; kehottaa siksi toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet, myönteiset toimet ja kiintiöt mukaan luettuina, jotta varmistetaan eteneminen kohti naisten tasavertaista osallistumista päätöksentekoon kaikilla hallinnon tasoilla (paikallishallinnosta kansalliseen hallintoon ja toimeenpanovallasta lainsäädäntövaltaan);

| 23. | pitää erittäin tärkeänä siitä, että lakien laatimiseen kansallisissa parlamenteissa osallistuvien naisten määrää lisätään, jotta voidaan varmistaa tasapuolisemmat lainsäädäntökäytännöt ja aito demokraattinen prosessi; |
| --- | --- |

23.

pitää erittäin tärkeänä siitä, että lakien laatimiseen kansallisissa parlamenteissa osallistuvien naisten määrää lisätään, jotta voidaan varmistaa tasapuolisemmat lainsäädäntökäytännöt ja aito demokraattinen prosessi;

| 24. | kannattaa monien kyseisten maiden naiskansanedustajien ajatusta, että naisten oikeudet ja sukupuolten tasa-arvo sekä naisten aktiivinen osallistuminen poliittiseen, taloudelliseen ja sosiaaliseen elämään siten, että vahvistetaan heidän taitojaan ja torjutaan syrjintää, voitaisiin panna lainsäädännössä paremmin täytäntöön ja niitä voitaisiin paremmin edistää perustamalla naisten ryhmä tai tasa-arvoasioista vastaava parlamentaarinen erityisvaliokunta, jos sellaista ei vielä ole olemassa, käsittelemään asiaa ja varmistamaan naisten ja miesten välisen tasa-arvon valtavirtaistaminen parlamenttien työskentelyssä; |
| --- | --- |

24.

kannattaa monien kyseisten maiden naiskansanedustajien ajatusta, että naisten oikeudet ja sukupuolten tasa-arvo sekä naisten aktiivinen osallistuminen poliittiseen, taloudelliseen ja sosiaaliseen elämään siten, että vahvistetaan heidän taitojaan ja torjutaan syrjintää, voitaisiin panna lainsäädännössä paremmin täytäntöön ja niitä voitaisiin paremmin edistää perustamalla naisten ryhmä tai tasa-arvoasioista vastaava parlamentaarinen erityisvaliokunta, jos sellaista ei vielä ole olemassa, käsittelemään asiaa ja varmistamaan naisten ja miesten välisen tasa-arvon valtavirtaistaminen parlamenttien työskentelyssä;

| 25. | vaatii lisäämään naisten edustusta kaikilla päätöksenteon tasoilla erityisesti laitoksissa, poliittisissa puolueissa, ammattijärjestöissä ja julkisella sektorilla (oikeuslaitos mukaan luettuna) ja korostaa, että naiset ovat usein hyvin edustettuina monilla aloilla mutta heitä on vähemmän korkean tason tehtävissä osittain yhä vallalla olevasta sukupuolisyrjinnästä ja stereotyypeistä sekä ”lasikattoilmiöstä” johtuen; |
| --- | --- |

25.

vaatii lisäämään naisten edustusta kaikilla päätöksenteon tasoilla erityisesti laitoksissa, poliittisissa puolueissa, ammattijärjestöissä ja julkisella sektorilla (oikeuslaitos mukaan luettuna) ja korostaa, että naiset ovat usein hyvin edustettuina monilla aloilla mutta heitä on vähemmän korkean tason tehtävissä osittain yhä vallalla olevasta sukupuolisyrjinnästä ja stereotyypeistä sekä ”lasikattoilmiöstä” johtuen;

| 26. | katsoo, että demokratiaan siirtyminen edellyttää sukupuolisensitiivisten politiikkojen täytäntöönpanoa ja sellaisten mekanismien toteuttamista, joilla varmistetaan naisten täysimääräinen ja tasavertainen osallistuminen päätöksentekoon julkisessa elämässä niin politiikassa, taloudessa kuin sosiaali- ja ympäristöasioissakin; |
| --- | --- |

26.

katsoo, että demokratiaan siirtyminen edellyttää sukupuolisensitiivisten politiikkojen täytäntöönpanoa ja sellaisten mekanismien toteuttamista, joilla varmistetaan naisten täysimääräinen ja tasavertainen osallistuminen päätöksentekoon julkisessa elämässä niin politiikassa, taloudessa kuin sosiaali- ja ympäristöasioissakin;

| 27. | korostaa koulutuksen ja tiedotusvälineiden tärkeää roolia asennemuutoksen edistämisessä koko yhteiskunnassa sekä ihmisarvon ja sukupuolten kumppanuuden kunnioittamiseen liittyvien, demokratiaan kuuluvien periaatteiden omaksumisessa; |
| --- | --- |

27.

korostaa koulutuksen ja tiedotusvälineiden tärkeää roolia asennemuutoksen edistämisessä koko yhteiskunnassa sekä ihmisarvon ja sukupuolten kumppanuuden kunnioittamiseen liittyvien, demokratiaan kuuluvien periaatteiden omaksumisessa;

| 28. | korostaa, että rauhanneuvotteluihin, välitystoimintaan, sisäiseen sovinnontekoon ja rauhan rakentamiseen on tärkeää ottaa mukaan enemmän naisia; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että rauhanneuvotteluihin, välitystoimintaan, sisäiseen sovinnontekoon ja rauhan rakentamiseen on tärkeää ottaa mukaan enemmän naisia;

| 29. | painottaa sellaisen naisille suunnatun koulutuksen käyttöönoton ja rahoittamisen tärkeyttä, joka valmistaisi heitä poliittiseen johtajuuteen, sekä kaikkien muiden sellaisten toimenpiteiden tärkeyttä, jotka edesauttavat naisten vaikutusvallan lisäämistä ja heidän täysimääräistä osallistumistaan niin poliittisella, taloudellisella kuin sosiaalisellakin tasolla; |
| --- | --- |

29.

painottaa sellaisen naisille suunnatun koulutuksen käyttöönoton ja rahoittamisen tärkeyttä, joka valmistaisi heitä poliittiseen johtajuuteen, sekä kaikkien muiden sellaisten toimenpiteiden tärkeyttä, jotka edesauttavat naisten vaikutusvallan lisäämistä ja heidän täysimääräistä osallistumistaan niin poliittisella, taloudellisella kuin sosiaalisellakin tasolla;

Naisten vaikutusvallan vahvistaminen

| 30. | antaa tunnustusta maille, joiden ponnistelut tyttöjen koulutuksen hyväksi ovat lisääntyneet; toistaa kuitenkin, että naisille ja tytöille olisi annettava paremmat mahdollisuudet koulutukseen ja erityisesti korkea-asteen koulutukseen sekä täydentävään koulutukseen; huomauttaa, että joitakin ponnisteluja on vielä tehtävä naisten lukutaidottomuuden poistamiseksi ja että olisi painotettava ammatillista koulutusta, johon sisältyy kursseja naisten digitaalisen lukutaidon edistämiseksi; suosittelee sukupuolten tasa-arvon sisällyttämistä opetusohjelmiin; |
| --- | --- |

30.

antaa tunnustusta maille, joiden ponnistelut tyttöjen koulutuksen hyväksi ovat lisääntyneet; toistaa kuitenkin, että naisille ja tytöille olisi annettava paremmat mahdollisuudet koulutukseen ja erityisesti korkea-asteen koulutukseen sekä täydentävään koulutukseen; huomauttaa, että joitakin ponnisteluja on vielä tehtävä naisten lukutaidottomuuden poistamiseksi ja että olisi painotettava ammatillista koulutusta, johon sisältyy kursseja naisten digitaalisen lukutaidon edistämiseksi; suosittelee sukupuolten tasa-arvon sisällyttämistä opetusohjelmiin;

| 31. | korostaa, että tyttöjen pääsyn yläkouluun ja korkea-asteen opetukseen sekä opetuksen laadun on oltava Pohjois-Afrikan maiden hallitusten ja parlamenttien prioriteettina, koska siten voidaan varmistaa kehitys, talouskasvu ja demokratian kestävyys; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että tyttöjen pääsyn yläkouluun ja korkea-asteen opetukseen sekä opetuksen laadun on oltava Pohjois-Afrikan maiden hallitusten ja parlamenttien prioriteettina, koska siten voidaan varmistaa kehitys, talouskasvu ja demokratian kestävyys;

| 32. | kehottaa laatimaan toimintalinjoja, joissa otetaan huomioon kaikkein heikoimmassa asemassa olevien naisten ja tyttöjen, kuten vammaisten, siirtolaisten, etnisten vähemmistöjen jäsenten, homoseksuaalien ja transseksuaalien erityistilanne; |
| --- | --- |

32.

kehottaa laatimaan toimintalinjoja, joissa otetaan huomioon kaikkein heikoimmassa asemassa olevien naisten ja tyttöjen, kuten vammaisten, siirtolaisten, etnisten vähemmistöjen jäsenten, homoseksuaalien ja transseksuaalien erityistilanne;

| 33. | korostaa, että olisi tehtävä vielä paljon, jotta naisten taloudellinen riippumattomuus varmistetaan ja jotta heidän osallistumistaan taloudelliseen toimintaan voidaan edistää muun muassa maatalous- ja palvelualalla; katsoo, että naisten taloudellinen riippumattomuus auttaa heitä suojautumaan väkivallalta ja nöyryytykseltä; katsoo, että parhaiden käytäntöjen vaihtoa olisi edistettävä alueellisella tasolla yrittäjien, ammattijärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan välillä erityisesti siksi, että tuetaan epäsuotuisimmassa asemassa olevia naisia maaseutualueilla ja köyhillä kaupunkialueilla; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että olisi tehtävä vielä paljon, jotta naisten taloudellinen riippumattomuus varmistetaan ja jotta heidän osallistumistaan taloudelliseen toimintaan voidaan edistää muun muassa maatalous- ja palvelualalla; katsoo, että naisten taloudellinen riippumattomuus auttaa heitä suojautumaan väkivallalta ja nöyryytykseltä; katsoo, että parhaiden käytäntöjen vaihtoa olisi edistettävä alueellisella tasolla yrittäjien, ammattijärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan välillä erityisesti siksi, että tuetaan epäsuotuisimmassa asemassa olevia naisia maaseutualueilla ja köyhillä kaupunkialueilla;

| 34. | kehottaa Pohjois-Afrikan maiden viranomaisia edistämään ja tukemaan naisten laajempaa osallistumista työmarkkinoille sekä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet sukupuolisyrjinnän estämiseksi työpaikoilla; korostaa, että tarvitaan välineitä, joiden avulla naiset voivat sijoittautua työmarkkinoille heiltä perinteisesti suljetuilla aloilla; |
| --- | --- |

34.

kehottaa Pohjois-Afrikan maiden viranomaisia edistämään ja tukemaan naisten laajempaa osallistumista työmarkkinoille sekä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet sukupuolisyrjinnän estämiseksi työpaikoilla; korostaa, että tarvitaan välineitä, joiden avulla naiset voivat sijoittautua työmarkkinoille heiltä perinteisesti suljetuilla aloilla;

| 35. | panee merkille tiedotusvälineiden roolin naisten tilannetta ja heidän rooliaan yhteiskunnassa koskevien asioiden edistämisessä sekä niiden vaikutuksen kansalaisten asenteisiin kussakin maassa; suosittelee sellaisen toimintasuunnitelman laatimista, jolla naisia pyrittäisiin tukemaan tiedostusvälineissä sekä uramahdollisuuksien kannalta että tilaisuutena seurata sitä, miten naiset ovat edustettuina televisiossa, ja televisio-ohjelmien tuotannon sekä uusmedian (internet ja sosiaaliset verkostot) käytön kautta, jotta voidaan tukea naisten politiikkaan osallistumista ja edistää näkemystä, jonka mukaan perinteet ja tasavertaiset mahdollisuudet voidaan saada toimimaan sopusointuisesti yhdessä; |
| --- | --- |

35.

panee merkille tiedotusvälineiden roolin naisten tilannetta ja heidän rooliaan yhteiskunnassa koskevien asioiden edistämisessä sekä niiden vaikutuksen kansalaisten asenteisiin kussakin maassa; suosittelee sellaisen toimintasuunnitelman laatimista, jolla naisia pyrittäisiin tukemaan tiedostusvälineissä sekä uramahdollisuuksien kannalta että tilaisuutena seurata sitä, miten naiset ovat edustettuina televisiossa, ja televisio-ohjelmien tuotannon sekä uusmedian (internet ja sosiaaliset verkostot) käytön kautta, jotta voidaan tukea naisten politiikkaan osallistumista ja edistää näkemystä, jonka mukaan perinteet ja tasavertaiset mahdollisuudet voidaan saada toimimaan sopusointuisesti yhdessä;

| 36. | suosittelee toteuttamaan toimenpiteitä, joilla seurataan naisten vaikutusvallan vahvistamista koskevaa prosessia ja myös heidän oikeuksiensa kunnioittamista työntekijöinä erityisesti teollisuudessa ja palvelualoilla maaseudulla ja teollistuneilla kaupunkialueilla ja edistetään naisten yrittäjyyttä sekä samapalkkaisuutta; |
| --- | --- |

36.

suosittelee toteuttamaan toimenpiteitä, joilla seurataan naisten vaikutusvallan vahvistamista koskevaa prosessia ja myös heidän oikeuksiensa kunnioittamista työntekijöinä erityisesti teollisuudessa ja palvelualoilla maaseudulla ja teollistuneilla kaupunkialueilla ja edistetään naisten yrittäjyyttä sekä samapalkkaisuutta;

| 37. | tähdentää, että maan pk-yrityssektorin koon ja talouskasvun välillä ilmenee positiivista korrelaatiota; katsoo, että mikrorahoitus on hyvin hyödyllinen väline naisten vaikutusvallan vahvistamiseksi, ja muistuttaa, että naisiin investoiminen tarkoittaa myös investoimista perheisiin ja yhteisöihin, mikä auttaa poistamaan köyhyyttä sekä sosiaalista ja taloudellista levottomuutta ja vahvistamaan sosiaalista koheesiota sen lisäksi, että siten mahdollistetaan naisten suurempi taloudellinen riippumattomuus; muistuttaa, että mikrorahoitus menee luototusta pidemmälle ja siihen sisältyy hallinnollista, rahoituksellista ja kaupallista neuvontaa sekä säästöjärjestelmiä; |
| --- | --- |

37.

tähdentää, että maan pk-yrityssektorin koon ja talouskasvun välillä ilmenee positiivista korrelaatiota; katsoo, että mikrorahoitus on hyvin hyödyllinen väline naisten vaikutusvallan vahvistamiseksi, ja muistuttaa, että naisiin investoiminen tarkoittaa myös investoimista perheisiin ja yhteisöihin, mikä auttaa poistamaan köyhyyttä sekä sosiaalista ja taloudellista levottomuutta ja vahvistamaan sosiaalista koheesiota sen lisäksi, että siten mahdollistetaan naisten suurempi taloudellinen riippumattomuus; muistuttaa, että mikrorahoitus menee luototusta pidemmälle ja siihen sisältyy hallinnollista, rahoituksellista ja kaupallista neuvontaa sekä säästöjärjestelmiä;

| 38. | kehottaa kyseisten maiden viranomaisia laatimaan politiikkoja mikroluottojen valvomiseksi, jotta vältetään kielteiset vaikutukset – kuten esimerkiksi ylivelkaantuminen – joita naisille voi aiheutua tiedonpuutteen tai oikeudellisen tyhjiön vuoksi; |
| --- | --- |

38.

kehottaa kyseisten maiden viranomaisia laatimaan politiikkoja mikroluottojen valvomiseksi, jotta vältetään kielteiset vaikutukset – kuten esimerkiksi ylivelkaantuminen – joita naisille voi aiheutua tiedonpuutteen tai oikeudellisen tyhjiön vuoksi;

| 39. | kehottaa Pohjois-Afrikan maita ottamaan käyttöön naisyrittäjyyden tukimekanismeja esimerkiksi jakamalla tietoa ja järjestämällä oikeudellista suojaa sekä sosiaalista kehitystä ja hallintoa koskevaa koulutusta; |
| --- | --- |

39.

kehottaa Pohjois-Afrikan maita ottamaan käyttöön naisyrittäjyyden tukimekanismeja esimerkiksi jakamalla tietoa ja järjestämällä oikeudellista suojaa sekä sosiaalista kehitystä ja hallintoa koskevaa koulutusta;

| 40. | kannustaa naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä vaihto-ohjelmilla, joiden kautta eri maiden naisjärjestöt ja yksittäiset naispuoliset tutkijat voivat tavata toisiaan sekä jakaa kokemuksia ja opittuja asioita, mikä auttaa heitä kehittämään erilaisiin tarpeisiin ja lähtökohtiin sovellettavissa olevia strategioita ja toimenpiteitä; |
| --- | --- |

40.

kannustaa naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä vaihto-ohjelmilla, joiden kautta eri maiden naisjärjestöt ja yksittäiset naispuoliset tutkijat voivat tavata toisiaan sekä jakaa kokemuksia ja opittuja asioita, mikä auttaa heitä kehittämään erilaisiin tarpeisiin ja lähtökohtiin sovellettavissa olevia strategioita ja toimenpiteitä;

| 41. | korostaa, että on tärkeää varmistaa, että naisten vaikutusvallan vahvistamista kyseisellä alueella koskevat ohjelmat ja toimet perustuvat seuraaviin kolmeen toimenpidetasoon: ensinnäkin instituutioiden tasoon edistämällä sukupuolten tasa-arvoa lainsäädäntöpuitteisiin tehtävien uudistusten ja uusien lakien avulla ja tarjoamalla myös teknistä tukea, toiseksi tukemalla kansalaisjärjestöjä, jotka voivat puhua naisten oikeuksien puolesta ja lisätä heidän osallistumistaan päätöksentekoprosesseihin, sekä kolmanneksi työskentelemällä suoraan paikallisyhteisöjen tasolla – varsinkin maaseutualueilla – sosiaalisten käyttäytymismallien ja perinteiden muuttamiseksi ja raivaamalla naisille tilaa heidän yhteisöjensä sosiaalisessa, taloudellisessa ja poliittisessa elämässä; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että on tärkeää varmistaa, että naisten vaikutusvallan vahvistamista kyseisellä alueella koskevat ohjelmat ja toimet perustuvat seuraaviin kolmeen toimenpidetasoon: ensinnäkin instituutioiden tasoon edistämällä sukupuolten tasa-arvoa lainsäädäntöpuitteisiin tehtävien uudistusten ja uusien lakien avulla ja tarjoamalla myös teknistä tukea, toiseksi tukemalla kansalaisjärjestöjä, jotka voivat puhua naisten oikeuksien puolesta ja lisätä heidän osallistumistaan päätöksentekoprosesseihin, sekä kolmanneksi työskentelemällä suoraan paikallisyhteisöjen tasolla – varsinkin maaseutualueilla – sosiaalisten käyttäytymismallien ja perinteiden muuttamiseksi ja raivaamalla naisille tilaa heidän yhteisöjensä sosiaalisessa, taloudellisessa ja poliittisessa elämässä;

Euroopan naapuruuspolitiikka / EU:n toiminta

| 42. | korostaa, että ENPIn olisi asetettava naisten oikeudet, sukupuolten tasa-arvo ja naisten vaikutusvallan lisääminen keskeiselle sijalle ohjelmissaan, koska ne ovat tärkeimpiä indikaattoreita, joilla arvioidaan demokratian ja ihmisoikeuksien edistymistä; katsoo, että sukupuolten tasa-arvo olisi asetettava etusijalle kunkin maan strategia-asiakirjassa ja kansallisessa maaohjelmassa; |
| --- | --- |

42.

korostaa, että ENPIn olisi asetettava naisten oikeudet, sukupuolten tasa-arvo ja naisten vaikutusvallan lisääminen keskeiselle sijalle ohjelmissaan, koska ne ovat tärkeimpiä indikaattoreita, joilla arvioidaan demokratian ja ihmisoikeuksien edistymistä; katsoo, että sukupuolten tasa-arvo olisi asetettava etusijalle kunkin maan strategia-asiakirjassa ja kansallisessa maaohjelmassa;

| 43. | kehottaa komissiota jatkamaan ja tehostamaan sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamista EU:n eri toimissa niiden ydinaiheesta riippumatta ja kehottaa sitä jatkamaan yhteistyötä täytäntöönpanijoina toimivien kansainvälisten järjestöjen, kuten esimerkiksi YK Naiset -yksikön kanssa; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota jatkamaan ja tehostamaan sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamista EU:n eri toimissa niiden ydinaiheesta riippumatta ja kehottaa sitä jatkamaan yhteistyötä täytäntöönpanijoina toimivien kansainvälisten järjestöjen, kuten esimerkiksi YK Naiset -yksikön kanssa;

| 44. | kannustaa komissiota laatimaan Pohjois-Afrikan maiden kansalaisjärjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä koskevat maakohtaiset etenemissuunnitelmat sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen näkökulmasta, jotta vähennetään sukupuolten epätasa-arvoa ja luodaan edellytykset naisten ja miesten tasapuoliselle osallistumiselle päätöksentekoon; |
| --- | --- |

44.

kannustaa komissiota laatimaan Pohjois-Afrikan maiden kansalaisjärjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä koskevat maakohtaiset etenemissuunnitelmat sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen näkökulmasta, jotta vähennetään sukupuolten epätasa-arvoa ja luodaan edellytykset naisten ja miesten tasapuoliselle osallistumiselle päätöksentekoon;

| 45. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa syventämään arabimaiden alueellisten instanssien kanssa käytävää vuoropuhelua sen varmistamiseksi, että ne pääsevät keskeiseen asemaan naisten oikeuksien valtavirtaistamisessa ja siihen liittyvissä politiikoissa koko kyseisellä alueella; |
| --- | --- |

45.

kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa syventämään arabimaiden alueellisten instanssien kanssa käytävää vuoropuhelua sen varmistamiseksi, että ne pääsevät keskeiseen asemaan naisten oikeuksien valtavirtaistamisessa ja siihen liittyvissä politiikoissa koko kyseisellä alueella;

| 46. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja komissiota panemaan täytäntöön arabiliiton kanssa allekirjoitetun, yhteistyötä koskevan yhteisen työohjelman varsinkin naisten vaikutusvallan vahvistamista ja ihmisoikeuksia koskevissa asioissa; |
| --- | --- |

46.

kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja komissiota panemaan täytäntöön arabiliiton kanssa allekirjoitetun, yhteistyötä koskevan yhteisen työohjelman varsinkin naisten vaikutusvallan vahvistamista ja ihmisoikeuksia koskevissa asioissa;

| 47. | kehottaa komissiota myöntämään enemmän varoja naisten tukemiseen kyseisellä alueella; katsoo, että tuessa olisi jatkossakin otettava huomioon sekä kunkin maan erityispiirteet että kyseisiä maita alueellisella tasolla vaivaavat yhteiset ongelmat esimerkiksi poliittisella ja taloudellisella tasolla etsien osa-alueita, joilla alueelliset ja kahdenväliset ohjelmat täydentävät toisiaan; |
| --- | --- |

47.

kehottaa komissiota myöntämään enemmän varoja naisten tukemiseen kyseisellä alueella; katsoo, että tuessa olisi jatkossakin otettava huomioon sekä kunkin maan erityispiirteet että kyseisiä maita alueellisella tasolla vaivaavat yhteiset ongelmat esimerkiksi poliittisella ja taloudellisella tasolla etsien osa-alueita, joilla alueelliset ja kahdenväliset ohjelmat täydentävät toisiaan;

| 48. | kehottaa komissiota edistämään naispuolisille mielipidejohtajille sekä liikemaailman ja rahoitusalan johtajille tarkoitettujen johtajakoulutusohjelmien kehittämistä ja tukemaan kyseisellä alalla jo olemassa olevia ohjelmia; |
| --- | --- |

48.

kehottaa komissiota edistämään naispuolisille mielipidejohtajille sekä liikemaailman ja rahoitusalan johtajille tarkoitettujen johtajakoulutusohjelmien kehittämistä ja tukemaan kyseisellä alalla jo olemassa olevia ohjelmia;

| 49. | katsoo, että naisten oikeudet ja sukupuolten tasa-arvo olisi otettava asianmukaisesti huomioon kumppanien tekemissä sitoumuksissa uudistetun naapuruuspolitiikan ”enemmällä enemmän” -periaatteen mukaisesti; kehottaa näin ollen varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja komissiota laatimaan selkeät kriteerit edistyksen varmistamiseksi ja seuraamiseksi läpinäkyvän ja osallistavan prosessin avulla, myös konsultoiden naisten oikeuksia ajavia kansalaisjärjestöjä; |
| --- | --- |

49.

katsoo, että naisten oikeudet ja sukupuolten tasa-arvo olisi otettava asianmukaisesti huomioon kumppanien tekemissä sitoumuksissa uudistetun naapuruuspolitiikan ”enemmällä enemmän” -periaatteen mukaisesti; kehottaa näin ollen varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja komissiota laatimaan selkeät kriteerit edistyksen varmistamiseksi ja seuraamiseksi läpinäkyvän ja osallistavan prosessin avulla, myös konsultoiden naisten oikeuksia ajavia kansalaisjärjestöjä;

| 50. | kehottaa ihmisoikeuksista vastaavaa EU:n erityisedustajaa kiinnittämään erityistä huomiota naisten oikeuksiin Pohjois-Afrikassa EU:n tarkistetun ihmisoikeusstrategian mukaisesti; |
| --- | --- |

50.

kehottaa ihmisoikeuksista vastaavaa EU:n erityisedustajaa kiinnittämään erityistä huomiota naisten oikeuksiin Pohjois-Afrikassa EU:n tarkistetun ihmisoikeusstrategian mukaisesti;

| 51. | korostaa, että on tärkeää edistää naisten osallistumista vaaliprosessiin, ja kehottaa näin ollen kyseisten maiden viranomaisia sisällyttämään perustuslakiinsa naisten oikeuden osallistua vaaliprosessiin, jotta naisten aidon vaaliprosessiin osallistumisen esteet saadaan poistettua; kehottaa EU:ta tekemään tiivistä yhteistyötä kansallisten hallitusten kanssa, jotta niille voidaan välittää parhaita käytäntöjä naisten kouluttamiseksi heidän poliittisia ja vaalioikeuksiaan koskevissa asioissa; muistuttaa, että sitä olisi tehtävä koko vaalisyklin aikana avustusohjelmilla ja EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunnan olisi seurattava sitä tarvittaessa tiiviisti; |
| --- | --- |

51.

korostaa, että on tärkeää edistää naisten osallistumista vaaliprosessiin, ja kehottaa näin ollen kyseisten maiden viranomaisia sisällyttämään perustuslakiinsa naisten oikeuden osallistua vaaliprosessiin, jotta naisten aidon vaaliprosessiin osallistumisen esteet saadaan poistettua; kehottaa EU:ta tekemään tiivistä yhteistyötä kansallisten hallitusten kanssa, jotta niille voidaan välittää parhaita käytäntöjä naisten kouluttamiseksi heidän poliittisia ja vaalioikeuksiaan koskevissa asioissa; muistuttaa, että sitä olisi tehtävä koko vaalisyklin aikana avustusohjelmilla ja EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunnan olisi seurattava sitä tarvittaessa tiiviisti;

| 52. | kehottaa komissiota huolehtimaan edelleen Euroopan unionin Pohjois-Afrikan maihin lähettämien vaalitarkkailuvaltuuskuntien naisten oikeuksia koskevien suositusten täytäntöönpanon seurannasta ja laatimaan aiheesta kertomuksen parlamentille; |
| --- | --- |

52.

kehottaa komissiota huolehtimaan edelleen Euroopan unionin Pohjois-Afrikan maihin lähettämien vaalitarkkailuvaltuuskuntien naisten oikeuksia koskevien suositusten täytäntöönpanon seurannasta ja laatimaan aiheesta kertomuksen parlamentille;

| 53. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja komissiota ottamaan esille naistyöntekijöiden syrjinnän työlainsäädännössä poliittista vuoropuhelua koskevissa tapaamisissa Pohjois-Afrikan maiden kanssa ”enemmällä enemmän” -periaatteen mukaisesti, ja kehottaa edistämään naisten osallistumista ammattijärjestöjen toimintaan; |
| --- | --- |

53.

kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja komissiota ottamaan esille naistyöntekijöiden syrjinnän työlainsäädännössä poliittista vuoropuhelua koskevissa tapaamisissa Pohjois-Afrikan maiden kanssa ”enemmällä enemmän” -periaatteen mukaisesti, ja kehottaa edistämään naisten osallistumista ammattijärjestöjen toimintaan;

| 54. | pyytää komissiota ja muita avunantajia edistämään ohjelmia, joilla pyritään varmistamaan kaikille naisille yhtäläiset mahdollisuudet työmarkkinoille pääsyyn ja koulutuksen saamiseen, sekä lisäämään määrärahoja, joilla tuetaan naisten kansalaisjärjestöjen ja verkostojen valmiuksien lisäämistä kansallisesti ja alueellisesti; |
| --- | --- |

54.

pyytää komissiota ja muita avunantajia edistämään ohjelmia, joilla pyritään varmistamaan kaikille naisille yhtäläiset mahdollisuudet työmarkkinoille pääsyyn ja koulutuksen saamiseen, sekä lisäämään määrärahoja, joilla tuetaan naisten kansalaisjärjestöjen ja verkostojen valmiuksien lisäämistä kansallisesti ja alueellisesti;

| 55. | kehottaa komissiota tuomaan esiin myönteisiä esimerkkejä naisyrittäjyydestä, jossa on mukana naisia Pohjois-Afrikan maista, tai eurooppalaisten ja pohjoisafrikkalaisten naisyrittäjien yhteishankkeista muun muassa teknologian ja teollisuuden alalla; kehottaa näin ollen komissiota luomaan välineitä, joiden avulla levitetään tietoa näistä kokemuksista, jotta niitä voidaan hyödyntää mahdollisimman hyvin ja jotta osoitetaan niihin sisältyvät mahdollisuudet kehittää asianomaisia yhteisöjä, jolloin ne voivat toimia kannustimena tilanteissa, joissa kehitys ei ole ollut yhtä dynaamista; |
| --- | --- |

55.

kehottaa komissiota tuomaan esiin myönteisiä esimerkkejä naisyrittäjyydestä, jossa on mukana naisia Pohjois-Afrikan maista, tai eurooppalaisten ja pohjoisafrikkalaisten naisyrittäjien yhteishankkeista muun muassa teknologian ja teollisuuden alalla; kehottaa näin ollen komissiota luomaan välineitä, joiden avulla levitetään tietoa näistä kokemuksista, jotta niitä voidaan hyödyntää mahdollisimman hyvin ja jotta osoitetaan niihin sisältyvät mahdollisuudet kehittää asianomaisia yhteisöjä, jolloin ne voivat toimia kannustimena tilanteissa, joissa kehitys ei ole ollut yhtä dynaamista;

| 56. | kehottaa komissiota, kun se tekee vaikutustenarviointeja maista, joiden kanssa neuvottelut ”pitkälle menevästä ja laaja-alaisesta vapaakauppasopimuksesta” ovat käynnissä, ottamaan huomioon sopimuksen mahdolliset sosiaaliset vaikutukset ja mahdolliset vaikutukset ihmisoikeuksiin ja erityisesti naisten oikeuksiin, myös epävirallisella sektorilla; |
| --- | --- |

56.

kehottaa komissiota, kun se tekee vaikutustenarviointeja maista, joiden kanssa neuvottelut ”pitkälle menevästä ja laaja-alaisesta vapaakauppasopimuksesta” ovat käynnissä, ottamaan huomioon sopimuksen mahdolliset sosiaaliset vaikutukset ja mahdolliset vaikutukset ihmisoikeuksiin ja erityisesti naisten oikeuksiin, myös epävirallisella sektorilla;

| 57. | kehottaa komissiota tukemaan toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että naisten erityistarpeisiin, mukaan luettuna heidän altistumisensa sukupuoleen perustuvalle väkivallalle, vastataan välittömästi ja asianmukaisesti kriisi- ja konfliktitilanteissa; |
| --- | --- |

57.

kehottaa komissiota tukemaan toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että naisten erityistarpeisiin, mukaan luettuna heidän altistumisensa sukupuoleen perustuvalle väkivallalle, vastataan välittömästi ja asianmukaisesti kriisi- ja konfliktitilanteissa;

| 58. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja komissiota varmistamaan poliittista vuoropuhelua koskevissa tapaamisissa Pohjois-Afrikan maiden kanssa, että kansalaisyhteiskunnalla on suotuisa ympäristö toimia vapaasti ja osallistua demokraattisiin muutoksiin; |
| --- | --- |

58.

kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja komissiota varmistamaan poliittista vuoropuhelua koskevissa tapaamisissa Pohjois-Afrikan maiden kanssa, että kansalaisyhteiskunnalla on suotuisa ympäristö toimia vapaasti ja osallistua demokraattisiin muutoksiin;

| 59. | kehottaa komissiota lisäämään sukupuolikysymyksiä käsittelevää henkilöstöä EU:n edustustoissa alueella ja varmistamaan, että naiset ja kansalaisjärjestöt otetaan mukaan ohjelmasuunnittelua koskevaan kuulemisprosessiin; |
| --- | --- |

59.

kehottaa komissiota lisäämään sukupuolikysymyksiä käsittelevää henkilöstöä EU:n edustustoissa alueella ja varmistamaan, että naiset ja kansalaisjärjestöt otetaan mukaan ohjelmasuunnittelua koskevaan kuulemisprosessiin;

| 60. | pitää tervetulleena YK Naiset -yksikön uusien toimistojen avaamista Pohjois-Afrikassa ja kehottaa kyseisissä maissa toimivia EU:n edustustoja tekemään YK:n toimistojen kanssa edelleen yhteistyötä sellaisten toimenpiteiden määrittelemiseksi, joilla voidaan taata sukupuolten tasa-arvo ja edistää naisten oikeuksia arabikevään jälkimainingeissa; |
| --- | --- |

60.

pitää tervetulleena YK Naiset -yksikön uusien toimistojen avaamista Pohjois-Afrikassa ja kehottaa kyseisissä maissa toimivia EU:n edustustoja tekemään YK:n toimistojen kanssa edelleen yhteistyötä sellaisten toimenpiteiden määrittelemiseksi, joilla voidaan taata sukupuolten tasa-arvo ja edistää naisten oikeuksia arabikevään jälkimainingeissa;

| 61. | kehottaa komissiota edistämään sitä, että perustetaan ja rahoitetaan neuvontakeskuksia ja ”naisten taloja”, joista naiset voivat saada neuvoja kaikista asioista, jotka koskevat poliittisia oikeuksia, lainopillista neuvontaa, terveyttä ja perheväkivallalta suojautumista, koska kokonaisvaltainen lähestymistapa on naisia hyödyttävä ja myös vähemmän huomiota herättävä, kun on kysymys väkivallasta; |
| --- | --- |

61.

kehottaa komissiota edistämään sitä, että perustetaan ja rahoitetaan neuvontakeskuksia ja ”naisten taloja”, joista naiset voivat saada neuvoja kaikista asioista, jotka koskevat poliittisia oikeuksia, lainopillista neuvontaa, terveyttä ja perheväkivallalta suojautumista, koska kokonaisvaltainen lähestymistapa on naisia hyödyttävä ja myös vähemmän huomiota herättävä, kun on kysymys väkivallasta;

| 62. | kehottaa Pohjois-Afrikan maiden viranomaisia perustamaan perheväkivaltaa koskevia tietoisuudenedistämisohjelmia ja ottamaan käyttöön suojakoteja naisille, jotka ovat kokeneet tai kokevat parhaillaan perheväkivaltaa; |
| --- | --- |

62.

kehottaa Pohjois-Afrikan maiden viranomaisia perustamaan perheväkivaltaa koskevia tietoisuudenedistämisohjelmia ja ottamaan käyttöön suojakoteja naisille, jotka ovat kokeneet tai kokevat parhaillaan perheväkivaltaa;

| 63. | vaatii Pohjois-Afrikan valtioiden viranomaisia varmistamaan, että naispuolisille väkivallan uhreille ja todistajille on tarjolla asianmukaista lääkinnällistä ja psykologista tukea, maksuttomia oikeuspalveluita, oikeussuojakeinoja ja valitusmekanismeja; |
| --- | --- |

63.

vaatii Pohjois-Afrikan valtioiden viranomaisia varmistamaan, että naispuolisille väkivallan uhreille ja todistajille on tarjolla asianmukaista lääkinnällistä ja psykologista tukea, maksuttomia oikeuspalveluita, oikeussuojakeinoja ja valitusmekanismeja;

| 64. | muistuttaa, että Välimeren unionin mekanismien olisi tuettava kansalaisyhteiskuntaa, kansalaisjärjestöjä ja naisten järjestöjä; kehottaa komissiota edistämään EU:n naisjärjestöjen ja Pohjois-Afrikan maiden vastaavien järjestöjen välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

64.

muistuttaa, että Välimeren unionin mekanismien olisi tuettava kansalaisyhteiskuntaa, kansalaisjärjestöjä ja naisten järjestöjä; kehottaa komissiota edistämään EU:n naisjärjestöjen ja Pohjois-Afrikan maiden vastaavien järjestöjen välistä yhteistyötä;

| 65. | kehottaa komissiota tukemaan Pohjois-Afrikan maiden ponnisteluja sellaisen syvän ja kestävän demokratian luomiseksi, joka perustuu ihmisoikeuksien, perusvapauksien, naisten oikeuksien, miesten ja naisten välisen tasa-arvon sekä syrjimättömyysperiaatteen ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiselle; korostaa, että aktiivisen kansalaisuuden kehittämistä on tarpeen tukea kyseisellä alueella antamalla kansalaisyhteiskunnalle teknistä ja rahoitustukea, jotta voidaan auttaa luomaan demokraattinen poliittinen kulttuuri; |
| --- | --- |

65.

kehottaa komissiota tukemaan Pohjois-Afrikan maiden ponnisteluja sellaisen syvän ja kestävän demokratian luomiseksi, joka perustuu ihmisoikeuksien, perusvapauksien, naisten oikeuksien, miesten ja naisten välisen tasa-arvon sekä syrjimättömyysperiaatteen ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiselle; korostaa, että aktiivisen kansalaisuuden kehittämistä on tarpeen tukea kyseisellä alueella antamalla kansalaisyhteiskunnalle teknistä ja rahoitustukea, jotta voidaan auttaa luomaan demokraattinen poliittinen kulttuuri;

| 66. | kehottaa komissiota varmistamaan täyden läpinäkyvyyden kauppaneuvotteluissa mukaan lukien kaikki taustatiedot, joiden perusteella kauppasopimuksia ehdotetaan tehtäviksi; korostaa, että naisryhmien ja kansalaisjärjestöjen olisi osallistuttava aktiivisesti koko prosessiin; |
| --- | --- |

66.

kehottaa komissiota varmistamaan täyden läpinäkyvyyden kauppaneuvotteluissa mukaan lukien kaikki taustatiedot, joiden perusteella kauppasopimuksia ehdotetaan tehtäviksi; korostaa, että naisryhmien ja kansalaisjärjestöjen olisi osallistuttava aktiivisesti koko prosessiin;

| 67. | kehottaa Välimeren unionin parlamentaarista edustajakokousta järjestämään joka vuosi maaliskuussa istunnon alueen naisten tilanteesta; |
| --- | --- |

67.

kehottaa Välimeren unionin parlamentaarista edustajakokousta järjestämään joka vuosi maaliskuussa istunnon alueen naisten tilanteesta;

| 68. | kehottaa komissiota edistämään Istanbulin-Marrakeshin prosessin vahvistamista ja tukemaan ohjelmia, joilla edistetään kansalaisyhteiskunnan ja hallitusten välistä vuoropuhelua Euro–Välimeri-alueella; |
| --- | --- |

68.

kehottaa komissiota edistämään Istanbulin-Marrakeshin prosessin vahvistamista ja tukemaan ohjelmia, joilla edistetään kansalaisyhteiskunnan ja hallitusten välistä vuoropuhelua Euro–Välimeri-alueella;

| 69. | katsoo, että äskettäin perustetun eurooppalaisen demokratiarahaston olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että naiset osallistuvat demokraattisiin uudistusprosesseihin Pohjois-Afrikassa, ja tuettava naisten järjestöjä ja hankkeita sukupuolikysymyksiä koskevilla aloilla, kuten kulttuurien välisen ja uskontojen välisen vuoropuhelun edistäminen, väkivallan torjunta, työpaikkojen luominen, kulttuurisen ja poliittisen osallistumisen edistäminen, yhtäläisen oikeussuojan laajentaminen, naisten ja tyttöjen terveyspalvelut ja koulutus sekä naisiin kohdistuvan nykyisen syrjinnän ja naisten oikeuksien loukkaamisen ehkäiseminen tai lopettaminen; |
| --- | --- |

69.

katsoo, että äskettäin perustetun eurooppalaisen demokratiarahaston olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että naiset osallistuvat demokraattisiin uudistusprosesseihin Pohjois-Afrikassa, ja tuettava naisten järjestöjä ja hankkeita sukupuolikysymyksiä koskevilla aloilla, kuten kulttuurien välisen ja uskontojen välisen vuoropuhelun edistäminen, väkivallan torjunta, työpaikkojen luominen, kulttuurisen ja poliittisen osallistumisen edistäminen, yhtäläisen oikeussuojan laajentaminen, naisten ja tyttöjen terveyspalvelut ja koulutus sekä naisiin kohdistuvan nykyisen syrjinnän ja naisten oikeuksien loukkaamisen ehkäiseminen tai lopettaminen;

| 70. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ja erityisesti EU:n ihmiskaupan torjunnan koordinaattoria kiinnittämään huomiota EU:n ulkopoliittisen toiminnan koordinointiin vuosiksi 2012–2016 laaditun, ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävän EU:n strategian puitteissa ja muodostamaan koordinoinnissa yhteisen rintaman; katsoo, että Pohjois-Afrikan maiden viranomaisia olisi mahdollisuuksien mukaan kannustettava tekemään yhteistyötä muiden kyseisen alueen valtioiden kanssa ihmiskaupan torjumiseksi; |
| --- | --- |

70.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ja erityisesti EU:n ihmiskaupan torjunnan koordinaattoria kiinnittämään huomiota EU:n ulkopoliittisen toiminnan koordinointiin vuosiksi 2012–2016 laaditun, ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävän EU:n strategian puitteissa ja muodostamaan koordinoinnissa yhteisen rintaman; katsoo, että Pohjois-Afrikan maiden viranomaisia olisi mahdollisuuksien mukaan kannustettava tekemään yhteistyötä muiden kyseisen alueen valtioiden kanssa ihmiskaupan torjumiseksi;

| 71. | kehottaa komissiota tukemaan naisten hankkeita ja vahvistamaan naisten verkostoja yliopistoissa, mediassa, kulttuurielimissä, elokuvateollisuudessa ja muilla luovilla aloilla ja korostaa, että on tärkeää laajentaa kulttuurisuhteita Välimeren molemmin puolin muun muassa sosiaalisen median, digitaalisten jakelukanavien ja satelliittilähetysten välityksellä; |
| --- | --- |

71.

kehottaa komissiota tukemaan naisten hankkeita ja vahvistamaan naisten verkostoja yliopistoissa, mediassa, kulttuurielimissä, elokuvateollisuudessa ja muilla luovilla aloilla ja korostaa, että on tärkeää laajentaa kulttuurisuhteita Välimeren molemmin puolin muun muassa sosiaalisen median, digitaalisten jakelukanavien ja satelliittilähetysten välityksellä;

| 72. | kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia ja viranomaisia asettamaan naisten oikeudet niiden Pohjois-Afrikan maiden kanssa ylläpitämien kahdenvälisten diplomaatti- ja kauppasuhteiden keskiöön; |
| --- | --- |

72.

kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia ja viranomaisia asettamaan naisten oikeudet niiden Pohjois-Afrikan maiden kanssa ylläpitämien kahdenvälisten diplomaatti- ja kauppasuhteiden keskiöön;

| 73. | kehottaa komissiota tehostamaan korkea-asteen koulutuksen vaihto-ohjelmia, kuten Erasmus Mundusta, ja edistämään nuorten naisten osallistumista; kehottaa myös kehittämään alueiden välistä yhteistyötä (joko kumppanuusohjelmien tai vertaisperiaatteella tapahtuvan vaihdon avulla) Välimeren pohjoisten ja eteläisten alueiden välillä; |
| --- | --- |

73.

kehottaa komissiota tehostamaan korkea-asteen koulutuksen vaihto-ohjelmia, kuten Erasmus Mundusta, ja edistämään nuorten naisten osallistumista; kehottaa myös kehittämään alueiden välistä yhteistyötä (joko kumppanuusohjelmien tai vertaisperiaatteella tapahtuvan vaihdon avulla) Välimeren pohjoisten ja eteläisten alueiden välillä;

| 74. | suhtautuu myönteisesti liikkuvuuskumppanuuksiin sikäli kuin ne helpottavat vaihtoja ja auttavat hallitsemaan muuttoliikettä inhimillisesti ja arvokkaasti; |
| --- | --- |

74.

suhtautuu myönteisesti liikkuvuuskumppanuuksiin sikäli kuin ne helpottavat vaihtoja ja auttavat hallitsemaan muuttoliikettä inhimillisesti ja arvokkaasti;

o

o o

| 75. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

75.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille.

---

(1)  Päätöslauselma 1873 (2012), hyväksytty yleiskokouksessa 24. huhtikuuta 2012 (13. istunto).

(2)  EUVL C 188 E, 28.6.2012, s. 26.

(3)  EUVL C 199 E, 7.7.2012, s. 158.

(4)  EUVL C 296 E, 2.10.2012, s. 114.

(5)  EUVL C 296 E, 2.10.2012, s. 126.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0069.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0113.

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/36

---

P7_TA(2013)0076

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen valtioiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävän EU:n yhteistyön rahoitus vuosina 2014–2020

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 monivuotisen rahoituskehyksen laatimisesta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen valtioiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävän EU:n yhteistyön rahoitusta varten vuosina 2014–2020 (yhdestoista Euroopan kehitysrahasto) (2012/2222(INI))

(2016/C 036/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon yhtäältä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen valtioiden (AKT-maat) ja toisaalta EY:n ja sen jäsenvaltioiden välillä 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Cotonoun sopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhtäältä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen valtioiden (AKT-maat) ja toisaalta EY:n ja sen jäsenvaltioiden välillä 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Cotonoun sopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) neljännen osan ja eräiden merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin (aikaisemmin Euroopan yhteisöön) 27. marraskuuta 2001 tehdyn päätöksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) neljännen osan ja eräiden merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin (aikaisemmin Euroopan yhteisöön) 27. marraskuuta 2001 tehdyn päätöksen (2),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin (”päätös merentakaisten alueiden assosiaatiosta”) (COM(2012)0362), joka hyväksyttiin komissiossa 16. heinäkuuta 2012 ja josta käydään parhaillaan neuvotteluja neuvostossa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin (”päätös merentakaisten alueiden assosiaatiosta”) (COM(2012)0362), joka hyväksyttiin komissiossa 16. heinäkuuta 2012 ja josta käydään parhaillaan neuvotteluja neuvostossa,

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Monivuotisen rahoituskehyksen laatiminen Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen valtioiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävän EU:n yhteistyön rahoitusta varten vuosina 2014–2020 (yhdestoista Euroopan kehitysrahasto)” (COM(2011)0837), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Monivuotisen rahoituskehyksen laatiminen Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen valtioiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävän EU:n yhteistyön rahoitusta varten vuosina 2014–2020 (yhdestoista Euroopan kehitysrahasto)” (COM(2011)0837),

| — | ottaa huomioon 13. lokakuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma” (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. lokakuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma” (COM(2011)0637),

| — | ottaa huomioon 21. kesäkuuta 2001 annetun komission tiedonannon ”Toimintaohjelma sukupuolten tasa-arvon huomioon ottamiseksi EY:n kehitysyhteistyössä” (COM(2001)0295), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. kesäkuuta 2001 annetun komission tiedonannon ”Toimintaohjelma sukupuolten tasa-arvon huomioon ottamiseksi EY:n kehitysyhteistyössä” (COM(2001)0295),

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Demokratian ja kestävän kehityksen juuret: EU:n suhtautuminen kansalaisyhteiskuntaan ulkosuhteissa” (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Demokratian ja kestävän kehityksen juuret: EU:n suhtautuminen kansalaisyhteiskuntaan ulkosuhteissa” (COM(2012)0492),

| — | ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio” (COM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio” (COM(2011)0500),

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2005 allekirjoitetun kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen sekä eurooppalaisen kehityksen etenemissuunnitelman ja sen mukaiset suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2005 allekirjoitetun kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen sekä eurooppalaisen kehityksen etenemissuunnitelman ja sen mukaiset suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2007 hyväksytyn humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2007 hyväksytyn humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen,

| — | ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2012 ja 15. lokakuuta 2012 annetut neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2012 ja 15. lokakuuta 2012 annetut neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin 23. joulukuuta 2010 ratifioiman vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen 32 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin 23. joulukuuta 2010 ratifioiman vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen 32 artiklan,

| — | ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman vammaisten osallisuudesta kehitysmaissa (ACP-EU/100.954/11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman vammaisten osallisuudesta kehitysmaissa (ACP-EU/100.954/11),

| — | ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä kehitysyhteistyössä koskevan Euroopan unionin toimintasuunnitelman (2010–2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä kehitysyhteistyössä koskevan Euroopan unionin toimintasuunnitelman (2010–2015),

| — | ottaa huomioon EU:n suuntaviivat naisiin kohdistuvan väkivallan ja kaikkien naisiin kohdistuvien syrjintämuotojen torjunnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n suuntaviivat naisiin kohdistuvan väkivallan ja kaikkien naisiin kohdistuvien syrjintämuotojen torjunnasta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon (A7-0049/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon (A7-0049/2013),

| A. | ottaa huomioon, että 10. EKR:ää koskevan sisäisen sopimuksen voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2013; ottaa huomioon, että komissio esittää tiedonannossaan (COM(2011)0837) ehdotuksen sisäiseksi sopimukseksi, jonka on määrä korvata kyseinen sopimus tammikuun 1. päivästä 2014 lähtien; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 10. EKR:ää koskevan sisäisen sopimuksen voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2013; ottaa huomioon, että komissio esittää tiedonannossaan (COM(2011)0837) ehdotuksen sisäiseksi sopimukseksi, jonka on määrä korvata kyseinen sopimus tammikuun 1. päivästä 2014 lähtien;

| B. | ottaa huomioon, että tästä vuosia 2014–2020 koskevasta ehdotuksesta neuvotellaan parhaillaan neuvostossa parlamentin osallistumatta neuvotteluihin mutta mikään ei kuitenkaan estä laatimasta valiokunta-aloitteista mietintöä 11. EKR:stä sen komission tiedonannon perusteella, joka sisältää neuvostossa neuvoteltavan ehdotuksen sisäiseksi sopimukseksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että tästä vuosia 2014–2020 koskevasta ehdotuksesta neuvotellaan parhaillaan neuvostossa parlamentin osallistumatta neuvotteluihin mutta mikään ei kuitenkaan estä laatimasta valiokunta-aloitteista mietintöä 11. EKR:stä sen komission tiedonannon perusteella, joka sisältää neuvostossa neuvoteltavan ehdotuksen sisäiseksi sopimukseksi;

| C. | ottaa huomioon, että komissio ei suunnittele EKR:n sisällyttämistä EU:n talousarvioon vuonna 2014 vaan vasta vuodesta 2021, mikä on erittäin valitettavaa; katsoo kuitenkin, että on tarpeen aloittaa tämän toimenpiteen valmistelu jo nyt, jotta se ei vähennä AKT–EU-kumppanuuteen ja yleensä kehitysapuun osoitettavia määrärahoja; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että komissio ei suunnittele EKR:n sisällyttämistä EU:n talousarvioon vuonna 2014 vaan vasta vuodesta 2021, mikä on erittäin valitettavaa; katsoo kuitenkin, että on tarpeen aloittaa tämän toimenpiteen valmistelu jo nyt, jotta se ei vähennä AKT–EU-kumppanuuteen ja yleensä kehitysapuun osoitettavia määrärahoja;

| D. | katsoo, että 11. EKR:lle on myönnettävä riittävästi varoja, jotta EU voi noudattaa kehitysyhteistyön alalla tekemiään kansainvälisiä sitoumuksia ja osoittaa 0,7 prosenttia BKT:stään kehitysapuun osallistuen siten vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että 11. EKR:lle on myönnettävä riittävästi varoja, jotta EU voi noudattaa kehitysyhteistyön alalla tekemiään kansainvälisiä sitoumuksia ja osoittaa 0,7 prosenttia BKT:stään kehitysapuun osallistuen siten vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen;

| E. | toteaa, että vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista koskevista kertomuksista ilmenee, että edistyminen on epätasaista ja että erityisesti niitä vuosituhannen kehitystavoitteita, jotka koskevat äitien ja lasten terveyttä, ei saavuteta useimmissa AKT-valtioissa vuoteen 2015 mennessä; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista koskevista kertomuksista ilmenee, että edistyminen on epätasaista ja että erityisesti niitä vuosituhannen kehitystavoitteita, jotka koskevat äitien ja lasten terveyttä, ei saavuteta useimmissa AKT-valtioissa vuoteen 2015 mennessä;

| F. | katsoo, että vuosien 2014–2020 rahoitusta koskevat ehdotukset, joista keskustellaan parhaillaan neuvostossa, ovat huolestuttavia EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan tulevaisuuden kannalta mutta myös merentakaisten maiden ja alueiden ja EU:n välisen yhteyden kannalta; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että vuosien 2014–2020 rahoitusta koskevat ehdotukset, joista keskustellaan parhaillaan neuvostossa, ovat huolestuttavia EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan tulevaisuuden kannalta mutta myös merentakaisten maiden ja alueiden ja EU:n välisen yhteyden kannalta;

| G. | ottaa huomioon, että vaikka kehittämisen varaa on vielä runsaasti, EU:n apu on jatkuvasti tuloksellisempaa ja että kolme neljäsosaa Euroopan kansalaisista tukee yhteisön toimia kansainvälisen solidaarisuuden hyväksi; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vaikka kehittämisen varaa on vielä runsaasti, EU:n apu on jatkuvasti tuloksellisempaa ja että kolme neljäsosaa Euroopan kansalaisista tukee yhteisön toimia kansainvälisen solidaarisuuden hyväksi;

| H. | katsoo, että innovoiva rahoitus on välttämätöntä virallisen kehitysavun lisäämiseksi ja että talous- ja rahoitusmaailman osallistumisen rahoitukseen on oltava oikeudenmukaisempaa; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että innovoiva rahoitus on välttämätöntä virallisen kehitysavun lisäämiseksi ja että talous- ja rahoitusmaailman osallistumisen rahoitukseen on oltava oikeudenmukaisempaa;

| I. | katsoo, että lahjoittajat eivät saisi enää kehottaa kumppanimaita soveltamaan omavastuullisuuden periaatetta, jos ne samaan aikaan kieltäytyvät myöntämästä niille tarvittavia varoja niiden instituutioiden ja julkisten palvelujen tehostamiseksi; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että lahjoittajat eivät saisi enää kehottaa kumppanimaita soveltamaan omavastuullisuuden periaatetta, jos ne samaan aikaan kieltäytyvät myöntämästä niille tarvittavia varoja niiden instituutioiden ja julkisten palvelujen tehostamiseksi;

| J. | katsoo, että kehitysmaiden on kiireesti luotava verotusjärjestelmät, joissa otetaan huomioon niiden kansalaisten veronmaksukyky; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että kehitysmaiden on kiireesti luotava verotusjärjestelmät, joissa otetaan huomioon niiden kansalaisten veronmaksukyky;

| K. | katsoo, että muutossuunnitelmaa koskevassa tiedonannossaan komissio haluaa soveltaa eriyttämisen periaatetta EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan – johon 11. EKR kuuluu – varojen myöntämiseen ja ottaa käyttöön temaattisen keskittämisen periaatteen sekä tukien ja lainojen yhdistelmän ja yksityissektorin tukemisen; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että muutossuunnitelmaa koskevassa tiedonannossaan komissio haluaa soveltaa eriyttämisen periaatetta EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan – johon 11. EKR kuuluu – varojen myöntämiseen ja ottaa käyttöön temaattisen keskittämisen periaatteen sekä tukien ja lainojen yhdistelmän ja yksityissektorin tukemisen;

| L. | katsoo, että kehityspolitiikkaa koskevassa eurooppalaisessa konsensuksessa ja Cotonoun sopimuksessa tunnustetaan kansalaisjärjestöjen ja paikallis- ja alueviranomaisten keskeinen rooli köyhyyden torjunnassa ja hyvän hallinnon edistämisessä; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että kehityspolitiikkaa koskevassa eurooppalaisessa konsensuksessa ja Cotonoun sopimuksessa tunnustetaan kansalaisjärjestöjen ja paikallis- ja alueviranomaisten keskeinen rooli köyhyyden torjunnassa ja hyvän hallinnon edistämisessä;

| M. | katsoo, että ehdotuksessa päätökseksi merentakaisten alueiden assosiaatiosta tunnustetaan merentakaisten maiden ja alueiden erityisasema, sillä niiden ongelmat ovat erilaisia kuin AKT-maiden, ja ettei merentakaisia maita ja alueita näin ollen pidä enää sisällyttää EKR:n alaisuuteen vaan EU:n talousarvioon sisältyvän tilapäisen rahoitusvälineen kehykseen; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että ehdotuksessa päätökseksi merentakaisten alueiden assosiaatiosta tunnustetaan merentakaisten maiden ja alueiden erityisasema, sillä niiden ongelmat ovat erilaisia kuin AKT-maiden, ja ettei merentakaisia maita ja alueita näin ollen pidä enää sisällyttää EKR:n alaisuuteen vaan EU:n talousarvioon sisältyvän tilapäisen rahoitusvälineen kehykseen;

| N. | ottaa huomioon, että Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetussa Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisessä kumppanuussopimuksessa 2000/483/EY määrätään, että naisten asema ja sukupuolinäkökulma on otettava järjestelmällisesti huomioon kaikilla politiikan, talouden ja yhteiskunnan osa-aloilla; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetussa Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisessä kumppanuussopimuksessa 2000/483/EY määrätään, että naisten asema ja sukupuolinäkökulma on otettava järjestelmällisesti huomioon kaikilla politiikan, talouden ja yhteiskunnan osa-aloilla;

| O. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toimintasuunnitelmassa naisten osallistumista ja sukupuolten tasa-arvoa koskevaa näkökulmaa pidetään tärkeänä kumppanimaiden kehittämiseksi sekä vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi ja että ”muutosohjelmassa” EU:n ensisijaisena tavoitteena on naisten ja miesten välinen tasa-arvo; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toimintasuunnitelmassa naisten osallistumista ja sukupuolten tasa-arvoa koskevaa näkökulmaa pidetään tärkeänä kumppanimaiden kehittämiseksi sekä vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi ja että ”muutosohjelmassa” EU:n ensisijaisena tavoitteena on naisten ja miesten välinen tasa-arvo;

EKR:n tavoitteet

| 1. | muistuttaa, että niin EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan (SEUT-sopimuksen 208 artikla) kuin Cotonoun sopimuksen ja kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen päätavoitteina on köyhyyden vähentäminen ja lopulta sen poistaminen; vaatii näin ollen, että vähintään 90 prosentin 11. EKR:stä myönnetyistä rahoista on täytettävä OECD:n kehitysapukomitean asettamat virallisen kehitysavun kriteerit; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että niin EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan (SEUT-sopimuksen 208 artikla) kuin Cotonoun sopimuksen ja kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen päätavoitteina on köyhyyden vähentäminen ja lopulta sen poistaminen; vaatii näin ollen, että vähintään 90 prosentin 11. EKR:stä myönnetyistä rahoista on täytettävä OECD:n kehitysapukomitean asettamat virallisen kehitysavun kriteerit;

| 2. | arvioi, että tämän tavoitteen saavuttamiseksi on kaksinkertaistettava vähiten edistyneiden vuosituhannen kehitystavoitteiden hyväksi toteutettavat toimet ja erityisesti ne toimet, jotka koskevat perussosiaalialoja ja sukupuolten tasa-arvoa, kuten Cotonoun sopimuksen 22, 25 ja 31 artiklassa määrätään; vahvistaa tukensa vuosituhannen kehitystavoitteita koskeville aloitteelle ja sopimuksille ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhteisymmärryksessä AKT-maiden kanssa varaamaan 20 prosentin osuuden 11. EKR:stä perussosiaalipalveluihin, erityisesti terveydenhuoltoon ja peruskoulutukseen, jotta varmistetaan vuosituhannen kehitystavoitteiden 2, 3, 4, 5 ja 6 sekä muiden kansainvälisellä tasolla asetettujen kehitysyhteistyötä koskevien velvoitteiden toteutuminen; kehottaa tältä osin soveltamaan sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä kehitysyhteistyössä koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa vahvistettuja naisten ja miesten tasa-arvoon perustuvia tulosindikaattoreita 11. EKR:ään ja sen ohjelmasuunnitteluun sen takaamiseksi, että toteutetaan täsmällisiä toimia ja edistetään sukupuolinäkökulmaa kaikissa ohjelmissa asianmukaisesti ja valvotusti; |
| --- | --- |

2.

arvioi, että tämän tavoitteen saavuttamiseksi on kaksinkertaistettava vähiten edistyneiden vuosituhannen kehitystavoitteiden hyväksi toteutettavat toimet ja erityisesti ne toimet, jotka koskevat perussosiaalialoja ja sukupuolten tasa-arvoa, kuten Cotonoun sopimuksen 22, 25 ja 31 artiklassa määrätään; vahvistaa tukensa vuosituhannen kehitystavoitteita koskeville aloitteelle ja sopimuksille ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhteisymmärryksessä AKT-maiden kanssa varaamaan 20 prosentin osuuden 11. EKR:stä perussosiaalipalveluihin, erityisesti terveydenhuoltoon ja peruskoulutukseen, jotta varmistetaan vuosituhannen kehitystavoitteiden 2, 3, 4, 5 ja 6 sekä muiden kansainvälisellä tasolla asetettujen kehitysyhteistyötä koskevien velvoitteiden toteutuminen; kehottaa tältä osin soveltamaan sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä kehitysyhteistyössä koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa vahvistettuja naisten ja miesten tasa-arvoon perustuvia tulosindikaattoreita 11. EKR:ään ja sen ohjelmasuunnitteluun sen takaamiseksi, että toteutetaan täsmällisiä toimia ja edistetään sukupuolinäkökulmaa kaikissa ohjelmissa asianmukaisesti ja valvotusti;

| 3. | kehottaa komissiota ja kumppanivaltioita asettamaan terveydenhoitojärjestelmien lujittamiseen tarkoitetun tuen etusijalle, jotta taataan äitien olennaisten terveydenhoitopalvelujen, lisääntymisterveydenhoitopalvelujen ja lasten perusterveydenhoitopalvelujen saatavuus, ja keskittymään siinä kaikkein köyhimpiin ihmisiin ja HIV:n/aidsin torjuntaan; muistuttaa, että nämä tavoitteet ovat vuosituhannen kehitystavoitteita, joiden kohdalla saavutettu edistys on ollut vähäistä monissa AKT-maissa; |
| --- | --- |

3.

kehottaa komissiota ja kumppanivaltioita asettamaan terveydenhoitojärjestelmien lujittamiseen tarkoitetun tuen etusijalle, jotta taataan äitien olennaisten terveydenhoitopalvelujen, lisääntymisterveydenhoitopalvelujen ja lasten perusterveydenhoitopalvelujen saatavuus, ja keskittymään siinä kaikkein köyhimpiin ihmisiin ja HIV:n/aidsin torjuntaan; muistuttaa, että nämä tavoitteet ovat vuosituhannen kehitystavoitteita, joiden kohdalla saavutettu edistys on ollut vähäistä monissa AKT-maissa;

| 4. | katsoo, että edellä mainitun tavoitteen saavuttamiseksi on olennaista osallistaa kaikkein haavoittuvimmat ryhmät yhteiskuntaan, kuten naiset, lapset ja vammaiset, kaikissa köyhyyden poistamiseen tähtäävissä hankkeissa niin ohjelmasuunnittelu-, täytäntöönpano- kuin arviointivaiheessakin; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että edellä mainitun tavoitteen saavuttamiseksi on olennaista osallistaa kaikkein haavoittuvimmat ryhmät yhteiskuntaan, kuten naiset, lapset ja vammaiset, kaikissa köyhyyden poistamiseen tähtäävissä hankkeissa niin ohjelmasuunnittelu-, täytäntöönpano- kuin arviointivaiheessakin;

| 5. | suhtautuu myönteisesti komission pyrkimykseen tarkastella strategisemmin ja koordinoidummin sosiaaliturvaa koskevia kysymyksiä kehitysmaissa ja kehottaa kehittämään yhteistyössä AKT-maiden kanssa yhdennettyä sosiaaliturvapolitiikkaa, jossa otetaan huomioon myös perusmekanismeille myönnettävä tuki, kuten perussosiaaliturvan luominen 11. EKR:n kehyksessä; |
| --- | --- |

5.

suhtautuu myönteisesti komission pyrkimykseen tarkastella strategisemmin ja koordinoidummin sosiaaliturvaa koskevia kysymyksiä kehitysmaissa ja kehottaa kehittämään yhteistyössä AKT-maiden kanssa yhdennettyä sosiaaliturvapolitiikkaa, jossa otetaan huomioon myös perusmekanismeille myönnettävä tuki, kuten perussosiaaliturvan luominen 11. EKR:n kehyksessä;

Merentakaisten maiden ja alueiden taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistäminen

| 6. | muistuttaa, että EKR:stä rahoitetaan AKT–EU-kumppanuuden lisäksi myös EU:n ja merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiota, joka kattaa 26 merentakaista maata ja aluetta; |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että EKR:stä rahoitetaan AKT–EU-kumppanuuden lisäksi myös EU:n ja merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiota, joka kattaa 26 merentakaista maata ja aluetta;

| 7. | suhtautuu myönteisesti siihen, että ehdotuksessa päätökseksi merentakaisten alueiden assosiaatiosta tunnustetaan tarve ottaa merentakaisten maiden ja alueiden kanssa käyttöön uusi kestävä kumppanuus, joka perustuu neljään uuteen tavoitteeseen:






  — | merentakaisten maiden ja alueiden kilpailukyvyn lisääminen |
| --- | --- | --- |

7.

suhtautuu myönteisesti siihen, että ehdotuksessa päätökseksi merentakaisten alueiden assosiaatiosta tunnustetaan tarve ottaa merentakaisten maiden ja alueiden kanssa käyttöön uusi kestävä kumppanuus, joka perustuu neljään uuteen tavoitteeseen:

—

merentakaisten maiden ja alueiden kilpailukyvyn lisääminen

| — | niiden mukautumiskyvyn vahvistaminen |
| --- | --- |

—

niiden mukautumiskyvyn vahvistaminen

| — | niiden haavoittuvuuden vähentäminen |
| --- | --- |

—

niiden haavoittuvuuden vähentäminen

| — | niiden yhteistyön edistäminen muiden kumppaneiden kanssa; |
| --- | --- |

—

niiden yhteistyön edistäminen muiden kumppaneiden kanssa;

| 8. | pitää valitettavana, ettei ole otettu käyttöön erityisesti merentakaisia maita ja alueita koskevaa rahoitusvälinettä, joka sisällytettäisiin unionin talousarvioon, jotta olisi mahdollista toteuttaa näin myönnettyjä varoja koskevia demokraattisia ja avoimia valvontatoimia; |
| --- | --- |

8.

pitää valitettavana, ettei ole otettu käyttöön erityisesti merentakaisia maita ja alueita koskevaa rahoitusvälinettä, joka sisällytettäisiin unionin talousarvioon, jotta olisi mahdollista toteuttaa näin myönnettyjä varoja koskevia demokraattisia ja avoimia valvontatoimia;

| 9. | kehottaa parantamaan syrjäisimpien alueiden, AKT-maiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden naapurissa sijaitsevien kolmansien maiden välistä yhteistyötä ja näihin alueisiin, valtioihin ja maihin sovellettavien eri rahoitusvälineiden yhdistettyä käyttöä sekä edistämään merentakaisten maiden ja alueiden ja syrjäisimpien alueiden osallistumista tarkkailijoina AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistuntoihin edustajakokouksen oman työjärjestyksen sääntöjä noudattaen; |
| --- | --- |

9.

kehottaa parantamaan syrjäisimpien alueiden, AKT-maiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden naapurissa sijaitsevien kolmansien maiden välistä yhteistyötä ja näihin alueisiin, valtioihin ja maihin sovellettavien eri rahoitusvälineiden yhdistettyä käyttöä sekä edistämään merentakaisten maiden ja alueiden ja syrjäisimpien alueiden osallistumista tarkkailijoina AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistuntoihin edustajakokouksen oman työjärjestyksen sääntöjä noudattaen;

Sisällyttäminen EU:n talousarvioon ja määrärahat

| 10. | kehottaa jälleen kerran ottamaan Euroopan kehitysrahaston (EKR) unionin talousarvioon seuraavasta ohjelmakaudesta ja oletusarvoisesti vuodesta 2021 lähtien siten, että EKR sisällytetään kokonaisuudessaan monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 4 (”EU maailmanlaajuisena toimijana”), koska se mahdollistaisi unionin painopisteiden ja aihekohtaisen tuen tehokkaamman edistämisen ja lisäisi unionin maailman suurimpana kehitysavun antajana toteuttamien toimien demokraattista valvontaa, ennakoitavuutta ja johdonmukaisuutta; |
| --- | --- |

10.

kehottaa jälleen kerran ottamaan Euroopan kehitysrahaston (EKR) unionin talousarvioon seuraavasta ohjelmakaudesta ja oletusarvoisesti vuodesta 2021 lähtien siten, että EKR sisällytetään kokonaisuudessaan monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 4 (”EU maailmanlaajuisena toimijana”), koska se mahdollistaisi unionin painopisteiden ja aihekohtaisen tuen tehokkaamman edistämisen ja lisäisi unionin maailman suurimpana kehitysavun antajana toteuttamien toimien demokraattista valvontaa, ennakoitavuutta ja johdonmukaisuutta;

| 11. | kehottaa komissiota valmistelemaan parhaalla mahdollisella tavalla EKR:n sisällyttämisen talousarvioon siten, että se tiedottaa asiasta säännöllisesti Euroopan parlamentille ja tekee tiivistä yhteistyötä AKT-maiden kanssa, jotta taataan niiden tuleva osallistuminen EKR:n täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota valmistelemaan parhaalla mahdollisella tavalla EKR:n sisällyttämisen talousarvioon siten, että se tiedottaa asiasta säännöllisesti Euroopan parlamentille ja tekee tiivistä yhteistyötä AKT-maiden kanssa, jotta taataan niiden tuleva osallistuminen EKR:n täytäntöönpanoon;

| 12. | pitää myönteisenä, että 11. EKR:n jäsenvaltioita koskevat jakoperusteet lähenevät edelleen EU:n talousarviossa sovellettavia jakoperusteita ja on tyytyväinen siihen, että 11. EKR:n ohjelmakauden kesto on mukautettu unionin monivuotisen rahoituskehyksen kestoon; |
| --- | --- |

12.

pitää myönteisenä, että 11. EKR:n jäsenvaltioita koskevat jakoperusteet lähenevät edelleen EU:n talousarviossa sovellettavia jakoperusteita ja on tyytyväinen siihen, että 11. EKR:n ohjelmakauden kesto on mukautettu unionin monivuotisen rahoituskehyksen kestoon;

| 13. | kannattaa komission ehdotusta myöntää 11. EKR:lle 30 319 000 000 euron kokonaismäärärahat (vuoden 2011 hintoina) ja toivoo, että 11. EKR:ää ja muita kehitysyhteistyön välineitä, kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) mukaan lukien, varten varattujen määrärahojen avulla unionin virallinen kehitysapu voidaan pitää nykyisellä tasollaan tai sitä voidaan lisätä ja näin edistää unionin jäsenvaltioiden yhteistä tavoitetta, jonka mukaan 0,7 prosenttia BKT:stä käytetään viralliseen kehitysapuun; |
| --- | --- |

13.

kannattaa komission ehdotusta myöntää 11. EKR:lle 30 319 000 000 euron kokonaismäärärahat (vuoden 2011 hintoina) ja toivoo, että 11. EKR:ää ja muita kehitysyhteistyön välineitä, kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) mukaan lukien, varten varattujen määrärahojen avulla unionin virallinen kehitysapu voidaan pitää nykyisellä tasollaan tai sitä voidaan lisätä ja näin edistää unionin jäsenvaltioiden yhteistä tavoitetta, jonka mukaan 0,7 prosenttia BKT:stä käytetään viralliseen kehitysapuun;

| 14. | painottaa, että kun otetaan huomioon, että jotkin AKT-maat ovat erittäin alttiita katastrofiriskeille, EKR:stä rahoitetuissa kehitysyhteistyöohjelmissa on sijoitettava merkittävästi katastrofiriskien vähentämiseen; korostaa, että investointi on välttämätön, jotta vähennetään hätätilanteista johtuvia tarpeita ja lisätään AKT-maiden torjuntakykyä; |
| --- | --- |

14.

painottaa, että kun otetaan huomioon, että jotkin AKT-maat ovat erittäin alttiita katastrofiriskeille, EKR:stä rahoitetuissa kehitysyhteistyöohjelmissa on sijoitettava merkittävästi katastrofiriskien vähentämiseen; korostaa, että investointi on välttämätön, jotta vähennetään hätätilanteista johtuvia tarpeita ja lisätään AKT-maiden torjuntakykyä;

| 15. | pitää erittäin valitettavana jäsenvaltioiden 8. helmikuuta 2013 tekemää sopimusta, jonka mukaan komission 11. EKR:lle heinäkuussa 2012 ehdottamia määrärahoja vähennettäisiin 11 prosenttia; kiinnittää huomiota syvään ristiriitaan, joka vallitsee neuvoston toistuvasti tekemien, kehitysapua koskevien tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2015 mennessä koskevien sitoumusten ja kansainväliseen solidaarisuuteen tarkoitettujen kansallisten ja EU:n määrärahojen merkittävien vähennysten välillä; |
| --- | --- |

15.

pitää erittäin valitettavana jäsenvaltioiden 8. helmikuuta 2013 tekemää sopimusta, jonka mukaan komission 11. EKR:lle heinäkuussa 2012 ehdottamia määrärahoja vähennettäisiin 11 prosenttia; kiinnittää huomiota syvään ristiriitaan, joka vallitsee neuvoston toistuvasti tekemien, kehitysapua koskevien tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2015 mennessä koskevien sitoumusten ja kansainväliseen solidaarisuuteen tarkoitettujen kansallisten ja EU:n määrärahojen merkittävien vähennysten välillä;

| 16. | katsoo, että tekemällä tällaisia määrärahaleikkauksia unioni ja jäsenvaltiot virallisen kehitysavun tärkeimpinä antajina kantavat suuren osan vastuusta, jos köyhyyden puolittamista maailmassa koskevaa tavoitetta ei saavuteta vuonna 2015; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että tekemällä tällaisia määrärahaleikkauksia unioni ja jäsenvaltiot virallisen kehitysavun tärkeimpinä antajina kantavat suuren osan vastuusta, jos köyhyyden puolittamista maailmassa koskevaa tavoitetta ei saavuteta vuonna 2015;

| 17. | korostaa sen merkitystä, että EU:n talousarvion avulla pystytään vastaamaan haasteisiin erityisesti kriisiaikoina, sillä se mahdollistaa rahoituksen, jota ei kyettäisi antamaan kansallisella tasolla, varsinkin kehitysyhteistyön alalla; kehottaa tähän liittyen painokkaasti ja jotta EU:n talousarvio ei enää olisi riippuvainen ainoastaan maksumäärärahojen suuruudesta, että luodaan omat varat, kuten finanssitransaktiovero; |
| --- | --- |

17.

korostaa sen merkitystä, että EU:n talousarvion avulla pystytään vastaamaan haasteisiin erityisesti kriisiaikoina, sillä se mahdollistaa rahoituksen, jota ei kyettäisi antamaan kansallisella tasolla, varsinkin kehitysyhteistyön alalla; kehottaa tähän liittyen painokkaasti ja jotta EU:n talousarvio ei enää olisi riippuvainen ainoastaan maksumäärärahojen suuruudesta, että luodaan omat varat, kuten finanssitransaktiovero;

| 18. | toivoo, että riippumatta siitä, millaisia jakoperusteet ja 11. EKR:lle lopulta varattavat määrät ovat, merentakaisille maille ja alueille varattu määrä on EKR:n kokonaisrahoituksen jakautumisessa sama kuin komission ehdottama määrä; |
| --- | --- |

18.

toivoo, että riippumatta siitä, millaisia jakoperusteet ja 11. EKR:lle lopulta varattavat määrät ovat, merentakaisille maille ja alueille varattu määrä on EKR:n kokonaisrahoituksen jakautumisessa sama kuin komission ehdottama määrä;

| 19. | toivoo, että 11. EKR:n kehyksessä AKT-maiden väliselle ohjelmalle ja alueellisille ohjelmille myönnettävien varojen osuus pysyy samana kuin 10. EKR:n kehyksessä ja että EKR:stä myönnetään kohdentamattomia ja joustavia varoja sekä varmistetaan mahdollisimman hyvä täydentävyys tulevan kehitysyhteistyön rahoitusvälineen puitteissa suunnitellun yleisafrikkalaisen ohjelman kanssa; toteaa, että tällä määrärahalla on tarkoitus osittain rahoittaa ulkoisten häiriöiden – joilla on kansainvälinen ulottuvuus (esimerkiksi finanssi- tai elintarvikekriisi tai humanitaarinen kriisi) ja jotka saattaisivat vahingoittaa jotakin AKT-valtiota – sietokykyä parantavaa uutta järjestelmää sekä humanitaarista hätäapua; painottaa näiden ohjelmien merkitystä, sillä niillä vahvistetaan AKT-maiden kriisintorjuntavalmiuksia ja sietokykyä sekä hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysavun välistä koordinointia; |
| --- | --- |

19.

toivoo, että 11. EKR:n kehyksessä AKT-maiden väliselle ohjelmalle ja alueellisille ohjelmille myönnettävien varojen osuus pysyy samana kuin 10. EKR:n kehyksessä ja että EKR:stä myönnetään kohdentamattomia ja joustavia varoja sekä varmistetaan mahdollisimman hyvä täydentävyys tulevan kehitysyhteistyön rahoitusvälineen puitteissa suunnitellun yleisafrikkalaisen ohjelman kanssa; toteaa, että tällä määrärahalla on tarkoitus osittain rahoittaa ulkoisten häiriöiden – joilla on kansainvälinen ulottuvuus (esimerkiksi finanssi- tai elintarvikekriisi tai humanitaarinen kriisi) ja jotka saattaisivat vahingoittaa jotakin AKT-valtiota – sietokykyä parantavaa uutta järjestelmää sekä humanitaarista hätäapua; painottaa näiden ohjelmien merkitystä, sillä niillä vahvistetaan AKT-maiden kriisintorjuntavalmiuksia ja sietokykyä sekä hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysavun välistä koordinointia;

| 20. | katsoo, että noin 5 prosenttia 11. EKR:n varoista on varattava komission tukimenoihin, jotta taataan tämän välineen tehokas hallinnointi; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että noin 5 prosenttia 11. EKR:n varoista on varattava komission tukimenoihin, jotta taataan tämän välineen tehokas hallinnointi;

EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan uudistus ja 11. EKR

| 21. | muistuttaa, että Cotonoun sopimuksen on edelleen oltava 11. EKR:n tärkein viitekehys; |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että Cotonoun sopimuksen on edelleen oltava 11. EKR:n tärkein viitekehys;

| 22. | katsoo, että 11. EKR:n varojen saatavuudessa sovellettava eriyttämisen periaate on hyödyllinen vain, jos sitä painotetaan haavoittuvuusindeksillä, joka täydentää BKT-kriteeriä, jossa yhdistyvät kansallinen köyhyydenmittausindeksi ja kansallinen eriarvoisuusindeksi ja jossa otetaan huomioon pienten kehittyvien saarivaltioiden erityistilanne, Cotonoun sopimuksen 2 artiklan viimeisen luetelmakohdan mukaisesti; muistuttaa, että vain tiiviin poliittisen vuoropuhelun ylläpitäminen mahdollistaa sen, että AKT-kumppanimme hyväksyvät tämän periaatteen; |
| --- | --- |

22.

katsoo, että 11. EKR:n varojen saatavuudessa sovellettava eriyttämisen periaate on hyödyllinen vain, jos sitä painotetaan haavoittuvuusindeksillä, joka täydentää BKT-kriteeriä, jossa yhdistyvät kansallinen köyhyydenmittausindeksi ja kansallinen eriarvoisuusindeksi ja jossa otetaan huomioon pienten kehittyvien saarivaltioiden erityistilanne, Cotonoun sopimuksen 2 artiklan viimeisen luetelmakohdan mukaisesti; muistuttaa, että vain tiiviin poliittisen vuoropuhelun ylläpitäminen mahdollistaa sen, että AKT-kumppanimme hyväksyvät tämän periaatteen;

| 23. | myöntää kuitenkin, että poliittisessa vuoropuhelussa eriyttämisen periaatteen soveltaminen on välttämätön väline, jonka avulla keskitulotason ja tai sitä korkeamman tulotason AKT- maat saadaan edistymään hyvinvointivaltion luomisessa ja vaurauden jakamista sekä köyhyyden ja eriarvoisuuden torjumista koskevien kansallisten toimintalinjojen laatimisessa; |
| --- | --- |

23.

myöntää kuitenkin, että poliittisessa vuoropuhelussa eriyttämisen periaatteen soveltaminen on välttämätön väline, jonka avulla keskitulotason ja tai sitä korkeamman tulotason AKT- maat saadaan edistymään hyvinvointivaltion luomisessa ja vaurauden jakamista sekä köyhyyden ja eriarvoisuuden torjumista koskevien kansallisten toimintalinjojen laatimisessa;

| 24. | korostaa kuitenkin, että on tärkeää säilyttää kaikki 11. EKR:n kansalliset määrärahat, koska EU:n kehitysavulla voi yhä olla ratkaiseva vaikutus tietyissä keskitulotason tai sitä korkeamman tulotason AKT-maissa eriarvoisuuden vähentämiseen tähtäävien uudistusten tukemisessa; |
| --- | --- |

24.

korostaa kuitenkin, että on tärkeää säilyttää kaikki 11. EKR:n kansalliset määrärahat, koska EU:n kehitysavulla voi yhä olla ratkaiseva vaikutus tietyissä keskitulotason tai sitä korkeamman tulotason AKT-maissa eriarvoisuuden vähentämiseen tähtäävien uudistusten tukemisessa;

| 25. | katsoo, että eriyttämisessä on myös otettava huomioon epävakaiden valtioiden erityistilanne siitä näkökulmasta, että valtion romahtamisen seuraukset väestölle ovat hyvin negatiivisia ja tekevät tyhjäksi kehityksessä saavutetun edistyksen; korostaa, että oikeusvaltion palauttaminen romahtaneeseen valtioon on paljon työläämpää ja kestää paljon kauemmin kuin epävakaiksi tunnistettujen valtioiden tuen vahvistaminen, ja vaatii, että Sahelin alueeseen ja Afrikan sarveen kiinnitetään erityistä huomiota 11. EKR:n ohjelmasuunnittelussa; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että eriyttämisessä on myös otettava huomioon epävakaiden valtioiden erityistilanne siitä näkökulmasta, että valtion romahtamisen seuraukset väestölle ovat hyvin negatiivisia ja tekevät tyhjäksi kehityksessä saavutetun edistyksen; korostaa, että oikeusvaltion palauttaminen romahtaneeseen valtioon on paljon työläämpää ja kestää paljon kauemmin kuin epävakaiksi tunnistettujen valtioiden tuen vahvistaminen, ja vaatii, että Sahelin alueeseen ja Afrikan sarveen kiinnitetään erityistä huomiota 11. EKR:n ohjelmasuunnittelussa;

| 26. | toteaa, että muutossuunnitelma sisältää useita uusia ehdotuksia, joista mainittakoon erityisesti lainojen ja tukien yhdistäminen sekä yksityisen sektorin tukeminen; vahvistaa, että uusien mekanismien käyttöönoton tavoitteena on ennen kaikkea oltava se, että kehitysmaiden kansalaiset pääsevät irti köyhyydestä ja tukiriippuvuudesta ja että edistetään yksityisen sektorin vahvistamista AKT-maissa, sillä muutoin niillä edistetään epätasapainoista kehitystä ja kasvua; kehottaa komissiota tiedottamaan Euroopan parlamentille komission hiljattain teettämän tutkimuksen tuloksista; toteaa, että tutkimuksessa tarkasteltiin yksityisen sektorin osallistumista EU:n tukien ja lainojen yhdistämiseen liittyen toteutettavien toimien kehittämiseen ja laajentamiseen; |
| --- | --- |

26.

toteaa, että muutossuunnitelma sisältää useita uusia ehdotuksia, joista mainittakoon erityisesti lainojen ja tukien yhdistäminen sekä yksityisen sektorin tukeminen; vahvistaa, että uusien mekanismien käyttöönoton tavoitteena on ennen kaikkea oltava se, että kehitysmaiden kansalaiset pääsevät irti köyhyydestä ja tukiriippuvuudesta ja että edistetään yksityisen sektorin vahvistamista AKT-maissa, sillä muutoin niillä edistetään epätasapainoista kehitystä ja kasvua; kehottaa komissiota tiedottamaan Euroopan parlamentille komission hiljattain teettämän tutkimuksen tuloksista; toteaa, että tutkimuksessa tarkasteltiin yksityisen sektorin osallistumista EU:n tukien ja lainojen yhdistämiseen liittyen toteutettavien toimien kehittämiseen ja laajentamiseen;

| 27. | toteaa, että uudet rahoitusjärjestelyt, kuten lainojen ja tukien yhdistäminen, tarjoavat tiettyjä etuja tilanteissa, joissa julkiset varat ovat niukat; kehottaa kuitenkin komissiota ja EIP:tä toteuttamaan syvennettyjä ja riippumattomia vaikutuksenarviointeja, joissa mitataan uusien rahoitusjärjestelyjen vaikutusta köyhyyden vähentämiseen, ympäristöön ja niin edelleen; suhtautuu tältä osin myönteisesti siihen, että hiljattain otettiin käyttöön tulosmittauskehys, indeksi, jonka avulla EIP arvioi, miten kaikki sen EU:n ulkopuolella toteuttamat toimet vaikuttavat kehitykseen; kehottaa komissiota julkaisemaan täsmällisiä suuntaviivoja ja kriteerejä, joilla selvennetään hankkeiden valitsemista ohjaavia periaatteita näiden uudentyyppisten välineiden täytäntöönpanon kehyksessä; kehottaa vahvistamaan yhteisvaikutusta ja täydentävyyttä komission, EIP:n ja unionin muiden kahdenvälisten rahoituslaitoksien, kuten kehityspankkien, toimien välillä; |
| --- | --- |

27.

toteaa, että uudet rahoitusjärjestelyt, kuten lainojen ja tukien yhdistäminen, tarjoavat tiettyjä etuja tilanteissa, joissa julkiset varat ovat niukat; kehottaa kuitenkin komissiota ja EIP:tä toteuttamaan syvennettyjä ja riippumattomia vaikutuksenarviointeja, joissa mitataan uusien rahoitusjärjestelyjen vaikutusta köyhyyden vähentämiseen, ympäristöön ja niin edelleen; suhtautuu tältä osin myönteisesti siihen, että hiljattain otettiin käyttöön tulosmittauskehys, indeksi, jonka avulla EIP arvioi, miten kaikki sen EU:n ulkopuolella toteuttamat toimet vaikuttavat kehitykseen; kehottaa komissiota julkaisemaan täsmällisiä suuntaviivoja ja kriteerejä, joilla selvennetään hankkeiden valitsemista ohjaavia periaatteita näiden uudentyyppisten välineiden täytäntöönpanon kehyksessä; kehottaa vahvistamaan yhteisvaikutusta ja täydentävyyttä komission, EIP:n ja unionin muiden kahdenvälisten rahoituslaitoksien, kuten kehityspankkien, toimien välillä;

| 28. | toteaa lisäksi, että on tärkeää tukea AKT-maiden yksityistä sektoria ja erityisesti mikro- ja pk-yrityksiä, jotta edistetään vaurauden ja myönteisen liiketoimintaympäristön luomista köyhyyden vähentämiseen vaikuttavan osallistavamman ja kestävämmän kasvun mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

28.

toteaa lisäksi, että on tärkeää tukea AKT-maiden yksityistä sektoria ja erityisesti mikro- ja pk-yrityksiä, jotta edistetään vaurauden ja myönteisen liiketoimintaympäristön luomista köyhyyden vähentämiseen vaikuttavan osallistavamman ja kestävämmän kasvun mahdollistamiseksi;

| 29. | panee merkille ulkoista yhteistyötä ja kehitystä koskevan EU:n foorumin perustamisen, jossa parlamentti on tarkkailijana ja jonka tehtävänä on ohjata olemassa olevien lainojen ja tukien yhdistämiseen perustuvia yhdistämismekanismeja; katsoo, että sen enempää kansalaisyhteiskunta kuin EIP:kään eivät osallistu asianmukaisesti tämän uuden rakenteen toimintaan; kehottaa siis komissiota yhdistämään kansalaisyhteiskunnan suoraan foorumin toimintaan ja tunnustamaan EIP:n ainutlaatuisen roolin EU:n rahoituselimenä foorumin hallinnoinnin kannalta; |
| --- | --- |

29.

panee merkille ulkoista yhteistyötä ja kehitystä koskevan EU:n foorumin perustamisen, jossa parlamentti on tarkkailijana ja jonka tehtävänä on ohjata olemassa olevien lainojen ja tukien yhdistämiseen perustuvia yhdistämismekanismeja; katsoo, että sen enempää kansalaisyhteiskunta kuin EIP:kään eivät osallistu asianmukaisesti tämän uuden rakenteen toimintaan; kehottaa siis komissiota yhdistämään kansalaisyhteiskunnan suoraan foorumin toimintaan ja tunnustamaan EIP:n ainutlaatuisen roolin EU:n rahoituselimenä foorumin hallinnoinnin kannalta;

| 30. | panee merkille komission muutossuunnitelmassaan ehdottaman temaattisen keskittämisen; korostaa, että keskittämisellä ei saa peitellä tiettyjen maiden erityistarpeita; muistuttaa, että koska demokraattinen omistajuus on tuen tuloksellisuuden perusta, kaikkien kehitysyhteistyön toimijoiden, varsinkin kansalaisyhteiskunnan edustajien ja paikallisviranomaisten, kanssa käytävän vuoropuhelun sekä joustavuuden on oltava keskeisiä tekijöitä määriteltäessä niitä aloja, joille rahoitus keskitetään ja jotka sisällytetään suuntaa-antaviin maaohjelmiin; |
| --- | --- |

30.

panee merkille komission muutossuunnitelmassaan ehdottaman temaattisen keskittämisen; korostaa, että keskittämisellä ei saa peitellä tiettyjen maiden erityistarpeita; muistuttaa, että koska demokraattinen omistajuus on tuen tuloksellisuuden perusta, kaikkien kehitysyhteistyön toimijoiden, varsinkin kansalaisyhteiskunnan edustajien ja paikallisviranomaisten, kanssa käytävän vuoropuhelun sekä joustavuuden on oltava keskeisiä tekijöitä määriteltäessä niitä aloja, joille rahoitus keskitetään ja jotka sisällytetään suuntaa-antaviin maaohjelmiin;

| 31. | kehottaa viipymättä panemaan täytäntöön AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman vammaisten osallisuudesta kehitysmaissa ja erityisesti sen 19, 20, 21 ja 22 artiklan, jotta varmistetaan osallistava ja kaikkien saatavilla oleva 11. EKR; |
| --- | --- |

31.

kehottaa viipymättä panemaan täytäntöön AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman vammaisten osallisuudesta kehitysmaissa ja erityisesti sen 19, 20, 21 ja 22 artiklan, jotta varmistetaan osallistava ja kaikkien saatavilla oleva 11. EKR;

| 32. | pitää myönteisenä, että unioni on myöntänyt Yhdistyneiden kansakuntien kehittämälle ”Kestävää energiaa kaikille” -aloitteelle merkittävää tukea, joka on suuruudeltaan 500 miljoonaa euroa 10. EKR:n kehyksessä, ja kehottaa jatkamaan toimea 11. EKR:n yhteydessä; |
| --- | --- |

32.

pitää myönteisenä, että unioni on myöntänyt Yhdistyneiden kansakuntien kehittämälle ”Kestävää energiaa kaikille” -aloitteelle merkittävää tukea, joka on suuruudeltaan 500 miljoonaa euroa 10. EKR:n kehyksessä, ja kehottaa jatkamaan toimea 11. EKR:n yhteydessä;

| 33. | suhtautuu myönteisesti siihen, että maatalous, erityisesti perheviljelmille myönnettävä tuki, kuuluu EU:n tulevan kehitysyhteistyöpolitiikan temaattisiin painopistealoihin; muistuttaa vähäiselle huomiolle jääneestä Maputon julistuksessa tehdystä AKT-maiden sitoumuksesta, jonka mukaan kansallisista talousarviovaroista osoitetaan 10 prosenttia maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen; |
| --- | --- |

33.

suhtautuu myönteisesti siihen, että maatalous, erityisesti perheviljelmille myönnettävä tuki, kuuluu EU:n tulevan kehitysyhteistyöpolitiikan temaattisiin painopistealoihin; muistuttaa vähäiselle huomiolle jääneestä Maputon julistuksessa tehdystä AKT-maiden sitoumuksesta, jonka mukaan kansallisista talousarviovaroista osoitetaan 10 prosenttia maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen;

| 34. | painottaa, että temaattisen keskittämisen ei pidä vaarantaa yleistä budjettitukea, jonka avulla olisi voitava edistää edunsaajien julkisen talouden hyvää hallintoa; toivoo, että väline säilyttää merkittävän aseman 11. EKR:ssä, samalla kun vahvistetaan ihmisoikeusvuoropuhelua komission ja AKT-maiden välillä; |
| --- | --- |

34.

painottaa, että temaattisen keskittämisen ei pidä vaarantaa yleistä budjettitukea, jonka avulla olisi voitava edistää edunsaajien julkisen talouden hyvää hallintoa; toivoo, että väline säilyttää merkittävän aseman 11. EKR:ssä, samalla kun vahvistetaan ihmisoikeusvuoropuhelua komission ja AKT-maiden välillä;

Demokraattinen valvonta

| 35. | panee merkille komission vapaaehtoisen sitoutumisen tiedottamaan parlamentille 11. EKR:n strategiaa koskevien asiakirjojen osalta mutta pitää valitettavana, että Euroopan parlamentilla ei ole konkreettista valtaa komission näin toteuttamiin toimenpiteisiin nähden; muistuttaa lisäksi, että AKT:n ja EU:n yhteisellä parlamentaarisella edustajakokouksella voi olla keskeinen asema EKR:n kaikkien strategia-asiakirjojen demokraattiseen valvonnassa Cotonoun sopimuksen 17 artiklan ja erityisesti sen 2 kohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

35.

panee merkille komission vapaaehtoisen sitoutumisen tiedottamaan parlamentille 11. EKR:n strategiaa koskevien asiakirjojen osalta mutta pitää valitettavana, että Euroopan parlamentilla ei ole konkreettista valtaa komission näin toteuttamiin toimenpiteisiin nähden; muistuttaa lisäksi, että AKT:n ja EU:n yhteisellä parlamentaarisella edustajakokouksella voi olla keskeinen asema EKR:n kaikkien strategia-asiakirjojen demokraattiseen valvonnassa Cotonoun sopimuksen 17 artiklan ja erityisesti sen 2 kohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti;

| 36. | muistuttaa, että on tärkeää noudattaa ”demokraattisen omistajuuden” periaatetta sellaisena kuin se on määritelty avun tuloksellisuutta koskevassa ohjelmassa; kehottaa tätä varten komissiota jatkamaan kansallisten parlamenttien ja AKT-maiden tilintarkastustuomioistuinten valmiuksien vahvistamisen tukemista ja kansalaisyhteiskunnalle tiedottamista ja kehottaa AKT-maita ottamaan omat kansalliset parlamenttinsa aktiivisemmin mukaan, jotta maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa määrättyjen varojen maksamista valvotaan jälkeenpäin parlamentaarisesti; ilmaisee tässä yhteydessä tyytyväisyytensä parlamentaarista demokratiaa edistävän toimiston tekemään mittaamattoman arvokkaaseen työhön; suosittelee lisäksi, että kaikki ministeriöt osallistuvat kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän ja unionin asianomaisen edustuston välisiin keskusteluihin, jotta strategia-asiakirjat antaisivat kattavan kuvan kansallisen tason kehitystarpeista; |
| --- | --- |

36.

muistuttaa, että on tärkeää noudattaa ”demokraattisen omistajuuden” periaatetta sellaisena kuin se on määritelty avun tuloksellisuutta koskevassa ohjelmassa; kehottaa tätä varten komissiota jatkamaan kansallisten parlamenttien ja AKT-maiden tilintarkastustuomioistuinten valmiuksien vahvistamisen tukemista ja kansalaisyhteiskunnalle tiedottamista ja kehottaa AKT-maita ottamaan omat kansalliset parlamenttinsa aktiivisemmin mukaan, jotta maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa määrättyjen varojen maksamista valvotaan jälkeenpäin parlamentaarisesti; ilmaisee tässä yhteydessä tyytyväisyytensä parlamentaarista demokratiaa edistävän toimiston tekemään mittaamattoman arvokkaaseen työhön; suosittelee lisäksi, että kaikki ministeriöt osallistuvat kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän ja unionin asianomaisen edustuston välisiin keskusteluihin, jotta strategia-asiakirjat antaisivat kattavan kuvan kansallisen tason kehitystarpeista;

| 37. | katsoo, että EKR:n varojen kohdentamisessa ovat keskeisellä sijalla avoimuus ja vastuuvelvollisuus sekä rahoitettujen hankkeiden seuranta, mukaan luettuina suorat tuet kansallisiin talousarvioihin; |
| --- | --- |

37.

katsoo, että EKR:n varojen kohdentamisessa ovat keskeisellä sijalla avoimuus ja vastuuvelvollisuus sekä rahoitettujen hankkeiden seuranta, mukaan luettuina suorat tuet kansallisiin talousarvioihin;

| 38. | korostaa kansalaisjärjestöjen ja paikallis- ja alueviranomaisten korvaamatonta panosta peruspalvelujen tuottamiseen, demokraattiseen valvontaan, marginalisoituneiden ryhmien tukemiseen sekä ihmisoikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon edistämiseen ja kehottaa komissiota ja AKT-maita kuulemaan 11. EKR:n ohjelmasuunnittelussa, kansalaisjärjestöjä ja paikallis- ja alueviranomaisia ja tekemään läheistä yhteistyötä niiden kanssa 11. EKR:n täytäntöönpanossa ja arvioinnissa Cotonoun sopimuksen 2, 6 ja 70 artiklan mukaisesti; kehottaa komissiota liittämään 11. EKR:n seurantaa varten suunniteltuihin määräaikaiskertomuksiin osan, jossa kerrotaan unionin edustustojen kansallisella tasolla suorittamista kansalaisjärjestöjen ja paikallis- ja alueviranomaisten kuulemisista; |
| --- | --- |

38.

korostaa kansalaisjärjestöjen ja paikallis- ja alueviranomaisten korvaamatonta panosta peruspalvelujen tuottamiseen, demokraattiseen valvontaan, marginalisoituneiden ryhmien tukemiseen sekä ihmisoikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon edistämiseen ja kehottaa komissiota ja AKT-maita kuulemaan 11. EKR:n ohjelmasuunnittelussa, kansalaisjärjestöjä ja paikallis- ja alueviranomaisia ja tekemään läheistä yhteistyötä niiden kanssa 11. EKR:n täytäntöönpanossa ja arvioinnissa Cotonoun sopimuksen 2, 6 ja 70 artiklan mukaisesti; kehottaa komissiota liittämään 11. EKR:n seurantaa varten suunniteltuihin määräaikaiskertomuksiin osan, jossa kerrotaan unionin edustustojen kansallisella tasolla suorittamista kansalaisjärjestöjen ja paikallis- ja alueviranomaisten kuulemisista;

Kehitysavun tuloksellisuus

| 39. | tähdentää EU:n ja sen jäsenvaltioiden välisen kehitysapua koskevan yhteisen ohjelmatyön saavutuksia, joiden avulla voidaan lisätä Euroopan kehityspolitiikan näkyvyyttä, vaikutusta ja tuloksellisuutta ja samalla välttää päällekkäisyyksiä ja tuhlausta; painottaa kuitenkin tarvetta syventää ja selkiyttää monivuotisen ohjelmatyön yhteiseen kehykseen sisältyviä sääntöjä; painottaa EU:n edustustojen ensisijaista merkitystä ja sitä, että niiden on varmistettava entistä paremmin tämän prosessin avoimuus antamalla ei ainoastaan asianomaisten valtioiden viranomaisille vaan myös muille kuin valtiollisille toimijoille mahdollisuus osallistua siihen; |
| --- | --- |

39.

tähdentää EU:n ja sen jäsenvaltioiden välisen kehitysapua koskevan yhteisen ohjelmatyön saavutuksia, joiden avulla voidaan lisätä Euroopan kehityspolitiikan näkyvyyttä, vaikutusta ja tuloksellisuutta ja samalla välttää päällekkäisyyksiä ja tuhlausta; painottaa kuitenkin tarvetta syventää ja selkiyttää monivuotisen ohjelmatyön yhteiseen kehykseen sisältyviä sääntöjä; painottaa EU:n edustustojen ensisijaista merkitystä ja sitä, että niiden on varmistettava entistä paremmin tämän prosessin avoimuus antamalla ei ainoastaan asianomaisten valtioiden viranomaisille vaan myös muille kuin valtiollisille toimijoille mahdollisuus osallistua siihen;

| 40. | pyytää komissiota noudattamaan tarkasti Cotonoun sopimuksen liitteessä IV olevan 19 C artiklan 1 kohtaa, jonka nojalla ympäristö- ja sosiaalinormien noudattaminen asetetaan edellytykseksi, jotta olisi mahdollista päästä osalliseksi 11. EKR:stä rahoitetuista julkisista hankinnoista AKT-maissa, ja edistämään tätä varten kestävän kehityksen ja yritysten yhteiskuntavastuun periaatteita; |
| --- | --- |

40.

pyytää komissiota noudattamaan tarkasti Cotonoun sopimuksen liitteessä IV olevan 19 C artiklan 1 kohtaa, jonka nojalla ympäristö- ja sosiaalinormien noudattaminen asetetaan edellytykseksi, jotta olisi mahdollista päästä osalliseksi 11. EKR:stä rahoitetuista julkisista hankinnoista AKT-maissa, ja edistämään tätä varten kestävän kehityksen ja yritysten yhteiskuntavastuun periaatteita;

| 41. | korostaa, että köyhyyden torjuminen ja kehitysavun tuloksellisuuden lisääminen riippuu erityisesti kyvystä saada käyttöön tuloja kansallisella tasolla ja että AKT–EU-kumppanuuden puitteissa on priorisoitava tehokkaiden ja tasapuolisten veronkantovälineiden käyttöönottoa, jotta parannetaan verojen keruuta ja torjutaan veronkiertoa ja veroparatiiseja; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että köyhyyden torjuminen ja kehitysavun tuloksellisuuden lisääminen riippuu erityisesti kyvystä saada käyttöön tuloja kansallisella tasolla ja että AKT–EU-kumppanuuden puitteissa on priorisoitava tehokkaiden ja tasapuolisten veronkantovälineiden käyttöönottoa, jotta parannetaan verojen keruuta ja torjutaan veronkiertoa ja veroparatiiseja;

| 42. | suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon ”Kolmansille maille annettavaa EU:n budjettitukea koskeva uusi lähestymistapa”; muistuttaa Cotonoun sopimuksen tärkeästä 96 artiklasta, jonka nojalla valtiolle annettava tuki voidaan keskeyttää, jos se rikkoo sopimuksen periaatteita; |
| --- | --- |

42.

suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon ”Kolmansille maille annettavaa EU:n budjettitukea koskeva uusi lähestymistapa”; muistuttaa Cotonoun sopimuksen tärkeästä 96 artiklasta, jonka nojalla valtiolle annettava tuki voidaan keskeyttää, jos se rikkoo sopimuksen periaatteita;

| 43. | muistuttaa, että budjettituella on hyvin monia etuja, kuten vastuullistaminen, tulosten tarkempi arviointi, harjoitetun politiikan suurempi johdonmukaisuus, parempi ennustettavuus ja varojen maksimaalinen käyttö suoraan väestön hyväksi; |
| --- | --- |

43.

muistuttaa, että budjettituella on hyvin monia etuja, kuten vastuullistaminen, tulosten tarkempi arviointi, harjoitetun politiikan suurempi johdonmukaisuus, parempi ennustettavuus ja varojen maksimaalinen käyttö suoraan väestön hyväksi;

| 44. | pitää tärkeänä, että naisia ei pidetä pelkästään haavoittuvana väestönosana vaan myös kehityspolitiikkojen aktiivisina edistäjinä; korostaa, että naisilla on tärkeä rooli ravitsemukseen ja elintarviketurvaan liittyvissä asioissa, erityisesti koska 80 prosenttia maataloudesta on heidän vastuullaan Afrikassa, vaikka he eivät juuri koskaan voi edes omistaa viljelemäänsä maata; korostaa myös, että naiset ovat osoittautuneet päteviksi ongelmien ja konfliktien ratkaisijoiksi, ja kehottaa komissiota ja AKT-maita siksi lisäämään naisten edustusta toiminta- ja työryhmissä; |
| --- | --- |

44.

pitää tärkeänä, että naisia ei pidetä pelkästään haavoittuvana väestönosana vaan myös kehityspolitiikkojen aktiivisina edistäjinä; korostaa, että naisilla on tärkeä rooli ravitsemukseen ja elintarviketurvaan liittyvissä asioissa, erityisesti koska 80 prosenttia maataloudesta on heidän vastuullaan Afrikassa, vaikka he eivät juuri koskaan voi edes omistaa viljelemäänsä maata; korostaa myös, että naiset ovat osoittautuneet päteviksi ongelmien ja konfliktien ratkaisijoiksi, ja kehottaa komissiota ja AKT-maita siksi lisäämään naisten edustusta toiminta- ja työryhmissä;

| 45. | kehottaa komissiota soveltamaan sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä kehitysyhteistyössä koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa vahvistettuja tulosindikaattoreita; |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota soveltamaan sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä kehitysyhteistyössä koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa vahvistettuja tulosindikaattoreita;

| 46. | pyytää komissiota laatimaan parlamentille edistymiskertomuksen sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä kehitysyhteistyössä koskevan EU:n toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

46.

pyytää komissiota laatimaan parlamentille edistymiskertomuksen sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä kehitysyhteistyössä koskevan EU:n toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta;

o

o o

| 47. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle sekä EU:n jäsenvaltioiden ja tarvittaessa AKT-maiden ja merentakaisten maiden ja alueiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

47.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle sekä EU:n jäsenvaltioiden ja tarvittaessa AKT-maiden ja merentakaisten maiden ja alueiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3. Sopimusta tarkistettiin Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 (EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4) ja Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010 (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3).

(2)  EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2007/249/EY (EUVL L 109, 26.4.2007, s. 33).

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/43 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/43

---

P7_TA(2013)0077

Enemmän hyötyä irti EU:n ympäristötoimenpiteistä

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 aiheesta ”Enemmän hyötyä irti EU:n ympäristötoimenpiteistä: luottamuksen lisääminen parantamalla tietämystä ja reagointia” (2012/2104(INI))

(2016/C 036/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 ja 192 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 ja 192 artiklan,

| — | ottaa huomioon komission neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle antaman tiedonannon Euroopan yhteisön ympäristölainsäädännön täytäntöönpanosta (COM(2008)0773), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle antaman tiedonannon Euroopan yhteisön ympäristölainsäädännön täytäntöönpanosta (COM(2008)0773),

| — | ottaa huomioon komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille antaman tiedonannon vuoden 2008 ympäristöpoliittisesta katsauksesta (COM(2009)0304) sekä siihen liittyvän asiakirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille antaman tiedonannon vuoden 2008 ympäristöpoliittisesta katsauksesta (COM(2009)0304) sekä siihen liittyvän asiakirjan,

| — | ottaa huomioon komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle antaman tiedonannon ”Enemmän hyötyä irti EU:n ympäristötoimenpiteistä: luottamuksen lisääminen parantamalla tietämystä ja reagointia” (COM(2012)0095), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle antaman tiedonannon ”Enemmän hyötyä irti EU:n ympäristötoimenpiteistä: luottamuksen lisääminen parantamalla tietämystä ja reagointia” (COM(2012)0095),

| — | ottaa huomioon 29. vuosikertomuksen Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta (2011) (COM(2012)0714), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. vuosikertomuksen Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta (2011) (COM(2012)0714),

| — | ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2012 antamansa päätöslauselman kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tarkistamisesta ja seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman painopisteiden asettamisesta – Parempi ympäristö, parempi elämä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2012 antamansa päätöslauselman kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tarkistamisesta ja seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman painopisteiden asettamisesta – Parempi ympäristö, parempi elämä (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston 20. joulukuuta 2010 antamat päätelmät ympäristöpoliittisten välineiden tehostamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 20. joulukuuta 2010 antamat päätelmät ympäristöpoliittisten välineiden tehostamisesta,

| — | ottaa huomioon neuvoston puheenjohtajavaltion 19. huhtikuuta 2012 antamat päätelmät seitsemännestä ympäristöä koskevasta toimintaohjelmasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston puheenjohtajavaltion 19. huhtikuuta 2012 antamat päätelmät seitsemännestä ympäristöä koskevasta toimintaohjelmasta,

| — | ottaa huomioon toimielinten välisen sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toimielinten välisen sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä (2),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean suuntaa-antavan lausunnon aiheesta ”Paikallis- ja alueviranomaisten rooli tulevassa ympäristöpolitiikassa” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean suuntaa-antavan lausunnon aiheesta ”Paikallis- ja alueviranomaisten rooli tulevassa ympäristöpolitiikassa” (3),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon (4) aiheesta ”Kohti seitsemättä ympäristöä koskevaa toimintaohjelmaa – EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon tehostaminen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon (4) aiheesta ”Kohti seitsemättä ympäristöä koskevaa toimintaohjelmaa – EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon tehostaminen”,

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa (COM(2003)0624) sekä Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä hyväksymän tekstin (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa (COM(2003)0624) sekä Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä hyväksymän tekstin (5),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä vetoomusvaliokunnan lausunnon (A7-0028/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä vetoomusvaliokunnan lausunnon (A7-0028/2013),

Yleisiä huomautuksia

| A. | toteaa, että suuri osa EU:n lainsäädännöstä on direktiivejä, joissa säädetään yleisistä säännöistä ja tavoitteista mutta annetaan jäsenvaltioiden ja alueellisten ja paikallisten elinten valita keinot, joilla tavoitteet saavutetaan; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että suuri osa EU:n lainsäädännöstä on direktiivejä, joissa säädetään yleisistä säännöistä ja tavoitteista mutta annetaan jäsenvaltioiden ja alueellisten ja paikallisten elinten valita keinot, joilla tavoitteet saavutetaan;

| B. | katsoo, että päävastuu EU:n lainsäädännön tehokkaasta täytäntöönpanosta ja valvonnasta on kansallisilla viranomaisilla ja hyvin usein alueellisella ja paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että päävastuu EU:n lainsäädännön tehokkaasta täytäntöönpanosta ja valvonnasta on kansallisilla viranomaisilla ja hyvin usein alueellisella ja paikallisella tasolla;

| C. | katsoo, että tehoton täytäntöönpano ei vain vahingoita ympäristöä ja ihmisten terveyttä vaan aiheuttaa myös epävarmuutta teollisuudelle, luo esteitä sisämarkkinoille sekä lisää byrokratiaa ja johtaa siten kustannusten nousuun; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että tehoton täytäntöönpano ei vain vahingoita ympäristöä ja ihmisten terveyttä vaan aiheuttaa myös epävarmuutta teollisuudelle, luo esteitä sisämarkkinoille sekä lisää byrokratiaa ja johtaa siten kustannusten nousuun;

| D. | toteaa tutkimusten osoittavan, että panemalla EU:n lainsäädäntö täysimääräisesti täytäntöön luotaisiin yksin jätealalla 400 000 työpaikkaa ja säästettäisiin 72 miljardia euroa vuodessa (6); |
| --- | --- |

D.

toteaa tutkimusten osoittavan, että panemalla EU:n lainsäädäntö täysimääräisesti täytäntöön luotaisiin yksin jätealalla 400 000 työpaikkaa ja säästettäisiin 72 miljardia euroa vuodessa (6);

| E. | toteaa, että ympäristölainsäädännön heikko täytäntöönpano näkyy alalla lukuisina rikkomuksina ja kanteluina; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että ympäristölainsäädännön heikko täytäntöönpano näkyy alalla lukuisina rikkomuksina ja kanteluina;

| F. | katsoo, että täytäntöönpanon tilaa koskevien täsmällisten tietojen ja useita ympäristöön liittyviä osa-alueita koskevan määrällisen tiedon puute haittaa ympäristöalan säännöstön asianmukaista täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että täytäntöönpanon tilaa koskevien täsmällisten tietojen ja useita ympäristöön liittyviä osa-alueita koskevan määrällisen tiedon puute haittaa ympäristöalan säännöstön asianmukaista täytäntöönpanoa;

| G. | ottaa huomioon, että komission mukaan EU:n ympäristölainsäädännön noudattamatta jättämisestä koituu nykyisin vuosittain 50 miljardin euron kustannukset terveydenhoitokuluina ja suorina ympäristökustannuksina, ja toteaa, että summassa ei ole otettu huomioon ympäristön tilaan EU:ssa kohdistuvia haittavaikutuksia; toteaa, että vuodesta 2020 lähtien nämä vuotuiset kustannukset ovat 90 miljardia euroa (7); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että komission mukaan EU:n ympäristölainsäädännön noudattamatta jättämisestä koituu nykyisin vuosittain 50 miljardin euron kustannukset terveydenhoitokuluina ja suorina ympäristökustannuksina, ja toteaa, että summassa ei ole otettu huomioon ympäristön tilaan EU:ssa kohdistuvia haittavaikutuksia; toteaa, että vuodesta 2020 lähtien nämä vuotuiset kustannukset ovat 90 miljardia euroa (7);

| H. | katsoo, että EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoon voi liittyä kahdenlaisia ongelmia: yhtäältä viivästynyt tai riittämätön täytäntöönpano ja toisaalta ylisääntely (lainsäädännön ”kultaus”), ja että molemmat suuntaukset ovat EU:n ympäristölainsäädännön alkuperäisten poliittisten tavoitteiden vastaisia; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoon voi liittyä kahdenlaisia ongelmia: yhtäältä viivästynyt tai riittämätön täytäntöönpano ja toisaalta ylisääntely (lainsäädännön ”kultaus”), ja että molemmat suuntaukset ovat EU:n ympäristölainsäädännön alkuperäisten poliittisten tavoitteiden vastaisia;

| I. | toteaa, että täytäntöönpano vaihtelee merkittävästi sekä jäsenvaltioiden välillä että niiden sisällä ja että vaihtelulla on haitallisia vaikutuksia ympäristöön; katsoo, että täytäntöönpanossa ilmenevien erojen poistamiseksi tarvitaan järjestelmällisempää ja kokonaisvaltaisempaa lähestymistapaa; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että täytäntöönpano vaihtelee merkittävästi sekä jäsenvaltioiden välillä että niiden sisällä ja että vaihtelulla on haitallisia vaikutuksia ympäristöön; katsoo, että täytäntöönpanossa ilmenevien erojen poistamiseksi tarvitaan järjestelmällisempää ja kokonaisvaltaisempaa lähestymistapaa;

| J. | ottaa huomioon, että ympäristö oli vuonna 2011 ala, jolla todettiin eniten yhteisön lainsäädännön rikkomisia Euroopan unionissa (299 tapausta); toteaa, että niiden osuus on 17 prosenttia kaikista rikkomistapauksista ja että vuonna 2011 käynnistettiin 114 uutta tätä alaa koskevaa rikkomismenettelyä (8); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että ympäristö oli vuonna 2011 ala, jolla todettiin eniten yhteisön lainsäädännön rikkomisia Euroopan unionissa (299 tapausta); toteaa, että niiden osuus on 17 prosenttia kaikista rikkomistapauksista ja että vuonna 2011 käynnistettiin 114 uutta tätä alaa koskevaa rikkomismenettelyä (8);

| K. | toteaa, että EU:n ympäristölainsäädännön täysimääräinen noudattaminen on perussopimuksesta johtuva velvoite ja edellytys EU:n varojen käyttämiselle jäsenvaltioissa; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi siksi pantava ympäristölainsäädäntö täytäntöön viipymättä ja kustannustehokkaasti, jotta voidaan parantaa ympäristön tilaa EU:ssa; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että EU:n ympäristölainsäädännön täysimääräinen noudattaminen on perussopimuksesta johtuva velvoite ja edellytys EU:n varojen käyttämiselle jäsenvaltioissa; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi siksi pantava ympäristölainsäädäntö täytäntöön viipymättä ja kustannustehokkaasti, jotta voidaan parantaa ympäristön tilaa EU:ssa;

| L. | toteaa, että kuudetta ympäristöä koskevaa toimintaohjelmaa heikensivät vanhojen politiikanalojen, kuten ilmansaasteiden valvonnan, jätehuollon, veden ja jäteveden käsittelyn ja luonnonsuojelun, täytäntöönpanoon liittyvät pysyvät ongelmat; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että kuudetta ympäristöä koskevaa toimintaohjelmaa heikensivät vanhojen politiikanalojen, kuten ilmansaasteiden valvonnan, jätehuollon, veden ja jäteveden käsittelyn ja luonnonsuojelun, täytäntöönpanoon liittyvät pysyvät ongelmat;

Täytäntöönpano yhteisenä tehtävänä ja mahdollisuutena

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon aiheesta ”Enemmän hyötyä irti EU:n ympäristötoimenpiteistä: luottamuksen lisääminen parantamalla tietämystä ja reagointia” (COM(2012)0095); |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon aiheesta ”Enemmän hyötyä irti EU:n ympäristötoimenpiteistä: luottamuksen lisääminen parantamalla tietämystä ja reagointia” (COM(2012)0095);

| 2. | kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimiin ympäristön suojelemiseksi ja kestävän kehityksen edistämiseksi ja pitämään samalla mielessä terveen ja kilpailukykyisen talouden tarpeen; korostaa, että paikallisyhteisöillä on oltava suuret mahdollisuudet vaikuttaa silloin, kun päätetään ihmisten ja ympäristön tarpeiden välisestä tasapainosta; |
| --- | --- |

2.

kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimiin ympäristön suojelemiseksi ja kestävän kehityksen edistämiseksi ja pitämään samalla mielessä terveen ja kilpailukykyisen talouden tarpeen; korostaa, että paikallisyhteisöillä on oltava suuret mahdollisuudet vaikuttaa silloin, kun päätetään ihmisten ja ympäristön tarpeiden välisestä tasapainosta;

| 3. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat vahvistaa yhteistyötä ja taata säädösten tehokkaamman täytäntöönpanon EU:n ympäristötoimien suunnittelun yhteydessä; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat vahvistaa yhteistyötä ja taata säädösten tehokkaamman täytäntöönpanon EU:n ympäristötoimien suunnittelun yhteydessä;

| 4. | katsoo, ettei hallinnollinen rasitus johdu aina ylisääntelystä tai täytäntöönpanon laiminlyömisestä; toteaa, ettei hallintokuluja voida välttää mutta ne olisi pidettävä mahdollisimman pieninä, koska ne vaikuttavat haitallisesti kansalaisiin ja teollisuuteen; |
| --- | --- |

4.

katsoo, ettei hallinnollinen rasitus johdu aina ylisääntelystä tai täytäntöönpanon laiminlyömisestä; toteaa, ettei hallintokuluja voida välttää mutta ne olisi pidettävä mahdollisimman pieninä, koska ne vaikuttavat haitallisesti kansalaisiin ja teollisuuteen;

| 5. | toteaa, että suuri osa ympäristölainsäädäntöön liittyvistä tarpeettomista hallintokuluista johtuu puutteellisista tai tehottomista julkisista ja yksityisistä hallintokäytännöistä, joita esiintyy eri jäsenvaltioissa ja niiden alue- ja paikallisviranomaisissa; |
| --- | --- |

5.

toteaa, että suuri osa ympäristölainsäädäntöön liittyvistä tarpeettomista hallintokuluista johtuu puutteellisista tai tehottomista julkisista ja yksityisistä hallintokäytännöistä, joita esiintyy eri jäsenvaltioissa ja niiden alue- ja paikallisviranomaisissa;

| 6. | korostaa, että EU:n kullakin politiikalla tavoitellut tulokset voidaan saavuttaa vain, jos jäsenvaltiot ja alue- ja paikallisviranomaiset panevat EU:n lainsäädännön täytäntöön (saattavat sen osaksi kansallista lainsäädäntöä) viipymättä ja asianmukaisesti; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että EU:n kullakin politiikalla tavoitellut tulokset voidaan saavuttaa vain, jos jäsenvaltiot ja alue- ja paikallisviranomaiset panevat EU:n lainsäädännön täytäntöön (saattavat sen osaksi kansallista lainsäädäntöä) viipymättä ja asianmukaisesti;

| 7. | korostaa, että tasapuolisten toimintaedellytysten, sisämarkkinoiden ja yhdenmukaistetun lähestymistavan varmistamisella on keskeinen asema EU:n lainsäädännössä; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että tasapuolisten toimintaedellytysten, sisämarkkinoiden ja yhdenmukaistetun lähestymistavan varmistamisella on keskeinen asema EU:n lainsäädännössä;

| 8. | katsoo, että tehokkaasta täytäntöönpanosta on hyötyä teollisuudelle, esimerkiksi hallinnollisen rasituksen keventämisen sekä investointivarmuuden ja siten myös uusien työpaikkojen luomisen muodossa; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että tehokkaasta täytäntöönpanosta on hyötyä teollisuudelle, esimerkiksi hallinnollisen rasituksen keventämisen sekä investointivarmuuden ja siten myös uusien työpaikkojen luomisen muodossa;

| 9. | pitää valitettavana, että kansalaiset tulevat tietoisiksi EU:n lainsäädännöstä vasta sen tultua voimaan; katsoo, että lainsäätäjien ja kansalaisten välillä on vaihdettava tietoa jo varhaisemmassa vaiheessa, jotta EU:n lainsäädäntö hyväksyttäisiin ja sen tavoitteet ymmärrettäisiin paremmin; |
| --- | --- |

9.

pitää valitettavana, että kansalaiset tulevat tietoisiksi EU:n lainsäädännöstä vasta sen tultua voimaan; katsoo, että lainsäätäjien ja kansalaisten välillä on vaihdettava tietoa jo varhaisemmassa vaiheessa, jotta EU:n lainsäädäntö hyväksyttäisiin ja sen tavoitteet ymmärrettäisiin paremmin;

| 10. | selventää, että komission olisi perussopimusten valvojana toimittava aiemmin varmistaakseen, että täytäntöönpano toteutuu paremmin ja joutuisammin; pyytää komissiota selvittämään, mitä on tehtävä sen varmistamiseksi, että ympäristölainsäädäntö saatetaan asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja että se pannaan täytäntöön ja sitä sovelletaan oikein; |
| --- | --- |

10.

selventää, että komission olisi perussopimusten valvojana toimittava aiemmin varmistaakseen, että täytäntöönpano toteutuu paremmin ja joutuisammin; pyytää komissiota selvittämään, mitä on tehtävä sen varmistamiseksi, että ympäristölainsäädäntö saatetaan asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja että se pannaan täytäntöön ja sitä sovelletaan oikein;

| 11. | toteaa, että täytäntöönpanon hajanaisuus jäsenvaltioissa heikentää teollisuuden tasapuolisten toimintaedellytysten toteutumista ja lisää epävarmuutta tarkoista vaatimuksista eikä siten kannusta investointeihin niillä ympäristöaloilla, joilla voitaisiin luoda uusia työpaikkoja; |
| --- | --- |

11.

toteaa, että täytäntöönpanon hajanaisuus jäsenvaltioissa heikentää teollisuuden tasapuolisten toimintaedellytysten toteutumista ja lisää epävarmuutta tarkoista vaatimuksista eikä siten kannusta investointeihin niillä ympäristöaloilla, joilla voitaisiin luoda uusia työpaikkoja;

| 12. | korostaa, että EU:n toimielinten vastuu EU:n lainsäädännöstä ei rajoitu siihen, että parlamentti ja neuvosto hyväksyvät säädökset, ja korostaa myös, että parlamentti on valmis avustamaan jäsenvaltioita täytäntöönpanon tehostamisessa; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että EU:n toimielinten vastuu EU:n lainsäädännöstä ei rajoitu siihen, että parlamentti ja neuvosto hyväksyvät säädökset, ja korostaa myös, että parlamentti on valmis avustamaan jäsenvaltioita täytäntöönpanon tehostamisessa;

| 13. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja asianomaisia alueita parantamaan tiedonvälitystä ja lisäämään avoimuutta vaihtamalla tietoja aktiivisemmin ja useammin; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja asianomaisia alueita parantamaan tiedonvälitystä ja lisäämään avoimuutta vaihtamalla tietoja aktiivisemmin ja useammin;

Ratkaisut tehokkaamman täytäntöönpanon varmistamiseksi

| 14. | katsoo, että täysimääräinen täytäntöönpano ja soveltaminen kaikilla tasoilla on ratkaisevaa ja saattaa tarvittaessa edellyttää tehostamista; korostaa siksi, että tarvitaan selkeää ja johdonmukaista ympäristölainsäädäntöä, jossa vältetään päällekkäisyyksiä; painottaa, että EU:n ympäristölainsäädäntöön sisältyviä eri välineitä on koordinoitava ja niiden on oltava toisiaan täydentäviä ja niissä olevat aukot on poistettava; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että täysimääräinen täytäntöönpano ja soveltaminen kaikilla tasoilla on ratkaisevaa ja saattaa tarvittaessa edellyttää tehostamista; korostaa siksi, että tarvitaan selkeää ja johdonmukaista ympäristölainsäädäntöä, jossa vältetään päällekkäisyyksiä; painottaa, että EU:n ympäristölainsäädäntöön sisältyviä eri välineitä on koordinoitava ja niiden on oltava toisiaan täydentäviä ja niissä olevat aukot on poistettava;

| 15. | katsoo, että ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa voidaan tehostaa jakamalla parhaita käytäntöjä jäsenvaltioiden ja EU:n lainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien alue- ja paikallisviranomaisten kesken ja tiivistämällä yhteistyötä EU:n toimielinten kanssa; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa voidaan tehostaa jakamalla parhaita käytäntöjä jäsenvaltioiden ja EU:n lainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien alue- ja paikallisviranomaisten kesken ja tiivistämällä yhteistyötä EU:n toimielinten kanssa;

| 16. | pitää valitettavana, ettei lainsäädännön noudattamiseksi ja valvomiseksi kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla toteutetuista toimista ole saatavilla tietoa, ja pyytää siksi komissiota parantamaan tilannetta käyttäen apunaan verkostojansa ja elimiänsä, kuten Euroopan ympäristökeskusta (EYK); |
| --- | --- |

16.

pitää valitettavana, ettei lainsäädännön noudattamiseksi ja valvomiseksi kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla toteutetuista toimista ole saatavilla tietoa, ja pyytää siksi komissiota parantamaan tilannetta käyttäen apunaan verkostojansa ja elimiänsä, kuten Euroopan ympäristökeskusta (EYK);

| 17. | toteaa, että on tärkeää tehostaa ja valvoa ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa koskevia indikaattoreita, ja kannustaa luomaan helppokäyttöisen verkkosivuston, jolla on tietoa indikaattoreilla mitatuista viimeisimmistä tuloksista ja jonka avulla voi epävirallisesti vertailla jäsenvaltioita; |
| --- | --- |

17.

toteaa, että on tärkeää tehostaa ja valvoa ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa koskevia indikaattoreita, ja kannustaa luomaan helppokäyttöisen verkkosivuston, jolla on tietoa indikaattoreilla mitatuista viimeisimmistä tuloksista ja jonka avulla voi epävirallisesti vertailla jäsenvaltioita;

| 18. | katsoo, että komission olisi itse oltava keskeisessä asemassa paremman täytäntöönpanon varmistamiseksi toteutettavissa toimissa, ja pitää valitettavana, että nykyään toimet ohjataan yhä useammin muille elimille, joilla ei usein ole komission toimivaltaa, henkilöstöä eikä taloudellisia voimavaroja; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että komission olisi itse oltava keskeisessä asemassa paremman täytäntöönpanon varmistamiseksi toteutettavissa toimissa, ja pitää valitettavana, että nykyään toimet ohjataan yhä useammin muille elimille, joilla ei usein ole komission toimivaltaa, henkilöstöä eikä taloudellisia voimavaroja;

| 19. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita auttamaan ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoon kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla osallistuvien henkilöiden tietojen ja valmiuksien parantamisessa, jotta voitaisiin varmistaa, että lainsäädännöstä saadaan enemmän hyötyä; katsoo lisäksi, että täytäntöönpanoa voitaisiin parantaa myös aloittamalla vuoropuhelu asianomaisten sidosryhmien kanssa; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita auttamaan ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoon kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla osallistuvien henkilöiden tietojen ja valmiuksien parantamisessa, jotta voitaisiin varmistaa, että lainsäädännöstä saadaan enemmän hyötyä; katsoo lisäksi, että täytäntöönpanoa voitaisiin parantaa myös aloittamalla vuoropuhelu asianomaisten sidosryhmien kanssa;

| 20. | kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuuden tehdä komission ja yksittäisten jäsenvaltioiden välisiä tai eri jäsenvaltioiden välisiä kumppanuuksiin perustuvia täytäntöönpanosopimuksia, jotta voitaisiin edistää parempaa täytäntöönpanoa ja tunnistaa ja ratkaista täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuuden tehdä komission ja yksittäisten jäsenvaltioiden välisiä tai eri jäsenvaltioiden välisiä kumppanuuksiin perustuvia täytäntöönpanosopimuksia, jotta voitaisiin edistää parempaa täytäntöönpanoa ja tunnistaa ja ratkaista täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia;

| 21. | kehottaa komissiota selvittämään, olisiko paikallisviranomaisten laajempi osallistuminen koko ympäristöpolitiikan laatimisprosessiin hyödyllistä lainsäädännön täytäntöönpanon parantamiseksi yleisesti ja voitaisiinko tätä varten esimerkiksi perustaa ryhmiä, jotka saattaisivat ympäristölainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöä alueellisella ja paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota selvittämään, olisiko paikallisviranomaisten laajempi osallistuminen koko ympäristöpolitiikan laatimisprosessiin hyödyllistä lainsäädännön täytäntöönpanon parantamiseksi yleisesti ja voitaisiinko tätä varten esimerkiksi perustaa ryhmiä, jotka saattaisivat ympäristölainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöä alueellisella ja paikallisella tasolla;

| 22. | suosittelee, että perustetaan järjestelmällinen ja helppokäyttöinen verkkopalvelu, josta saa tietoja täytäntöönpanosta; kehotta kaikkia toimijoita ja etenkin teollisuutta ja kansalaisia antamaan täytäntöönpanoelimille palautetta täytäntöönpanossa ilmenevistä ongelmista; katsoo, että ympäristön tilaa koskevan luotettavan, vertailukelpoisen ja helppokäyttöisen tiedon saatavuudella on ratkaiseva merkitys täytäntöönpanon edistymisen tehokkaassa seuraamisessa; |
| --- | --- |

22.

suosittelee, että perustetaan järjestelmällinen ja helppokäyttöinen verkkopalvelu, josta saa tietoja täytäntöönpanosta; kehotta kaikkia toimijoita ja etenkin teollisuutta ja kansalaisia antamaan täytäntöönpanoelimille palautetta täytäntöönpanossa ilmenevistä ongelmista; katsoo, että ympäristön tilaa koskevan luotettavan, vertailukelpoisen ja helppokäyttöisen tiedon saatavuudella on ratkaiseva merkitys täytäntöönpanon edistymisen tehokkaassa seuraamisessa;

| 23. | kehottaa komissiota harkitsemaan uudelleen pyyntöä ottaa käyttöön parhaita käytäntöjä koskeva tietokanta, joka mahdollistaisi parhaiden täytäntöönpanokäytäntöjen jakamisen jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten kesken; kehottaa komissiota myös selvittämään keinoja hyödyntää tieto- ja viestintätekniikkaa, jotta internetissä voitaisiin tarjota mahdollisimman paljon hyödyllistä tietoa siitä, miten EU:n ympäristölainsäädäntö olisi pantava täytäntöön; |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota harkitsemaan uudelleen pyyntöä ottaa käyttöön parhaita käytäntöjä koskeva tietokanta, joka mahdollistaisi parhaiden täytäntöönpanokäytäntöjen jakamisen jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten kesken; kehottaa komissiota myös selvittämään keinoja hyödyntää tieto- ja viestintätekniikkaa, jotta internetissä voitaisiin tarjota mahdollisimman paljon hyödyllistä tietoa siitä, miten EU:n ympäristölainsäädäntö olisi pantava täytäntöön;

| 24. | painottaa, että ympäristölainsäädännön soveltamista on valvottava tarkemmin; kehottaa siksi vahvistamaan nykyistä kapasiteettia ja sovittamaan yhteen valvonnasta vastaavat eri elimet jäsenvaltioissa EU:n suuntaviivojen mukaisesti; |
| --- | --- |

24.

painottaa, että ympäristölainsäädännön soveltamista on valvottava tarkemmin; kehottaa siksi vahvistamaan nykyistä kapasiteettia ja sovittamaan yhteen valvonnasta vastaavat eri elimet jäsenvaltioissa EU:n suuntaviivojen mukaisesti;

| 25. | korostaa, että EU:n lainsäädännöllä olisi pyrittävä torjumaan ympäristövahinkojen syitä laatimalla ympäristövahinkoihin liittyvää oikeudellista vastuuta ja yrityksen yhteiskuntavastuuta koskevat säännöt; katsoo, että tämän toteuttamiseksi on tärkeää panna täytäntöön kaikki sellaiset aloitteet, joiden tavoitteena on edistää ja yleistää yritysten yhteiskuntavastuuta ympäristöalalla, koska siten vaaditaan yrityksiä suhtautumaan myötämielisesti kestävän kehityksen strategiaan; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että EU:n lainsäädännöllä olisi pyrittävä torjumaan ympäristövahinkojen syitä laatimalla ympäristövahinkoihin liittyvää oikeudellista vastuuta ja yrityksen yhteiskuntavastuuta koskevat säännöt; katsoo, että tämän toteuttamiseksi on tärkeää panna täytäntöön kaikki sellaiset aloitteet, joiden tavoitteena on edistää ja yleistää yritysten yhteiskuntavastuuta ympäristöalalla, koska siten vaaditaan yrityksiä suhtautumaan myötämielisesti kestävän kehityksen strategiaan;

| 26. | muistuttaa, että EU:n ympäristölainsäädännön asianmukaisella täytäntöönpanolla voidaan saavuttaa monia hyötyjä; toteaa, että kolme esimerkkiä näistä hyödyistä ovat tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoiden taloudellisille toimijoille, innovointiin kannustaminen ja EU:n yritysten saamat ensimmäisen toimijan edut; |
| --- | --- |

26.

muistuttaa, että EU:n ympäristölainsäädännön asianmukaisella täytäntöönpanolla voidaan saavuttaa monia hyötyjä; toteaa, että kolme esimerkkiä näistä hyödyistä ovat tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoiden taloudellisille toimijoille, innovointiin kannustaminen ja EU:n yritysten saamat ensimmäisen toimijan edut;

| 27. | korostaa, että ympäristönsuojelun korkea taso on yksi Euroopan unionin perustavoitteista ja että siitä olisi kansalaisille suoraa hyötyä muun muassa paremman ilmanlaadun, vähäisemmän melun ja vähempien terveysongelmien ansiosta parantuneina elinoloina; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että ympäristönsuojelun korkea taso on yksi Euroopan unionin perustavoitteista ja että siitä olisi kansalaisille suoraa hyötyä muun muassa paremman ilmanlaadun, vähäisemmän melun ja vähempien terveysongelmien ansiosta parantuneina elinoloina;

| 28. | korostaa, että EU on laatinut itselleen kunnianhimoisen toimintaohjelman kestävän, resurssitehokkaan ja vähähiilisen talouden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä ja että tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää sitoutumista kaikilla tasoilla; muistuttaa, että yhteiset toimet ovat elintärkeitä sen varmistamiseksi, että EU:n talous kasvaa tavalla, jossa otetaan huomioon resurssien rajallisuus ja planeettamme sietokyvyn rajat; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että EU on laatinut itselleen kunnianhimoisen toimintaohjelman kestävän, resurssitehokkaan ja vähähiilisen talouden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä ja että tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää sitoutumista kaikilla tasoilla; muistuttaa, että yhteiset toimet ovat elintärkeitä sen varmistamiseksi, että EU:n talous kasvaa tavalla, jossa otetaan huomioon resurssien rajallisuus ja planeettamme sietokyvyn rajat;

| 29. | pitää valitettavana, että menettely, jossa käsiteltiin ehdotusta direktiiviksi muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa (9), pysähtyi ensimmäiseen käsittelyyn; kehottaa siksi lainsäätäjiä tarkastelemaan uudelleen kantojaan, jotta umpikujasta päästäisiin eteenpäin; |
| --- | --- |

29.

pitää valitettavana, että menettely, jossa käsiteltiin ehdotusta direktiiviksi muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa (9), pysähtyi ensimmäiseen käsittelyyn; kehottaa siksi lainsäätäjiä tarkastelemaan uudelleen kantojaan, jotta umpikujasta päästäisiin eteenpäin;

| 30. | suosittaa siksi, että ne oikeusjärjestelmän osat, jotka käsittelevät EU:n ympäristölainsäädännön rikkomistapauksia tai sen puutteellista noudattamista, jakavat tietoja kaikkien jäsenvaltioiden kesken; |
| --- | --- |

30.

suosittaa siksi, että ne oikeusjärjestelmän osat, jotka käsittelevät EU:n ympäristölainsäädännön rikkomistapauksia tai sen puutteellista noudattamista, jakavat tietoja kaikkien jäsenvaltioiden kesken;

| 31. | pitää täytäntöönpanotoimien valvontaa erittäin tärkeänä ja korostaa siksi, että Euroopan ympäristökeskus tekee alalla arvokasta työtä lakisääteisten tehtäviensä mukaisesti; |
| --- | --- |

31.

pitää täytäntöönpanotoimien valvontaa erittäin tärkeänä ja korostaa siksi, että Euroopan ympäristökeskus tekee alalla arvokasta työtä lakisääteisten tehtäviensä mukaisesti;

| 32. | korostaa Euroopan ympäristökeskuksen tärkeää tehtävää vankan tietopohjan tarjoamisessa politiikan ja täytäntöönpanon tueksi ja antaa arvoa Euroopan ympäristökeskuksen tällä alalla tekemälle työlle; kehottaa Euroopan ympäristökeskusta kehittämään edelleen valmiuksiaan avustaa komissiota ja jäsenvaltioita valvonnan laadun ja EU:n eri osissa kerättyjen ympäristötietojen vertailtavuuden varmistamisessa; kehottaa Euroopan ympäristökeskusta lisäksi keskittymään valmiuksien kehittämiseen ja parhaiden käytäntöjen jakamiseen jäsenvaltioissa; odottaa, että täytäntöönpanoa käsitellään yksityiskohtaisemmin Euroopan ympäristökeskuksen uudessa strategiassa; |
| --- | --- |

32.

korostaa Euroopan ympäristökeskuksen tärkeää tehtävää vankan tietopohjan tarjoamisessa politiikan ja täytäntöönpanon tueksi ja antaa arvoa Euroopan ympäristökeskuksen tällä alalla tekemälle työlle; kehottaa Euroopan ympäristökeskusta kehittämään edelleen valmiuksiaan avustaa komissiota ja jäsenvaltioita valvonnan laadun ja EU:n eri osissa kerättyjen ympäristötietojen vertailtavuuden varmistamisessa; kehottaa Euroopan ympäristökeskusta lisäksi keskittymään valmiuksien kehittämiseen ja parhaiden käytäntöjen jakamiseen jäsenvaltioissa; odottaa, että täytäntöönpanoa käsitellään yksityiskohtaisemmin Euroopan ympäristökeskuksen uudessa strategiassa;

| 33. | tukee komission suunnitelmaa pyytää jäsenvaltioita kehittämään komission tuella jäsenneltyjä täytäntöönpano- ja tietokehyksiä kaikkia EU:n keskeisiä ympäristösäädöksiä varten, jotta voidaan selkeyttää direktiivin keskeisiä säännöksiä ja yksilöidä, minkä tyyppisiä tietoja tarvitaan osoittamaan, miten EU:n lainsäädäntö pannaan täytäntöön; |
| --- | --- |

33.

tukee komission suunnitelmaa pyytää jäsenvaltioita kehittämään komission tuella jäsenneltyjä täytäntöönpano- ja tietokehyksiä kaikkia EU:n keskeisiä ympäristösäädöksiä varten, jotta voidaan selkeyttää direktiivin keskeisiä säännöksiä ja yksilöidä, minkä tyyppisiä tietoja tarvitaan osoittamaan, miten EU:n lainsäädäntö pannaan täytäntöön;

| 34. | panee merkille, että vetoomusten esittäjät ovat usein huolissaan ympäristöpolitiikan eri osa-alueista, kuten kaatopaikoista ja jätteiden käsittelystä sekä villieläimien elinympäristöstä ja ilman ja veden laadusta; antaa tunnustusta vetoomusten esittäjien pyrkimyksille saada viranomaiset vastaamaan teoistaan ja kehottaa jäsenvaltioita olemaan avoimia ja yhteistyöhaluisia; |
| --- | --- |

34.

panee merkille, että vetoomusten esittäjät ovat usein huolissaan ympäristöpolitiikan eri osa-alueista, kuten kaatopaikoista ja jätteiden käsittelystä sekä villieläimien elinympäristöstä ja ilman ja veden laadusta; antaa tunnustusta vetoomusten esittäjien pyrkimyksille saada viranomaiset vastaamaan teoistaan ja kehottaa jäsenvaltioita olemaan avoimia ja yhteistyöhaluisia;

| 35. | kehottaa komissiota luomaan yhteistyössä kansallisten viranomaisten ja tarvittaessa Euroopan ympäristökeskuksen kanssa valituksia käsittelevän yksikön, johon kansalaiset voivat olla yhteydessä ympäristölainsäädännön täytäntöönpano-ongelmissa; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota luomaan yhteistyössä kansallisten viranomaisten ja tarvittaessa Euroopan ympäristökeskuksen kanssa valituksia käsittelevän yksikön, johon kansalaiset voivat olla yhteydessä ympäristölainsäädännön täytäntöönpano-ongelmissa;

| 36. | korostaa tehokkaiden tarkastusten tärkeyttä ja kehottaa jäsenvaltioita parantamaan tarkastusvalmiuksiaan parhaiden käytäntöjen mukaisesti; kehottaa laatimaan tarkastuksille yhteiset vähimmäisvaatimukset oikeudenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

36.

korostaa tehokkaiden tarkastusten tärkeyttä ja kehottaa jäsenvaltioita parantamaan tarkastusvalmiuksiaan parhaiden käytäntöjen mukaisesti; kehottaa laatimaan tarkastuksille yhteiset vähimmäisvaatimukset oikeudenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkialla EU:ssa;

| 37. | kehottaa kaikkia toimijoita järkeistämään tarkastus- ja valvontatoimiaan, jotta resursseja käytetään tehokkaammin; painottaa myös komission mainitsemaa vertaisarviointien järjestelmällisempää käyttöä; korostaa, että nykyisiä tarkastuksia on täydennettävä tarkastusviranomaisten tehostetulla yhteistyöllä ja vertaisarvioinneilla; kannustaa IMPEL-verkostoa (Euroopan unionin verkosto ympäristölainsäädännön voimaan saattamiseksi ja täytäntöön panemiseksi) ryhtymään tämänsuuntaisiin toimiin; kehottaa myös komissiota edistämään tietojen ja valmiuksien kehittämistä tukemalla tuomarien ja syyttäjien verkostoja ja tiiviissä yhteistyössä alueiden komitean kanssa pienentämään täytäntöönpanon laiminlyönnistä aiheutuvia ympäristökustannuksia ja taloudellisia kustannuksia sekä varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset; |
| --- | --- |

37.

kehottaa kaikkia toimijoita järkeistämään tarkastus- ja valvontatoimiaan, jotta resursseja käytetään tehokkaammin; painottaa myös komission mainitsemaa vertaisarviointien järjestelmällisempää käyttöä; korostaa, että nykyisiä tarkastuksia on täydennettävä tarkastusviranomaisten tehostetulla yhteistyöllä ja vertaisarvioinneilla; kannustaa IMPEL-verkostoa (Euroopan unionin verkosto ympäristölainsäädännön voimaan saattamiseksi ja täytäntöön panemiseksi) ryhtymään tämänsuuntaisiin toimiin; kehottaa myös komissiota edistämään tietojen ja valmiuksien kehittämistä tukemalla tuomarien ja syyttäjien verkostoja ja tiiviissä yhteistyössä alueiden komitean kanssa pienentämään täytäntöönpanon laiminlyönnistä aiheutuvia ympäristökustannuksia ja taloudellisia kustannuksia sekä varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset;

| 38. | kehottaa komissiota perustamaan ympäristölainsäädäntöä koskevista tarkastuksista vastaavan yksikön, jonka tehtävä on valvoa ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa ja auttaa siinä; pyytää, että kyseinen yksikkö käyttää uusia tekniikoita ja tekee yhteistyötä paikallisten virastojen kanssa, jotta tarkastuskustannukset pysyisivät alhaisina; katsoo, että yksikön toiminnan olisi oltava kustannusperusteista ja että sen tulot olisi ohjattava EU:n talousarvioon ja varattava täytäntöönpanoa parantaviin toimiin; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota perustamaan ympäristölainsäädäntöä koskevista tarkastuksista vastaavan yksikön, jonka tehtävä on valvoa ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa ja auttaa siinä; pyytää, että kyseinen yksikkö käyttää uusia tekniikoita ja tekee yhteistyötä paikallisten virastojen kanssa, jotta tarkastuskustannukset pysyisivät alhaisina; katsoo, että yksikön toiminnan olisi oltava kustannusperusteista ja että sen tulot olisi ohjattava EU:n talousarvioon ja varattava täytäntöönpanoa parantaviin toimiin;

| 39. | kannustaa jäsenvaltioita laatimaan ja julkaisemaan vastaavuustaulukoita EU:n direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä, jotta voitaisiin lisätä lainsäädäntöprosessin avoimuutta ja helpottaa komission ja kansallisten parlamenttien työtä EU:n lainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon valvonnassa; |
| --- | --- |

39.

kannustaa jäsenvaltioita laatimaan ja julkaisemaan vastaavuustaulukoita EU:n direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä, jotta voitaisiin lisätä lainsäädäntöprosessin avoimuutta ja helpottaa komission ja kansallisten parlamenttien työtä EU:n lainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon valvonnassa;

| 40. | korostaa, että tuomarit ja syyttäjät ovat keskeisessä asemassa ympäristölainsäädännön valvonnassa ja että siksi on erittäin tärkeää, että he saavat asianmukaista koulutusta ja tietoa ympäristöpolitiikasta; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että tuomarit ja syyttäjät ovat keskeisessä asemassa ympäristölainsäädännön valvonnassa ja että siksi on erittäin tärkeää, että he saavat asianmukaista koulutusta ja tietoa ympäristöpolitiikasta;

| 41. | korostaa kansalaisten roolia täytäntöönpanossa ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota osallistamaan heidät järjestelmällisesti täytäntöönpanoprosessiin; toteaa tässä yhteydessä myös, että kansalaisten muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus on tärkeä; |
| --- | --- |

41.

korostaa kansalaisten roolia täytäntöönpanossa ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota osallistamaan heidät järjestelmällisesti täytäntöönpanoprosessiin; toteaa tässä yhteydessä myös, että kansalaisten muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus on tärkeä;

| 42. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita määrittelemään selkeästi tarkan aikataulun, jossa ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa koskevat oikeusjutut on ratkaistava, jotta ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa ja oikeuskäsittelyiden viivästymistä ei voida käyttää verukkeena noudattamatta jättämiselle ja investointien estämiselle; kehottaa komissiota lisäksi arvioimaan, monenko investoinnin esteenä on ollut ympäristölainsäädännön sääntöjenvastaista täytäntöönpanoa koskevan oikeudenkäynnin viivästyminen; |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita määrittelemään selkeästi tarkan aikataulun, jossa ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa koskevat oikeusjutut on ratkaistava, jotta ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa ja oikeuskäsittelyiden viivästymistä ei voida käyttää verukkeena noudattamatta jättämiselle ja investointien estämiselle; kehottaa komissiota lisäksi arvioimaan, monenko investoinnin esteenä on ollut ympäristölainsäädännön sääntöjenvastaista täytäntöönpanoa koskevan oikeudenkäynnin viivästyminen;

| 43. | korostaa, että on olennaisen tärkeää tiedottaa kansalaisille ja kansalaisjärjestöille aktiivisesti EU:n ympäristöpolitiikoista jo varhaisessa vaiheessa, jotta ne voivat osallistua politiikkojen laatimiseen ja täytäntöönpanoon; vaatii siksi – myös hallinnolliseen rasitukseen liittyviä kysymyksiä käsittelevän riippumattomien sidosryhmien korkean tason ryhmän tulokset huomioon ottaen – lisäponnisteluja tällä saralla, jotta suuri yleisö luottaisi EU:n ympäristölainsäädäntöön enemmän, sillä toimielimet eivät voi luoda paremman elämän edellyttämää parempaa ympäristöä yksipuolisilla toimilla ja ilman yhteiskunnan tukea; |
| --- | --- |

43.

korostaa, että on olennaisen tärkeää tiedottaa kansalaisille ja kansalaisjärjestöille aktiivisesti EU:n ympäristöpolitiikoista jo varhaisessa vaiheessa, jotta ne voivat osallistua politiikkojen laatimiseen ja täytäntöönpanoon; vaatii siksi – myös hallinnolliseen rasitukseen liittyviä kysymyksiä käsittelevän riippumattomien sidosryhmien korkean tason ryhmän tulokset huomioon ottaen – lisäponnisteluja tällä saralla, jotta suuri yleisö luottaisi EU:n ympäristölainsäädäntöön enemmän, sillä toimielimet eivät voi luoda paremman elämän edellyttämää parempaa ympäristöä yksipuolisilla toimilla ja ilman yhteiskunnan tukea;

| 44. | kehottaa kutakin jäsenvaltiota tiedottamaan mahdollisimman pian kattavasti muiden asianomaisten jäsenvaltioiden kansalaisille ja viranomaisille sellaisista hankkeista, joilla saattaa olla rajat ylittäviä ympäristövaikutuksia, sekä toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että näitä kuullaan asianmukaisesti; |
| --- | --- |

44.

kehottaa kutakin jäsenvaltiota tiedottamaan mahdollisimman pian kattavasti muiden asianomaisten jäsenvaltioiden kansalaisille ja viranomaisille sellaisista hankkeista, joilla saattaa olla rajat ylittäviä ympäristövaikutuksia, sekä toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että näitä kuullaan asianmukaisesti;

| 45. | kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan EU:n ympäristölainsäädäntöä mahdollisimman selvästi, yksinkertaisesti ja käyttäjäystävällisesti samalla varmistaen sen tehokkuuden; |
| --- | --- |

45.

kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan EU:n ympäristölainsäädäntöä mahdollisimman selvästi, yksinkertaisesti ja käyttäjäystävällisesti samalla varmistaen sen tehokkuuden;

| 46. | kehottaa jäsenvaltioita edelleen edistämään EU:n ympäristölainsäädännön ja hyväksyttyjen menettelytapojen ja strategioiden täysimääräistä ja asianmukaista täytäntöönpanoa seitsemännessä ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa ja varmistamaan asianmukaiset valmiudet ja rahoituksen täysimääräiselle täytäntöönpanolle myös tiukkojen säästötoimien aikana, sillä EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon laiminlyöminen tai puutteellinen täytäntöönpano on paitsi lainvastaista myös yhteiskunnalle paljon kalliimpaa pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

46.

kehottaa jäsenvaltioita edelleen edistämään EU:n ympäristölainsäädännön ja hyväksyttyjen menettelytapojen ja strategioiden täysimääräistä ja asianmukaista täytäntöönpanoa seitsemännessä ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa ja varmistamaan asianmukaiset valmiudet ja rahoituksen täysimääräiselle täytäntöönpanolle myös tiukkojen säästötoimien aikana, sillä EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon laiminlyöminen tai puutteellinen täytäntöönpano on paitsi lainvastaista myös yhteiskunnalle paljon kalliimpaa pitkällä aikavälillä;

| 47. | korostaa, että on varmistettava, että lainsäädäntö sopii käyttötarkoitukseensa ja vastaa uusinta tieteellistä tutkimusta; pyytää siksi EU:ta ja jäsenvaltioita arvioimaan säännöllisesti, täyttääkö EU:n ympäristölainsäädäntö nämä vaatimukset, ja tarvittaessa muuttamaan sitä niiden mukaiseksi; |
| --- | --- |

47.

korostaa, että on varmistettava, että lainsäädäntö sopii käyttötarkoitukseensa ja vastaa uusinta tieteellistä tutkimusta; pyytää siksi EU:ta ja jäsenvaltioita arvioimaan säännöllisesti, täyttääkö EU:n ympäristölainsäädäntö nämä vaatimukset, ja tarvittaessa muuttamaan sitä niiden mukaiseksi;

| 48. | toteaa, että sopimukseen pääseminen ensimmäisessä käsittelyssä voi johtaa lainsäädännön puutteelliseen täytäntöönpanoon, jos konkreettinen sisältö jätetään täsmennettäväksi täytäntöönpanosäännöksillä; pyytää siksi kaikkia toimijoita varmistamaan, että päätöksenteko perustuu poliittisen tahdon yksiselitteiseen ilmaisuun; korostaa selkeän ja johdonmukaisen, julkisen politiikan arviointiin ja siitä annettavaan palautteeseen perustuvan ympäristölainsäädännön tarvetta; |
| --- | --- |

48.

toteaa, että sopimukseen pääseminen ensimmäisessä käsittelyssä voi johtaa lainsäädännön puutteelliseen täytäntöönpanoon, jos konkreettinen sisältö jätetään täsmennettäväksi täytäntöönpanosäännöksillä; pyytää siksi kaikkia toimijoita varmistamaan, että päätöksenteko perustuu poliittisen tahdon yksiselitteiseen ilmaisuun; korostaa selkeän ja johdonmukaisen, julkisen politiikan arviointiin ja siitä annettavaan palautteeseen perustuvan ympäristölainsäädännön tarvetta;

| 49. | katsoo, että komission olisi edelleenkin käytettävä direktiivejä EU:n lainsäädännössä, jotta jäsenvaltiot ja alue- ja paikallisviranomaiset voivat ottaa EU:n lainsäädännön täytäntöönpanossa huomioon omat olosuhteensa; pyytää komissiota kuitenkin edelleen vahvistamaan esityksessään hahmottelemaansa tukea lisätutkimuksilla tai vaikutustenarvioinnissa tarkoitetuilla toimilla; |
| --- | --- |

49.

katsoo, että komission olisi edelleenkin käytettävä direktiivejä EU:n lainsäädännössä, jotta jäsenvaltiot ja alue- ja paikallisviranomaiset voivat ottaa EU:n lainsäädännön täytäntöönpanossa huomioon omat olosuhteensa; pyytää komissiota kuitenkin edelleen vahvistamaan esityksessään hahmottelemaansa tukea lisätutkimuksilla tai vaikutustenarvioinnissa tarkoitetuilla toimilla;

| 50. | antaa tunnustusta ympäristövaikutusten arvioinnin käyttöönotosta ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että tämä lainsäädäntö pannaan tehokkaammin täytäntöön ottaen paremmin huomioon pk-yritysten ja asukkaiden tarpeet sekä kasvi- ja eläinkunnan; on huolissaan siitä, että jäsenvaltiot viivyttelevät usein näiden arviointien toteuttamisessa, ja vaatii, että kun tätä direktiiviä tarkistetaan tulevaisuudessa, on otettava käyttöön takeet, joilla varmistetaan arviointien riippumattomuus ja puolueettomuus; |
| --- | --- |

50.

antaa tunnustusta ympäristövaikutusten arvioinnin käyttöönotosta ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että tämä lainsäädäntö pannaan tehokkaammin täytäntöön ottaen paremmin huomioon pk-yritysten ja asukkaiden tarpeet sekä kasvi- ja eläinkunnan; on huolissaan siitä, että jäsenvaltiot viivyttelevät usein näiden arviointien toteuttamisessa, ja vaatii, että kun tätä direktiiviä tarkistetaan tulevaisuudessa, on otettava käyttöön takeet, joilla varmistetaan arviointien riippumattomuus ja puolueettomuus;

o

o o

| 51. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä alueiden komitealle ja jäsenvaltioiden parlamenteille. |
| --- | --- |

51.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä alueiden komitealle ja jäsenvaltioiden parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0147.

(2)  EUVL C 321, 31.12.2003, s. 1.

(3)  EUVL C 15, 18.1.2011, s. 4.

(4)  EUVL C 17, 19.1.2013, s. 30.

(5)  EUVL C 103 E, 29.4.2004, s. 626.

(6)  BIOS-raportti – COM(2012)0095.

(7)  Euroopan komissio, ympäristöasioiden pääosasto, ”The costs of not implementing the environmental acquis” Final report, ENV.G.1/FRA/2006/0073, syyskuu 2011.

(8)  29. vuosikertomuksen Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta (2011) (COM(2012)0714).

(9)  COM(2003)0624.

---

Keskiviikko 13. maaliskuuta 2013

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/49

---

P7_TA(2013)0078

Monivuotinen rahoituskehys

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. maaliskuuta 2013 Eurooppa-neuvoston 7.–8. helmikuuta 2013 antamista monivuotista rahoituskehystä koskevista päätelmistä (2012/2803(RSP))

(2016/C 036/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 310, 311, 312 ja 323 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 310, 311, 312 ja 323 artiklan,

| — | ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2011 annetun komission tiedonannon Eurooppa 2020 -strategiaa tukevasta talousarviosta (COM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2011 annetun komission tiedonannon Eurooppa 2020 -strategiaa tukevasta talousarviosta (COM(2011)0500),

| — | ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2011 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission väliseksi toimielinten sopimukseksi budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta (COM(2011)0403), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2011 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission väliseksi toimielinten sopimukseksi budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta (COM(2011)0403),

| — | ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2011 annetun komission ehdotuksen ja 6. heinäkuuta 2012 annetun komission muutetun ehdotuksen neuvoston asetukseksi vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (COM(2011)0398 ja COM(2012)0388), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2011 annetun komission ehdotuksen ja 6. heinäkuuta 2012 annetun komission muutetun ehdotuksen neuvoston asetukseksi vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (COM(2011)0398 ja COM(2012)0388),

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman ”Sijoittaminen tulevaisuuteen: uusi monivuotinen rahoituskehys kilpailukykyistä, kestävää ja osallistavaa Euroopan unionia varten” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman ”Sijoittaminen tulevaisuuteen: uusi monivuotinen rahoituskehys kilpailukykyistä, kestävää ja osallistavaa Euroopan unionia varten” (1),

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä ja omista varoista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä ja omista varoista (2),

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman myönteisen tuloksen saavuttamisesta vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevassa hyväksyntämenettelyssä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman myönteisen tuloksen saavuttamisesta vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevassa hyväksyntämenettelyssä (3),

| — | ottaa huomioon 8. helmikuuta 2013 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. helmikuuta 2013 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan,

| 1. | panee merkille Eurooppa-neuvoston monivuotisesta rahoituskehyksestä antamat päätelmät, joissa on kyse kuitenkin ainoastaan valtion ja hallitusten päämiesten välisestä poliittisesta sopimuksesta; hylkää sopimuksen nykyisessä muodossaan, koska se ei ilmennä parlamentin – erityisesti 23. lokakuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa – ilmaisemia prioriteetteja ja näkemyksiä ja koska siinä jätetään huomioimatta Lissabonin sopimuksessa vahvistettu parlamentin asema ja toimivalta; katsoo, että tätä sopimusta, joka sitoo unionia seuraavien seitsemän vuoden ajan, ei voida hyväksyä ilman, että tietyt välttämättömät edellytykset täyttyvät; |
| --- | --- |

1.

panee merkille Eurooppa-neuvoston monivuotisesta rahoituskehyksestä antamat päätelmät, joissa on kyse kuitenkin ainoastaan valtion ja hallitusten päämiesten välisestä poliittisesta sopimuksesta; hylkää sopimuksen nykyisessä muodossaan, koska se ei ilmennä parlamentin – erityisesti 23. lokakuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa – ilmaisemia prioriteetteja ja näkemyksiä ja koska siinä jätetään huomioimatta Lissabonin sopimuksessa vahvistettu parlamentin asema ja toimivalta; katsoo, että tätä sopimusta, joka sitoo unionia seuraavien seitsemän vuoden ajan, ei voida hyväksyä ilman, että tietyt välttämättömät edellytykset täyttyvät;

| 2. | korostaa olevansa valmis laajoihin neuvotteluihin neuvoston kanssa kaikista rahoituskehysasetuksen säännöksistä ja toimielinten sopimuksen määräyksistä, jotta varmistetaan, että unioni saa nykyaikaisen, tulevaisuuteen suuntautuvan, joustavan ja avoimen talousarvion, joka lisää kasvua ja luo työpaikkoja sekä kaventaa unionin poliittisten sitoumusten ja talousarviovarojen välistä kuilua; korostaa äänestävänsä rahoituskehysasetuksesta ja toimielinten sopimuksesta vasta, kun laajat neuvottelut neuvoston kanssa on saatu onnistuneesti päätökseen; |
| --- | --- |

2.

korostaa olevansa valmis laajoihin neuvotteluihin neuvoston kanssa kaikista rahoituskehysasetuksen säännöksistä ja toimielinten sopimuksen määräyksistä, jotta varmistetaan, että unioni saa nykyaikaisen, tulevaisuuteen suuntautuvan, joustavan ja avoimen talousarvion, joka lisää kasvua ja luo työpaikkoja sekä kaventaa unionin poliittisten sitoumusten ja talousarviovarojen välistä kuilua; korostaa äänestävänsä rahoituskehysasetuksesta ja toimielinten sopimuksesta vasta, kun laajat neuvottelut neuvoston kanssa on saatu onnistuneesti päätökseen;

| 3. | ilmoittaa aikovansa käyttää Lissabonin sopimuksessa vahvistettuja lainsäädäntöön liittyviä valtaoikeuksiaan täysimääräisesti; toteaa jälleen kerran, että neuvotteluja tavallisen lainsäätämisjärjestyksen piiriin kuuluvista seikoista ei voida sivuuttaa Eurooppa-neuvoston monivuotisesta rahoituskehyksestä tekemillä päätelmillä, joita on pidettävä ainoastaan neuvostolle annettuina poliittisina suosituksina; |
| --- | --- |

3.

ilmoittaa aikovansa käyttää Lissabonin sopimuksessa vahvistettuja lainsäädäntöön liittyviä valtaoikeuksiaan täysimääräisesti; toteaa jälleen kerran, että neuvotteluja tavallisen lainsäätämisjärjestyksen piiriin kuuluvista seikoista ei voida sivuuttaa Eurooppa-neuvoston monivuotisesta rahoituskehyksestä tekemillä päätelmillä, joita on pidettävä ainoastaan neuvostolle annettuina poliittisina suosituksina;

| 4. | toistaa näkemyksen, että vuosia 2014–2020 koskevalla monivuotisella rahoituskehyksellä olisi varmistettava, että Eurooppa 2020 -strategia saadaan pantua onnistuneesti täytäntöön, ja annettava unionille tarvittavat varat toipua kriisistä ja selviytyä siitä entistä vahvempana; korostaa sen vuoksi, että on tärkeää lisätä huomattavasti unionin investointeja innovointiin, tutkimukseen ja kehittämiseen, infrastruktuuriin ja nuorisoon, toteuttaa ilmastonmuutosta ja energiaa koskevat unionin tavoitteet, parantaa koulutustasoa ja edistää sosiaalista osallisuutta sekä samalla täyttää unionin kansainväliset sitoumukset; |
| --- | --- |

4.

toistaa näkemyksen, että vuosia 2014–2020 koskevalla monivuotisella rahoituskehyksellä olisi varmistettava, että Eurooppa 2020 -strategia saadaan pantua onnistuneesti täytäntöön, ja annettava unionille tarvittavat varat toipua kriisistä ja selviytyä siitä entistä vahvempana; korostaa sen vuoksi, että on tärkeää lisätä huomattavasti unionin investointeja innovointiin, tutkimukseen ja kehittämiseen, infrastruktuuriin ja nuorisoon, toteuttaa ilmastonmuutosta ja energiaa koskevat unionin tavoitteet, parantaa koulutustasoa ja edistää sosiaalista osallisuutta sekä samalla täyttää unionin kansainväliset sitoumukset;

| 5. | on erittäin pettynyt siihen, että Eurooppa-neuvoston poliittista sopimusta monivuotisen rahoituskehyksen meno- ja tulopuolesta ei tehty riittävän avoimesti; korostaa, että parlamentin on saatava kaikki asiaankuuluvat komissiolla olevat tiedot koheesio- ja maatalouspolitiikan määrärahojen kansallisten osuuksien sovitusta tasosta, myös poikkeuksista ja kunkin jäsenvaltion erityisistä osuuksista; pyytää myös asiaankuuluvia tietoja monivuotisen rahoituskehyksen tulopuolesta tehtyjen päätösten vaikutuksista kuhunkin jäsenvaltioon; |
| --- | --- |

5.

on erittäin pettynyt siihen, että Eurooppa-neuvoston poliittista sopimusta monivuotisen rahoituskehyksen meno- ja tulopuolesta ei tehty riittävän avoimesti; korostaa, että parlamentin on saatava kaikki asiaankuuluvat komissiolla olevat tiedot koheesio- ja maatalouspolitiikan määrärahojen kansallisten osuuksien sovitusta tasosta, myös poikkeuksista ja kunkin jäsenvaltion erityisistä osuuksista; pyytää myös asiaankuuluvia tietoja monivuotisen rahoituskehyksen tulopuolesta tehtyjen päätösten vaikutuksista kuhunkin jäsenvaltioon;

| 6. | vastustaa ankarasti unionin talousarvioon sisältyvien maksattamatta olevien maksuvaatimusten kasaantumista ja pitkittämistä ja vastustaa vankkumattomasti sellaista rahoituskehystä, joka voisi synnyttää unionin talousarvioon rakenteellisen alijäämän vastoin perussopimuksen määräyksiä (SEUT 310 ja 323 artikla); |
| --- | --- |

6.

vastustaa ankarasti unionin talousarvioon sisältyvien maksattamatta olevien maksuvaatimusten kasaantumista ja pitkittämistä ja vastustaa vankkumattomasti sellaista rahoituskehystä, joka voisi synnyttää unionin talousarvioon rakenteellisen alijäämän vastoin perussopimuksen määräyksiä (SEUT 310 ja 323 artikla);

| 7. | on sen vuoksi päättänyt estää kaikki uudet maksujen siirrot vuodelta 2013 seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen; palauttaa mieliin unionin vuoden 2013 talousarvioon liitetyn lausuman. jossa kehotetaan komissiota tekemään vuoden 2013 alkupuolella lisätalousarvioesitys, jonka ainoana tarkoituksena on pelkästään kattaa vuodelta 2012 maksamatta jääneet maksuvaatimukset; korostaa, ettei se aio aloittaa neuvotteluja monivuotisesta rahoituskehyksestä ennen kuin komissio esittää tätä poliittista sitoumusta vastaavan lisätalousarvion ja ettei se vie näitä neuvotteluja päätökseen ennen kuin neuvosto ja parlamentti ovat lopullisesti hyväksyneet tämän lisätalousarvion; vaatii neuvostoa lisäksi antamaan poliittisen sitoumuksen siitä, että kaikki vuonna 2013 erääntyvät oikeudelliset velvoitteet maksetaan tämän vuoden loppuun mennessä; |
| --- | --- |

7.

on sen vuoksi päättänyt estää kaikki uudet maksujen siirrot vuodelta 2013 seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen; palauttaa mieliin unionin vuoden 2013 talousarvioon liitetyn lausuman. jossa kehotetaan komissiota tekemään vuoden 2013 alkupuolella lisätalousarvioesitys, jonka ainoana tarkoituksena on pelkästään kattaa vuodelta 2012 maksamatta jääneet maksuvaatimukset; korostaa, ettei se aio aloittaa neuvotteluja monivuotisesta rahoituskehyksestä ennen kuin komissio esittää tätä poliittista sitoumusta vastaavan lisätalousarvion ja ettei se vie näitä neuvotteluja päätökseen ennen kuin neuvosto ja parlamentti ovat lopullisesti hyväksyneet tämän lisätalousarvion; vaatii neuvostoa lisäksi antamaan poliittisen sitoumuksen siitä, että kaikki vuonna 2013 erääntyvät oikeudelliset velvoitteet maksetaan tämän vuoden loppuun mennessä;

| 8. | antaa neuvotteluryhmälleen vahvan valtuutuksen neuvotella kokonaispaketista, johon sisältyy monivuotisen rahoituskehyksen lisäksi erityisesti pakollinen ja kattava tarkistus, mahdollisimman suuri joustavuus ja sopimus omista varoista ja joka varmistaa unionin talousarvion yhtenäisyyden; toteaa, että neuvottelut perustuvat kaikkiin sen 23. lokakuuta 2012 antamassa päätöslauselmassa esitettyihin seikkoihin, joihin kuuluu muun muassa jäsenvaltioiden – asianmukaisella poliittisella tasolla kantama – vastuu unionin varojen hoidosta; |
| --- | --- |

8.

antaa neuvotteluryhmälleen vahvan valtuutuksen neuvotella kokonaispaketista, johon sisältyy monivuotisen rahoituskehyksen lisäksi erityisesti pakollinen ja kattava tarkistus, mahdollisimman suuri joustavuus ja sopimus omista varoista ja joka varmistaa unionin talousarvion yhtenäisyyden; toteaa, että neuvottelut perustuvat kaikkiin sen 23. lokakuuta 2012 antamassa päätöslauselmassa esitettyihin seikkoihin, joihin kuuluu muun muassa jäsenvaltioiden – asianmukaisella poliittisella tasolla kantama – vastuu unionin varojen hoidosta;

| 9. | on täysin vakuuttunut, että tulevan Euroopan parlamentin ja komission – jotka aloittavat toimikautensa vuoden 2014 europarlamenttivaalien jälkeen – olisi voitava vahvistaa uudelleen unionin talousarvion painopisteet ja toteuttaa vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen tarkistus, jotta varmistettaisiin täysi demokraattinen legitimiteetti; korostaa sen vuoksi kannattavansa monivuotisen rahoituskehyksen pakollista ja kattavaa tarkistusta tai mahdollisesti raukeamislausekkeen käyttöönottoa; katsoo, että tarkistuksen olisi oltava oikeudellisesti sitova, sisällytetty rahoituskehysasetukseen ja määräenemmistöllä neuvostossa päätetty, ja toteaa, että näin käytettäisiin täysimääräisesti hyväksi SEUT-sopimuksen 312 artiklan 2 kohtaan sisältyvää yhdyskäytävälauseketta; |
| --- | --- |

9.

on täysin vakuuttunut, että tulevan Euroopan parlamentin ja komission – jotka aloittavat toimikautensa vuoden 2014 europarlamenttivaalien jälkeen – olisi voitava vahvistaa uudelleen unionin talousarvion painopisteet ja toteuttaa vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen tarkistus, jotta varmistettaisiin täysi demokraattinen legitimiteetti; korostaa sen vuoksi kannattavansa monivuotisen rahoituskehyksen pakollista ja kattavaa tarkistusta tai mahdollisesti raukeamislausekkeen käyttöönottoa; katsoo, että tarkistuksen olisi oltava oikeudellisesti sitova, sisällytetty rahoituskehysasetukseen ja määräenemmistöllä neuvostossa päätetty, ja toteaa, että näin käytettäisiin täysimääräisesti hyväksi SEUT-sopimuksen 312 artiklan 2 kohtaan sisältyvää yhdyskäytävälauseketta;

| 10. | vaatii, että monivuotisessa rahoituskehyksessä asetettuja maksusitoumus- ja maksumäärärahoille sovittuja enimmäismääriä sovelletaan täysimääräisesti unionin vuosittaisia talousarvioita laadittaessa; katsoo tämän vuoksi, että seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä olisi varmistettava mahdollisimman suuri otsakkeiden välinen ja sisäinen samoin kuin varainhoitovuosien välinen kokonaisjousto, josta neuvoston olisi päätettävä määräenemmistöllä; katsoo erityisesti, että joustoon olisi sisällyttävä mahdollisuus käyttää kussakin otsakkeessa käytettävissä olevaa liikkumavaraa täysimääräisesti tiettynä varainhoitovuonna (maksusitoumusmäärärahojen osalta) sekä käytettävissä olevan liikkumavaran automaattinen siirtäminen muille varainhoitovuosille (sekä maksusitoumus- että maksumäärärahojen osalta); viittaa lisäksi yksityiskohtaiseen kantaansa joustavuudesta, jonka se esitti 23. lokakuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa ja joka koski ennakoimattomiin menoihin varattua liikkumavaraa, unionin talousarvion ylijäämän kierrättämistä, lainsäädännöllistä joustavuutta ja yksittäisiä joustovälineitä monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien ulkopuolella; |
| --- | --- |

10.

vaatii, että monivuotisessa rahoituskehyksessä asetettuja maksusitoumus- ja maksumäärärahoille sovittuja enimmäismääriä sovelletaan täysimääräisesti unionin vuosittaisia talousarvioita laadittaessa; katsoo tämän vuoksi, että seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä olisi varmistettava mahdollisimman suuri otsakkeiden välinen ja sisäinen samoin kuin varainhoitovuosien välinen kokonaisjousto, josta neuvoston olisi päätettävä määräenemmistöllä; katsoo erityisesti, että joustoon olisi sisällyttävä mahdollisuus käyttää kussakin otsakkeessa käytettävissä olevaa liikkumavaraa täysimääräisesti tiettynä varainhoitovuonna (maksusitoumusmäärärahojen osalta) sekä käytettävissä olevan liikkumavaran automaattinen siirtäminen muille varainhoitovuosille (sekä maksusitoumus- että maksumäärärahojen osalta); viittaa lisäksi yksityiskohtaiseen kantaansa joustavuudesta, jonka se esitti 23. lokakuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa ja joka koski ennakoimattomiin menoihin varattua liikkumavaraa, unionin talousarvion ylijäämän kierrättämistä, lainsäädännöllistä joustavuutta ja yksittäisiä joustovälineitä monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien ulkopuolella;

| 11. | korostaa, että on tärkeää päästä sopimukseen omien varojen järjestelmän perusteellisesta uudistamisesta; korostaa, että unionin talousarvio olisi rahoitettava todellisin omin varoin perussopimuksen määräysten mukaisesti; toteaa sen vuoksi olevansa valmis uudistukseen, jolla supistetaan bruttokansantuloon perustuvien maksuosuuksien osuutta unionin talousarviosta siten, että se on enintään 40 prosenttia, ja jolla lakkautetaan kaikki nykyiset korjausmekanismit; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että on tärkeää päästä sopimukseen omien varojen järjestelmän perusteellisesta uudistamisesta; korostaa, että unionin talousarvio olisi rahoitettava todellisin omin varoin perussopimuksen määräysten mukaisesti; toteaa sen vuoksi olevansa valmis uudistukseen, jolla supistetaan bruttokansantuloon perustuvien maksuosuuksien osuutta unionin talousarviosta siten, että se on enintään 40 prosenttia, ja jolla lakkautetaan kaikki nykyiset korjausmekanismit;

| 12. | toistaa tukevansa komission lainsäädäntöehdotuksia omien varojen paketista, sitova etenemissuunnitelma mukaan lukien; katsoo lisäksi, että jos neuvosto vesittää nämä ehdotukset niin, etteivät ne supista merkittävästi jäsenvaltioiden BKTL-perusteisia maksuosuuksia unionin talousarvioon, komission olisi esitettävä lisäehdotuksia uusien todellisten omien varojen käyttöönotosta; vaatii, että finanssitransaktioverosta saatavat tulot olisi osoitettava ainakin osittain unionin talousarvioon todellisina omina varoina; |
| --- | --- |

12.

toistaa tukevansa komission lainsäädäntöehdotuksia omien varojen paketista, sitova etenemissuunnitelma mukaan lukien; katsoo lisäksi, että jos neuvosto vesittää nämä ehdotukset niin, etteivät ne supista merkittävästi jäsenvaltioiden BKTL-perusteisia maksuosuuksia unionin talousarvioon, komission olisi esitettävä lisäehdotuksia uusien todellisten omien varojen käyttöönotosta; vaatii, että finanssitransaktioverosta saatavat tulot olisi osoitettava ainakin osittain unionin talousarvioon todellisina omina varoina;

| 13. | vaatii, että unionin talousarvion yhtenäisyyden periaate olisi sisällytettävä toimielinten sopimukseen ja määriteltävä siinä selkeästi; katsoo, että kaikista unionin toimielinten tekemistä tai niiden nimissä tehdyistä päätöksistä aiheutuvista menoista ja tuloista, myös anto- ja ottolainaus- sekä lainatakuuoperaatioista, on esitettävä yhteenveto talousarvioesitykseen vuosittain liitettävässä asiakirjassa, jossa tehdään kokonaiskatsaus unionin toiminnan rahoituksellisiin ja talousarvioon liittyviin seurauksiin; odottaa, että näin varmistetaan kansalaisten täysimääräinen tiedonsaanti ja riittävä parlamentaarinen valvonta; |
| --- | --- |

13.

vaatii, että unionin talousarvion yhtenäisyyden periaate olisi sisällytettävä toimielinten sopimukseen ja määriteltävä siinä selkeästi; katsoo, että kaikista unionin toimielinten tekemistä tai niiden nimissä tehdyistä päätöksistä aiheutuvista menoista ja tuloista, myös anto- ja ottolainaus- sekä lainatakuuoperaatioista, on esitettävä yhteenveto talousarvioesitykseen vuosittain liitettävässä asiakirjassa, jossa tehdään kokonaiskatsaus unionin toiminnan rahoituksellisiin ja talousarvioon liittyviin seurauksiin; odottaa, että näin varmistetaan kansalaisten täysimääräinen tiedonsaanti ja riittävä parlamentaarinen valvonta;

| 14. | korostaa, että parlamentin ja neuvoston olisi yhtäaikaisesti monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävien neuvottelujen kanssa vauhditettava neuvottelujaan vuosina 2014–2020 toteutettavien unionin ohjelmien ja toimintalinjojen erityisistä oikeusperustoista; korostaa, että neuvottelut monivuotisesta rahoituskehyksestä, toimielinten sopimuksesta ja unionin monivuotisista ohjelmista kuuluvat yhteen ja samaan pakettiin, ja muistuttaa periaatteesta, että mitään ei ole sovittu ennen kuin kaikesta on sovittu; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että parlamentin ja neuvoston olisi yhtäaikaisesti monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävien neuvottelujen kanssa vauhditettava neuvottelujaan vuosina 2014–2020 toteutettavien unionin ohjelmien ja toimintalinjojen erityisistä oikeusperustoista; korostaa, että neuvottelut monivuotisesta rahoituskehyksestä, toimielinten sopimuksesta ja unionin monivuotisista ohjelmista kuuluvat yhteen ja samaan pakettiin, ja muistuttaa periaatteesta, että mitään ei ole sovittu ennen kuin kaikesta on sovittu;

| 15. | muistuttaa, että jos monivuotista rahoituskehystä ei hyväksytä vuoden 2013 loppuun mennessä, jatketaan vuotta 2013 koskevien enimmäismäärien ja muiden toimenpiteiden voimassaoloa, kunnes uusi monivuotinen rahoituskehys on hyväksytty; toteaa, että tässä tapauksessa parlamentti olisi valmis pyrkimään pikaisesti yhteisymmärrykseen neuvoston ja komission kanssa monivuotisen rahoituskehyksen sisäisen rakenteen mukauttamisesta siten, että siinä otetaan huomioon unionin poliittiset painopisteet, ja varmistamaan, että asianmukaiset oikeusperustat ovat käytössä kaikkia unionin toimintalinjoja ja ohjelmia varten vuoteen 2014 mennessä; |
| --- | --- |

15.

muistuttaa, että jos monivuotista rahoituskehystä ei hyväksytä vuoden 2013 loppuun mennessä, jatketaan vuotta 2013 koskevien enimmäismäärien ja muiden toimenpiteiden voimassaoloa, kunnes uusi monivuotinen rahoituskehys on hyväksytty; toteaa, että tässä tapauksessa parlamentti olisi valmis pyrkimään pikaisesti yhteisymmärrykseen neuvoston ja komission kanssa monivuotisen rahoituskehyksen sisäisen rakenteen mukauttamisesta siten, että siinä otetaan huomioon unionin poliittiset painopisteet, ja varmistamaan, että asianmukaiset oikeusperustat ovat käytössä kaikkia unionin toimintalinjoja ja ohjelmia varten vuoteen 2014 mennessä;

| 16. | katsoo, että monivuotista rahoituskehystä koskeva mahdollinen äänestys olisi toimitettava avoimesti ja läpinäkyvästi, koska tällaisella äänestyksellä on ratkaiseva merkitys ja koska äänestäjien on voitava vaatia parlamentin jäseniä tilille toiminnastaan Euroopan parlamentin vaaleissa vuonna 2014; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että monivuotista rahoituskehystä koskeva mahdollinen äänestys olisi toimitettava avoimesti ja läpinäkyvästi, koska tällaisella äänestyksellä on ratkaiseva merkitys ja koska äänestäjien on voitava vaatia parlamentin jäseniä tilille toiminnastaan Euroopan parlamentin vaaleissa vuonna 2014;

| 17. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä muille toimielimille ja elimille, joita asia koskee. |
| --- | --- |

17.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä muille toimielimille ja elimille, joita asia koskee.

---

(1)  EUVL C 380 E, 11.12.2012, s. 89.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0245.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0360.

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/51

---

P7_TA(2013)0081

Vuoden 2014 talousarvion suuntaviivat – pääluokka III

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. maaliskuuta 2013 vuoden 2014 talousarvion valmistelua koskevista yleisistä suuntaviivoista, pääluokka III – Komissio (2013/2010(BUD))

(2016/C 036/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312, 313 ja 314 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312, 313 ja 314 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (2),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2012 antamansa päätöslauselman uudesta esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2013 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2012 antamansa päätöslauselman uudesta esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2013 (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2013 (4) ja kolme siihen liittyvää parlamentin, neuvoston ja komission hyväksymää yhteistä lausumaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2013 (4) ja kolme siihen liittyvää parlamentin, neuvoston ja komission hyväksymää yhteistä lausumaa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen osassa II olevan luvun 7, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen osassa II olevan luvun 7,

| — | ottaa huomioon neuvoston 29. kesäkuuta ja 19. lokakuuta 2012 antamat päätelmät kasvu- ja työllisyyssopimuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 29. kesäkuuta ja 19. lokakuuta 2012 antamat päätelmät kasvu- ja työllisyyssopimuksesta,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0043/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0043/2013),

| A. | toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyllä sopimuksella Euroopan unionille annettiin merkittäviä uusia valtaoikeuksia esimerkiksi ulkosuhteiden, urheilun, avaruuden, ilmastonmuutoksen, energian, matkailun ja väestönsuojelun aloilla; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyllä sopimuksella Euroopan unionille annettiin merkittäviä uusia valtaoikeuksia esimerkiksi ulkosuhteiden, urheilun, avaruuden, ilmastonmuutoksen, energian, matkailun ja väestönsuojelun aloilla;

| B. | ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksen 312 artiklan mukaan monivuotinen rahoituskehys on nyt kirjattu ajatuksena perussopimukseen ja siitä on päätettävä neuvoston asetuksella, jonka neuvosto hyväksyy yksimielisesti saatuaan Euroopan parlamentin jäsentensä enemmistöllä antaman hyväksynnän; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksen 312 artiklan mukaan monivuotinen rahoituskehys on nyt kirjattu ajatuksena perussopimukseen ja siitä on päätettävä neuvoston asetuksella, jonka neuvosto hyväksyy yksimielisesti saatuaan Euroopan parlamentin jäsentensä enemmistöllä antaman hyväksynnän;

| C. | ottaa huomioon, että nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen voimassaolo päättyy vuoden 2013 lopussa ja että vuoden 2014 on tarkoitus olla seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäinen täytäntöönpanovuosi; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen voimassaolo päättyy vuoden 2013 lopussa ja että vuoden 2014 on tarkoitus olla seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäinen täytäntöönpanovuosi;

| D. | ottaa huomioon, että vuosi 2013 on ensimmäinen vuosi, jonka aikana pannaan täytäntöön unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annettu uusi asetus; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vuosi 2013 on ensimmäinen vuosi, jonka aikana pannaan täytäntöön unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annettu uusi asetus;

Yleinen tausta

| 1. | panee merkille Eurooppa-neuvoston 8. helmikuuta 2013 seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä antamat päätelmät; edellyttää, että mikäli parlamentti ei ole vielä antanut hyväksyntäänsä uudelle monivuotista rahoituskehystä koskevalle asetukselle, komission olisi ensin laadittava vuoden 2014 talousarvioesitys omien monivuotista rahoituskehystä 2014–2020 koskevien ehdotustensa perusteella ja sen jälkeen mukautettava ehdotustaan perussopimuksen 312 artiklan 4 kohdan sekä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen 30 kohdan mukaisesti, jos uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä ei päästä sopimukseen; |
| --- | --- |

1.

panee merkille Eurooppa-neuvoston 8. helmikuuta 2013 seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä antamat päätelmät; edellyttää, että mikäli parlamentti ei ole vielä antanut hyväksyntäänsä uudelle monivuotista rahoituskehystä koskevalle asetukselle, komission olisi ensin laadittava vuoden 2014 talousarvioesitys omien monivuotista rahoituskehystä 2014–2020 koskevien ehdotustensa perusteella ja sen jälkeen mukautettava ehdotustaan perussopimuksen 312 artiklan 4 kohdan sekä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen 30 kohdan mukaisesti, jos uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä ei päästä sopimukseen;

| 2. | palauttaa mieliin, että jos seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevasta asetuksesta ei päästä sopimukseen tämän vuoden loppuun mennessä, ryhdytään soveltamaan perussopimuksen 312 artiklan 2 kohtaa, jonka mukaan neuvosto antaa asetuksen monivuotisesta rahoituskehyksestä vasta saatuaan Euroopan parlamentin hyväksynnän, ja saman artiklan 4 kohtaa, jonka mukaan nykyisen rahoituskehyksen viimeisen vuoden enimmäismäärien soveltamista jatketaan, jos sopimukseen uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä ei päästä määräaikaan mennessä, sekä nykyisen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen 30 kohtaa; toteaa tämän merkitsevän sitä, että vuoden 2013 enimmäismääriä sovelletaan edelleen siten, että niitä mukautetaan 2 prosentin kiinteällä vuosittaisella deflaattorilla; toistaa olevansa valmis pyrkimään pikaisesti sopimukseen neuvoston ja komission kanssa sen varmistamiseksi, että unionin ohjelmia ja toimintalinjoja koskevat oikeusperustat ovat voimassa vuonna 2014, jos asetuksesta ei päästä sopimukseen; |
| --- | --- |

2.

palauttaa mieliin, että jos seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevasta asetuksesta ei päästä sopimukseen tämän vuoden loppuun mennessä, ryhdytään soveltamaan perussopimuksen 312 artiklan 2 kohtaa, jonka mukaan neuvosto antaa asetuksen monivuotisesta rahoituskehyksestä vasta saatuaan Euroopan parlamentin hyväksynnän, ja saman artiklan 4 kohtaa, jonka mukaan nykyisen rahoituskehyksen viimeisen vuoden enimmäismäärien soveltamista jatketaan, jos sopimukseen uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä ei päästä määräaikaan mennessä, sekä nykyisen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen 30 kohtaa; toteaa tämän merkitsevän sitä, että vuoden 2013 enimmäismääriä sovelletaan edelleen siten, että niitä mukautetaan 2 prosentin kiinteällä vuosittaisella deflaattorilla; toistaa olevansa valmis pyrkimään pikaisesti sopimukseen neuvoston ja komission kanssa sen varmistamiseksi, että unionin ohjelmia ja toimintalinjoja koskevat oikeusperustat ovat voimassa vuonna 2014, jos asetuksesta ei päästä sopimukseen;

| 3. | myöntää, että vuoden 2014 talousarviota koskevien yleisten suuntaviivojen määritteleminen on hankalaa, koska vuoden 2014 sitoumusten enimmäismäärän tasosta ei ole varmuutta; korostaa, että sitoumusten enimmäismäärä voi vaihdella 142,540 miljardista eurosta 155,5 miljardiin euroon vuoden 2014 käypinä hintoina; toteaa, että ensin mainittu vaihtoehto toteutuu, jos monivuotisesta rahoituskehyksestä 2014–2020 sovitaan Eurooppa-neuvoston 7.–8. helmikuuta 2013 antamien päätelmien perusteella, ja jälkimmäinen vaihtoehto toteutuu, jos käytännössä jatketaan vuoden 2013 enimmäismäärien soveltamista; |
| --- | --- |

3.

myöntää, että vuoden 2014 talousarviota koskevien yleisten suuntaviivojen määritteleminen on hankalaa, koska vuoden 2014 sitoumusten enimmäismäärän tasosta ei ole varmuutta; korostaa, että sitoumusten enimmäismäärä voi vaihdella 142,540 miljardista eurosta 155,5 miljardiin euroon vuoden 2014 käypinä hintoina; toteaa, että ensin mainittu vaihtoehto toteutuu, jos monivuotisesta rahoituskehyksestä 2014–2020 sovitaan Eurooppa-neuvoston 7.–8. helmikuuta 2013 antamien päätelmien perusteella, ja jälkimmäinen vaihtoehto toteutuu, jos käytännössä jatketaan vuoden 2013 enimmäismäärien soveltamista;

| 4. | toteaa, että talous- ja finanssikriisi on luonut Euroopan päätöksentekijöiden keskuudessa yhteisymmärrystä talouden, verotuksen, rahoituksen ja pankkitoiminnan integraation lisäämisestä ja hallintotavan parantamisesta ja osoittanut, että kasvua on elvytettävä, jotta julkisen talouden tasapaino palautuisi; tähdentää, että unionin talousarvion leikkaaminen olisi ristiriidassa näiden poliittisten päämäärien kanssa; |
| --- | --- |

4.

toteaa, että talous- ja finanssikriisi on luonut Euroopan päätöksentekijöiden keskuudessa yhteisymmärrystä talouden, verotuksen, rahoituksen ja pankkitoiminnan integraation lisäämisestä ja hallintotavan parantamisesta ja osoittanut, että kasvua on elvytettävä, jotta julkisen talouden tasapaino palautuisi; tähdentää, että unionin talousarvion leikkaaminen olisi ristiriidassa näiden poliittisten päämäärien kanssa;

Maksujen riittävä ja realistinen taso

| 5. | katsoo, että ottamalla talousarvioon riittävä ja realistinen määrä maksumäärärahoja talousarviosyklin alusta alkaen voidaan välttää turhat vaikeudet talousarvion toteutuksessa, kuten tapahtui varsinkin vuoden 2012 talousarvion yhteydessä; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että ottamalla talousarvioon riittävä ja realistinen määrä maksumäärärahoja talousarviosyklin alusta alkaen voidaan välttää turhat vaikeudet talousarvion toteutuksessa, kuten tapahtui varsinkin vuoden 2012 talousarvion yhteydessä;

| 6. | palauttaa mieliin, että neuvoston jyrkän neuvottelukannan vuoksi vuoden 2013 talousarvion maksumäärärahat jäivät kaiken kaikkiaan viisi miljardia alle komission talousarvioesityksessä arvioimien maksutarpeiden; korostaa komission ehdotuksen perustuneen siihen, että jäsenvaltioiden itsensä vuodelle 2013 laatimia ennusteita tarkistettiin alaspäin ja että lähtöoletuksena oli, että kaikki vuonna 2012 vastaanotetut maksuvaatimukset maksetaan vuoden 2012 talousarviosta; on siksi erittäin huolestunut vuoden 2013 talousarvion maksujen tasosta eikä usko määrärahojen riittävän kattamaan vuoden 2013 todellisia tarpeita, koska monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärän alapuolelle jäävä vuoden 2013 talousarvion maksumäärärahojen liikkumavara on kokonaisuudessaan 11,2 miljardia euroa, kun taas jo pelkistä varainhoitovuodelta 2012 siirretyistä maksuista kertyy noin 16 miljardia euroa; varoittaa, että vuosittain toistuva maksujen liiallinen lykkääminen aiheuttaa tulevina vuosina merkittäviä ongelmia; |
| --- | --- |

6.

palauttaa mieliin, että neuvoston jyrkän neuvottelukannan vuoksi vuoden 2013 talousarvion maksumäärärahat jäivät kaiken kaikkiaan viisi miljardia alle komission talousarvioesityksessä arvioimien maksutarpeiden; korostaa komission ehdotuksen perustuneen siihen, että jäsenvaltioiden itsensä vuodelle 2013 laatimia ennusteita tarkistettiin alaspäin ja että lähtöoletuksena oli, että kaikki vuonna 2012 vastaanotetut maksuvaatimukset maksetaan vuoden 2012 talousarviosta; on siksi erittäin huolestunut vuoden 2013 talousarvion maksujen tasosta eikä usko määrärahojen riittävän kattamaan vuoden 2013 todellisia tarpeita, koska monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärän alapuolelle jäävä vuoden 2013 talousarvion maksumäärärahojen liikkumavara on kokonaisuudessaan 11,2 miljardia euroa, kun taas jo pelkistä varainhoitovuodelta 2012 siirretyistä maksuista kertyy noin 16 miljardia euroa; varoittaa, että vuosittain toistuva maksujen liiallinen lykkääminen aiheuttaa tulevina vuosina merkittäviä ongelmia;

| 7. | pitää poliittisesti erittäin tärkeänä parlamentin, neuvoston ja komission joulukuussa 2012 korkeimmalla poliittisella tasolla allekirjoittamia yhteisiä lausumia, jotka ovat olennainen osa kahden budjettivallan käyttäjän välistä sopimusta vuoden 2013 talousarviosta ja joiden mukaan unionin vuoden 2013 talousarvioon otetaan lisää maksumäärärahoja tarvittava määrä, jotta unioni kykenee maksamaan laskunsa ja säilyttämään poliittisen uskottavuutensa ja maksukykynsä; |
| --- | --- |

7.

pitää poliittisesti erittäin tärkeänä parlamentin, neuvoston ja komission joulukuussa 2012 korkeimmalla poliittisella tasolla allekirjoittamia yhteisiä lausumia, jotka ovat olennainen osa kahden budjettivallan käyttäjän välistä sopimusta vuoden 2013 talousarviosta ja joiden mukaan unionin vuoden 2013 talousarvioon otetaan lisää maksumäärärahoja tarvittava määrä, jotta unioni kykenee maksamaan laskunsa ja säilyttämään poliittisen uskottavuutensa ja maksukykynsä;

| 8. | muistuttaa, että maksumäärärahoista vuonna 2012 annetun yhteisen lausuman mukaisesti komissio aikoo tehdä vuoden 2013 alkupuolella lisätalousarvioesityksen, jonka ainoana tarkoituksena on kattaa vuodelta 2012 lykätyt vaatimukset, joiden kokonaismäärä on 2,9 miljardia euroa, sekä muut vireillä olevat oikeudelliset velvoitteet rajoittamatta varainhoitovuoden 2013 talousarvion asianmukaista toteuttamista; palauttaa mieliin, että marras- ja joulukuussa 2012 komissiolle toimitettiin yhteisen hallinnoinnin piiriin kuuluvia uusia maksupyyntöjä, joiden määrä oli yhteensä noin 16 miljardia euroa ja jotka on maksettava vuonna 2013; kehottaa siksi komissiota antamaan kyseisen lisätalousarvioesityksen viipymättä ja viimeistään maaliskuun 2013 loppuun mennessä, jotta se ei haittaisi vuoden 2014 talousarviomenettelyä; |
| --- | --- |

8.

muistuttaa, että maksumäärärahoista vuonna 2012 annetun yhteisen lausuman mukaisesti komissio aikoo tehdä vuoden 2013 alkupuolella lisätalousarvioesityksen, jonka ainoana tarkoituksena on kattaa vuodelta 2012 lykätyt vaatimukset, joiden kokonaismäärä on 2,9 miljardia euroa, sekä muut vireillä olevat oikeudelliset velvoitteet rajoittamatta varainhoitovuoden 2013 talousarvion asianmukaista toteuttamista; palauttaa mieliin, että marras- ja joulukuussa 2012 komissiolle toimitettiin yhteisen hallinnoinnin piiriin kuuluvia uusia maksupyyntöjä, joiden määrä oli yhteensä noin 16 miljardia euroa ja jotka on maksettava vuonna 2013; kehottaa siksi komissiota antamaan kyseisen lisätalousarvioesityksen viipymättä ja viimeistään maaliskuun 2013 loppuun mennessä, jotta se ei haittaisi vuoden 2014 talousarviomenettelyä;

| 9. | kehottaa lisäksi komissiota ja neuvostoa työskentelemään rakentavasti yhdessä parlamentin kanssa, jotta tällaisen tilanteen toistuminen voidaan välttää tulevissa budjettijaksoissa parantamalla ennusteiden tarkkuutta ja sopimalla realistisista ja riittävistä talousarvioennusteista, joissa olisi myös annettava selvät ja yksityiskohtaiset tiedot kaikkien maksuarvioiden luonteesta; |
| --- | --- |

9.

kehottaa lisäksi komissiota ja neuvostoa työskentelemään rakentavasti yhdessä parlamentin kanssa, jotta tällaisen tilanteen toistuminen voidaan välttää tulevissa budjettijaksoissa parantamalla ennusteiden tarkkuutta ja sopimalla realistisista ja riittävistä talousarvioennusteista, joissa olisi myös annettava selvät ja yksityiskohtaiset tiedot kaikkien maksuarvioiden luonteesta;

| 10. | kehottaa tässä yhteydessä jälleen komissiota antamaan parlamentille ja neuvostolle kuukausittain raportit rakennerahastoja, koheesiorahastoa, maaseudun kehittämisrahastoa ja kalatalousrahastoa koskevien jäsenvaltioiden maksuvaatimusten tilanteen kehityksestä (jaottelu jäsenvaltioittain ja rahastoittain); katsoo, että kyseisten kuukausittaisten raporttien sisältämien tietojen perusteella olisi seurattava toimielinten kesken sovittujen sitoumusten noudattamista; |
| --- | --- |

10.

kehottaa tässä yhteydessä jälleen komissiota antamaan parlamentille ja neuvostolle kuukausittain raportit rakennerahastoja, koheesiorahastoa, maaseudun kehittämisrahastoa ja kalatalousrahastoa koskevien jäsenvaltioiden maksuvaatimusten tilanteen kehityksestä (jaottelu jäsenvaltioittain ja rahastoittain); katsoo, että kyseisten kuukausittaisten raporttien sisältämien tietojen perusteella olisi seurattava toimielinten kesken sovittujen sitoumusten noudattamista;

| 11. | vaatii myös perustamaan mahdollisimman pian maksumäärärahoja käsittelevän toimielinten välisen työryhmän, jossa hyödynnetään vuoden 2013 talousarviomenettelyssä järjestetyissä toimielinten välisissä maksuja koskevissa kokouksissa kertynyttä kokemusta; katsoo, että tällaiset poliittisen tason kokoukset ovat ehdottomasti tarpeen, jotta voidaan välttää kaikki mahdolliset väärinkäsitykset maksutarpeita koskevien lukujen ja arvioiden paikkansapitävyydestä; katsoo erityisesti, että työryhmän olisi käsiteltävä kiireellisenä asiana jäsenvaltioiden viranomaisten laatimien, yhteisen hallinnoinnin mukaisia menoja koskevien ennusteiden ja neuvoston talousarvioneuvotteluissa kollektiivisesti ajaman maksumäärärahojen tason välistä eroa; edellyttää, että ensimmäinen maksumäärärahoja koskeva toimielinten välinen kokous järjestetään vuoden 2013 alkupuoliskolla; |
| --- | --- |

11.

vaatii myös perustamaan mahdollisimman pian maksumäärärahoja käsittelevän toimielinten välisen työryhmän, jossa hyödynnetään vuoden 2013 talousarviomenettelyssä järjestetyissä toimielinten välisissä maksuja koskevissa kokouksissa kertynyttä kokemusta; katsoo, että tällaiset poliittisen tason kokoukset ovat ehdottomasti tarpeen, jotta voidaan välttää kaikki mahdolliset väärinkäsitykset maksutarpeita koskevien lukujen ja arvioiden paikkansapitävyydestä; katsoo erityisesti, että työryhmän olisi käsiteltävä kiireellisenä asiana jäsenvaltioiden viranomaisten laatimien, yhteisen hallinnoinnin mukaisia menoja koskevien ennusteiden ja neuvoston talousarvioneuvotteluissa kollektiivisesti ajaman maksumäärärahojen tason välistä eroa; edellyttää, että ensimmäinen maksumäärärahoja koskeva toimielinten välinen kokous järjestetään vuoden 2013 alkupuoliskolla;

| 12. | on erittäin huolestunut siitä, että vaikka maksumäärärahojen käyttöaste oli vuoden 2012 lopussa 99 prosenttia, maksattamatta olevien sitoumusten määrä kasvoi kuluneen vuoden aikana 10 miljardilla eurolla ja on nyt saavuttanut ennätyksellisen 217,3 miljardin tason; odottaa, että vuoden 2013 lopussa maksattamatta oleva määrä saattaa olla vielä suurempi; varoittaa noudattamasta maksusitoumusten automaattista vapauttamista koskevaa sääntöä liian tiukasti pyrittäessä ratkaisemaan maksattamatta olevien sitoumusten ongelmaa, koska se haittaisi Eurooppa-neuvoston vuonna 2012 hyväksymää kasvu- ja työllisyyssopimusta; katsoo, että tänä vuonna maksumäärärahoja käsittelevissä toimielinten välisissä kokouksissa olisi tarkasteltava yksityiskohtaisesti maksusitoumus- ja maksumäärärahojen välistä eroa, käynnistettävä vuoropuhelu komission kanssa, jotta saadaan täysi selvyys siitä, mistä maksattamatta olevat sitoumukset koostuvat, ja arvioitava, johtuuko maksattamatta olevien sitoumusten nykyinen suuri määrä ensisijaisesti talouskriisistä vai onko se osoitus laajemmista rakenteellisista ongelmista; kehottaa jälkimmäiseen vaihtoehtoon päädyttäessä toimielimiä tekemään yhteistyötä ja hyväksymään asianmukaisen toimintasuunnitelman, jotta maksattamatta olevien sitoumusten ennätyksellisen suureen määrään liittyvä ongelma voidaan ratkaista seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen aikana; vaatii, että neuvosto pidättäytyy tekemästä päätöstä maksujen määrästä ottamatta ensin huomioon todellisia tarpeita ja oikeudellisia velvoitteita; panee lisäksi merkille, että maksattamatta olevien sitoumusten kertyminen vaarantaa unionin talousarvion seurattavuuden periaatteen, joka tarkoittaa sitä, että talousarviosta käy selvästi ilmi sitoumusten ja maksujen suhde tiettynä varainhoitovuonna; |
| --- | --- |

12.

on erittäin huolestunut siitä, että vaikka maksumäärärahojen käyttöaste oli vuoden 2012 lopussa 99 prosenttia, maksattamatta olevien sitoumusten määrä kasvoi kuluneen vuoden aikana 10 miljardilla eurolla ja on nyt saavuttanut ennätyksellisen 217,3 miljardin tason; odottaa, että vuoden 2013 lopussa maksattamatta oleva määrä saattaa olla vielä suurempi; varoittaa noudattamasta maksusitoumusten automaattista vapauttamista koskevaa sääntöä liian tiukasti pyrittäessä ratkaisemaan maksattamatta olevien sitoumusten ongelmaa, koska se haittaisi Eurooppa-neuvoston vuonna 2012 hyväksymää kasvu- ja työllisyyssopimusta; katsoo, että tänä vuonna maksumäärärahoja käsittelevissä toimielinten välisissä kokouksissa olisi tarkasteltava yksityiskohtaisesti maksusitoumus- ja maksumäärärahojen välistä eroa, käynnistettävä vuoropuhelu komission kanssa, jotta saadaan täysi selvyys siitä, mistä maksattamatta olevat sitoumukset koostuvat, ja arvioitava, johtuuko maksattamatta olevien sitoumusten nykyinen suuri määrä ensisijaisesti talouskriisistä vai onko se osoitus laajemmista rakenteellisista ongelmista; kehottaa jälkimmäiseen vaihtoehtoon päädyttäessä toimielimiä tekemään yhteistyötä ja hyväksymään asianmukaisen toimintasuunnitelman, jotta maksattamatta olevien sitoumusten ennätyksellisen suureen määrään liittyvä ongelma voidaan ratkaista seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen aikana; vaatii, että neuvosto pidättäytyy tekemästä päätöstä maksujen määrästä ottamatta ensin huomioon todellisia tarpeita ja oikeudellisia velvoitteita; panee lisäksi merkille, että maksattamatta olevien sitoumusten kertyminen vaarantaa unionin talousarvion seurattavuuden periaatteen, joka tarkoittaa sitä, että talousarviosta käy selvästi ilmi sitoumusten ja maksujen suhde tiettynä varainhoitovuonna;

| 13. | palauttaa mieliin, että vuosi 2014 on kahden monivuotisen rahoituskehyksen välinen siirtymävuosi, ja edellyttää komission liittävän vuotta 2014 koskevaan rahoitussuunnitelmaansa tarkan ja realistisen arvion määrärahojen tasosta ottaen huomioon, että monivuotisten rahoitusohjelmien toteutus on hitaampaa aloitusvuonna kuin loppuvaiheessa ja näin ollen maksutarpeet ovat tavallisesti pienemmät monivuotisen rahoituskauden alussa kuin lopussa mutta vuoden 2013 lopussa maksattamatta olevien sitoumusten ongelmaan on puututtava kiireesti; |
| --- | --- |

13.

palauttaa mieliin, että vuosi 2014 on kahden monivuotisen rahoituskehyksen välinen siirtymävuosi, ja edellyttää komission liittävän vuotta 2014 koskevaan rahoitussuunnitelmaansa tarkan ja realistisen arvion määrärahojen tasosta ottaen huomioon, että monivuotisten rahoitusohjelmien toteutus on hitaampaa aloitusvuonna kuin loppuvaiheessa ja näin ollen maksutarpeet ovat tavallisesti pienemmät monivuotisen rahoituskauden alussa kuin lopussa mutta vuoden 2013 lopussa maksattamatta olevien sitoumusten ongelmaan on puututtava kiireesti;

| 14. | kehottaa komissiota antamaan vuoden 2014 talousarvioesitystä laatiessaan selvää ja tosiasioihin pohjautuvaa näyttöä ehdottamansa määrärahojen tason ja Eurooppa-neuvostossa kesäkuussa 2012 hyväksytyn kasvu- ja työllisyyssopimuksen täytäntöönpanon välisestä yhteydestä; pyytää toimielimiä parantamaan käytössä olevia säännöksiä tiettyjen jäsenvaltioiden osalta, jotka kärsivät rahoituskriisistä erityisen paljon, jotta niiden kyky käyttää hyväkseen rakenne- ja koheesiorahastojen varoja paranisi ja jotta estettäisiin ennakoidut määrärahojen mittavat vapautumiset; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota antamaan vuoden 2014 talousarvioesitystä laatiessaan selvää ja tosiasioihin pohjautuvaa näyttöä ehdottamansa määrärahojen tason ja Eurooppa-neuvostossa kesäkuussa 2012 hyväksytyn kasvu- ja työllisyyssopimuksen täytäntöönpanon välisestä yhteydestä; pyytää toimielimiä parantamaan käytössä olevia säännöksiä tiettyjen jäsenvaltioiden osalta, jotka kärsivät rahoituskriisistä erityisen paljon, jotta niiden kyky käyttää hyväkseen rakenne- ja koheesiorahastojen varoja paranisi ja jotta estettäisiin ennakoidut määrärahojen mittavat vapautumiset;

| 15. | toteaa vuoden 2013 talousarvioneuvottelujen osoittaneen jälleen kerran, että unionin talousarvion rahoitusjärjestelmä – jossa jäsenvaltioiden osuudet ovat yli 75 prosenttia unionin tuloista – on ristiriidassa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kirjaimen ja hengen kanssa ja että unionin talousarvio on täysin riippuvainen valtionkassoista, mikä saattaa olla erityisen haitallista näinä aikoina, kun kansallisia talousarvioita halutaan rajoittaa; pyytää uudistamaan unionin tulorakennetta siten, että otetaan käyttöön uusia ja aitoja omia varoja, kuten finanssitransaktiovero ja uusi unionin arvonlisävero; toistaa kannattavansa komission ehdotusta omien varojen järjestelmän uudistamisesta; |
| --- | --- |

15.

toteaa vuoden 2013 talousarvioneuvottelujen osoittaneen jälleen kerran, että unionin talousarvion rahoitusjärjestelmä – jossa jäsenvaltioiden osuudet ovat yli 75 prosenttia unionin tuloista – on ristiriidassa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kirjaimen ja hengen kanssa ja että unionin talousarvio on täysin riippuvainen valtionkassoista, mikä saattaa olla erityisen haitallista näinä aikoina, kun kansallisia talousarvioita halutaan rajoittaa; pyytää uudistamaan unionin tulorakennetta siten, että otetaan käyttöön uusia ja aitoja omia varoja, kuten finanssitransaktiovero ja uusi unionin arvonlisävero; toistaa kannattavansa komission ehdotusta omien varojen järjestelmän uudistamisesta;

Unionin talousarvion rooli Eurooppa 2020 -strategian toteuttamisessa sekä talouskasvun ja työpaikkojen luomisessa

| 16. | toteaa jälleen, että vuoden 2014 on tarkoitus olla uuden monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäinen täytäntöönpanovuosi ja siksi tärkeä uuden ohjelmakauden onnistuneen alun kannalta; katsoo, että talouskasvun ja kilpailukyvyn säilyttäminen, työllisyyden parantaminen ja nuorisotyöttömyyden torjuminen olisi otettava unionin vuoden 2014 talousarvion painopisteiksi; |
| --- | --- |

16.

toteaa jälleen, että vuoden 2014 on tarkoitus olla uuden monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäinen täytäntöönpanovuosi ja siksi tärkeä uuden ohjelmakauden onnistuneen alun kannalta; katsoo, että talouskasvun ja kilpailukyvyn säilyttäminen, työllisyyden parantaminen ja nuorisotyöttömyyden torjuminen olisi otettava unionin vuoden 2014 talousarvion painopisteiksi;

| 17. | muistuttaa unionin talousarvion erityisluonteesta ja toteaa, että se vastaa vain yhtä prosenttia koko unionin bkt:stä ja on investointitalousarvio, jolla on tuntuva vipuvaikutus; korostaa, että 94 prosenttia sen määrärahoista palautuu jäsenvaltioille ja Euroopan kansalaisille unionin toimien ja ohjelmien kautta; katsoo näin ollen, että talousarviota ei ole syytä pitää ylimääräisenä rasitteena vaan välineenä, jolla voidaan lisätä investointeja, kasvua ja työpaikkoja Euroopassa; korostaa, että ilman unionin talousarvion panosta julkiset investoinnit alueisiin ja jäsenvaltioihin laskisivat joko minimitasolle tai olisivat mahdottomia toteuttaa; katsoo, että unionin talousarvion supistaminen lisäisi väistämättä epätasapainoa ja heikentäisi koko unionin talouden kasvua ja kilpailukykyä sekä sen yhtenäisyyttä ja horjuttaisi yhteisvastuun periaatteen asemaa unionin keskeisenä arvona; katsoo, että ”enemmän Eurooppaa” -vaatimukset jäävät tarkoituksettomiksi, jos samaan aikaan annetaan ehdotuksia, joilla unionin varoja leikataan tuntuvasti; |
| --- | --- |

17.

muistuttaa unionin talousarvion erityisluonteesta ja toteaa, että se vastaa vain yhtä prosenttia koko unionin bkt:stä ja on investointitalousarvio, jolla on tuntuva vipuvaikutus; korostaa, että 94 prosenttia sen määrärahoista palautuu jäsenvaltioille ja Euroopan kansalaisille unionin toimien ja ohjelmien kautta; katsoo näin ollen, että talousarviota ei ole syytä pitää ylimääräisenä rasitteena vaan välineenä, jolla voidaan lisätä investointeja, kasvua ja työpaikkoja Euroopassa; korostaa, että ilman unionin talousarvion panosta julkiset investoinnit alueisiin ja jäsenvaltioihin laskisivat joko minimitasolle tai olisivat mahdottomia toteuttaa; katsoo, että unionin talousarvion supistaminen lisäisi väistämättä epätasapainoa ja heikentäisi koko unionin talouden kasvua ja kilpailukykyä sekä sen yhtenäisyyttä ja horjuttaisi yhteisvastuun periaatteen asemaa unionin keskeisenä arvona; katsoo, että ”enemmän Eurooppaa” -vaatimukset jäävät tarkoituksettomiksi, jos samaan aikaan annetaan ehdotuksia, joilla unionin varoja leikataan tuntuvasti;

| 18. | ottaa huomioon jäsenvaltioissa jatkuvat talousvaikeudet ja talousarviorajoitteet ja panee merkille jäsenvaltioiden toimet julkisen taloutensa vakauttamiseksi; korostaa kuitenkin, että unionin talousarvio on tehokas investointeja ja yhteisvastuullisuutta tukeva väline, joka tuottaa todistetusti lisäarvoa sekä unionin tasolla että jäsenvaltioissa; on vakuuttunut siitä, että talousarvion mahdollisuudet luoda talouskasvua, kilpailukykyä ja työpaikkoja ovat entistä tärkeämmät taloudellisesti vaikeina aikoina, koska niillä luodaan edellytykset näiden vakauttamistoimien onnistumiselle, ja toteaa, että unionin talousarviota olisi pidettävä välineenä, jonka avulla kriisi voidaan voittaa; |
| --- | --- |

18.

ottaa huomioon jäsenvaltioissa jatkuvat talousvaikeudet ja talousarviorajoitteet ja panee merkille jäsenvaltioiden toimet julkisen taloutensa vakauttamiseksi; korostaa kuitenkin, että unionin talousarvio on tehokas investointeja ja yhteisvastuullisuutta tukeva väline, joka tuottaa todistetusti lisäarvoa sekä unionin tasolla että jäsenvaltioissa; on vakuuttunut siitä, että talousarvion mahdollisuudet luoda talouskasvua, kilpailukykyä ja työpaikkoja ovat entistä tärkeämmät taloudellisesti vaikeina aikoina, koska niillä luodaan edellytykset näiden vakauttamistoimien onnistumiselle, ja toteaa, että unionin talousarviota olisi pidettävä välineenä, jonka avulla kriisi voidaan voittaa;

| 19. | korostaa, että on lisättävä rahoitustukea ja toimia sellaisten laadukkaiden koulutusjärjestelmien käyttöön ottamista varten, joissa yhdistetään käytännön harjoittelu ammattikoulutukseen; pyytää antamaan lisätukea jäsenvaltioiden yhteistyölle ammatillisen koulutuksen alalla, jotta nuorisotyöttömyyttä voidaan torjua tehokkaasti; palauttaa tässä yhteydessä mieliin ehdotuksen neuvoston suositukseksi nuorisotakuun perustamisesta (5); |
| --- | --- |

19.

korostaa, että on lisättävä rahoitustukea ja toimia sellaisten laadukkaiden koulutusjärjestelmien käyttöön ottamista varten, joissa yhdistetään käytännön harjoittelu ammattikoulutukseen; pyytää antamaan lisätukea jäsenvaltioiden yhteistyölle ammatillisen koulutuksen alalla, jotta nuorisotyöttömyyttä voidaan torjua tehokkaasti; palauttaa tässä yhteydessä mieliin ehdotuksen neuvoston suositukseksi nuorisotakuun perustamisesta (5);

| 20. | muistuttaa, että vuodesta 2008 lähtien toteutetuilla toimilla makrotalouden rahoituksen vakauttamiseksi ei ole vielä saatu talous- ja rahoituskriisiä päättymään; katsoo siksi, että jäsenvaltioiden olisi edelleen pyrittävä hyödyntämään potentiaaliaan luoda kestävää ja osallistavaa kasvua esimerkiksi edistämällä koulutusta, elinikäistä oppimista ja liikkuvuutta saadakseen Euroopan talouden ja työllisyyden jälleen kasvuun; katsoo, että osa ratkaisua on tarkoin kohdennettu, vankka ja riittävä unionin talousarvio ja sitä tarvitaan, jotta voidaan edelleen tukea jäsenvaltioiden toimien yhteensovittamista ja tehostamista; |
| --- | --- |

20.

muistuttaa, että vuodesta 2008 lähtien toteutetuilla toimilla makrotalouden rahoituksen vakauttamiseksi ei ole vielä saatu talous- ja rahoituskriisiä päättymään; katsoo siksi, että jäsenvaltioiden olisi edelleen pyrittävä hyödyntämään potentiaaliaan luoda kestävää ja osallistavaa kasvua esimerkiksi edistämällä koulutusta, elinikäistä oppimista ja liikkuvuutta saadakseen Euroopan talouden ja työllisyyden jälleen kasvuun; katsoo, että osa ratkaisua on tarkoin kohdennettu, vankka ja riittävä unionin talousarvio ja sitä tarvitaan, jotta voidaan edelleen tukea jäsenvaltioiden toimien yhteensovittamista ja tehostamista;

| 21. | kehottaa sen vuoksi jäsenvaltioita ottamaan huomioon kansallisten vakauttamispyrkimysten ja oikein painotetun unionin talousarvion lisäarvon väliset yhteisvaikutukset ja mahdollistamaan siten korkeimmalla tasolla jo tehtyjen poliittisten sitoumusten täytäntöönpanon; toteaa uudelleen, että poliittisten sitoumusten ja painopisteiden täytäntöönpano on paljon tehokkaampaa, jos jäsenvaltioiden talousarvioiden ja unionin talousarvion välillä on yhteisvaikutuksia, ja korostaa talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluvan eurooppalaisten parlamenttien viikon yhteydessä jäsenvaltioiden ja unionin taloutta ja talousarvioita koskevista yhteisistä suuntaviivoista käytävien parlamenttien välisten keskustelujen merkitystä; |
| --- | --- |

21.

kehottaa sen vuoksi jäsenvaltioita ottamaan huomioon kansallisten vakauttamispyrkimysten ja oikein painotetun unionin talousarvion lisäarvon väliset yhteisvaikutukset ja mahdollistamaan siten korkeimmalla tasolla jo tehtyjen poliittisten sitoumusten täytäntöönpanon; toteaa uudelleen, että poliittisten sitoumusten ja painopisteiden täytäntöönpano on paljon tehokkaampaa, jos jäsenvaltioiden talousarvioiden ja unionin talousarvion välillä on yhteisvaikutuksia, ja korostaa talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluvan eurooppalaisten parlamenttien viikon yhteydessä jäsenvaltioiden ja unionin taloutta ja talousarvioita koskevista yhteisistä suuntaviivoista käytävien parlamenttien välisten keskustelujen merkitystä;

| 22. | kehottaa komissiota käsittelemään asianmukaisesti unionin talousarvion roolia talouspolitiikan eurooppalaisella ohjausjaksolla antaessaan vuoden 2014 talousarvioesityksen; kehottaa erityisesti komissiota antamaan tosiseikkoihin pohjautuvia ja konkreettisia tietoja siitä, kuinka sen ehdottama unionin talousarvioesitys voi toimia moottorina ja katalysaattorina, tuottaa yhteisvaikutuksia ja täydentää alue- ja paikallistasolla ja kansallisella tasolla tehtyjä investointeja, jotta talouspolitiikan eurooppalaisella ohjausjaksolla asetetut ensisijaiset tavoitteet voidaan saavuttaa; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota käsittelemään asianmukaisesti unionin talousarvion roolia talouspolitiikan eurooppalaisella ohjausjaksolla antaessaan vuoden 2014 talousarvioesityksen; kehottaa erityisesti komissiota antamaan tosiseikkoihin pohjautuvia ja konkreettisia tietoja siitä, kuinka sen ehdottama unionin talousarvioesitys voi toimia moottorina ja katalysaattorina, tuottaa yhteisvaikutuksia ja täydentää alue- ja paikallistasolla ja kansallisella tasolla tehtyjä investointeja, jotta talouspolitiikan eurooppalaisella ohjausjaksolla asetetut ensisijaiset tavoitteet voidaan saavuttaa;

| 23. | katsoo, että unionin varoilla voidaan useimmiten tuottaa mittakaavaetuja ja että siksi olisi automaattisesti arvioitava kansallisella tasolla mahdollisesti aikaan saatavat säästöt, jotka helpottaisivat merkittävästi jäsenvaltioiden julkista varainhoitoa; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että unionin varoilla voidaan useimmiten tuottaa mittakaavaetuja ja että siksi olisi automaattisesti arvioitava kansallisella tasolla mahdollisesti aikaan saatavat säästöt, jotka helpottaisivat merkittävästi jäsenvaltioiden julkista varainhoitoa;

| 24. | painottaa, että on tarpeen käyttää hyväksi kaikkia unionin käytettävissä olevia välineitä ja toimia, jotta voidaan auttaa jäsenvaltioita selviytymään kriisistä ja estää tulevia kriisejä; korostaa kolmen eurooppalaisen valvontaviranomaisen ratkaisevaa roolia pyrittäessä saamaan rahoitusalan sääntelystä ja valvontarakenteista kattava hyöty; kehottaa komissiota ehdottamaan vuoden 2014 talousarvioesityksessään näille kolmelle viranomaiselle riittävää rahoitusta ja pyytää, että valmistellessaan niitä koskevien asetusten arviointia ja tarkistamista tammikuuksi 2014 se esittää kyseisille viranomaisille tarkistettua rahoitusmallia, jossa lisätään niiden riippumattomuutta ja turvataan samalla unionin talousarvion yhtenäisyys; |
| --- | --- |

24.

painottaa, että on tarpeen käyttää hyväksi kaikkia unionin käytettävissä olevia välineitä ja toimia, jotta voidaan auttaa jäsenvaltioita selviytymään kriisistä ja estää tulevia kriisejä; korostaa kolmen eurooppalaisen valvontaviranomaisen ratkaisevaa roolia pyrittäessä saamaan rahoitusalan sääntelystä ja valvontarakenteista kattava hyöty; kehottaa komissiota ehdottamaan vuoden 2014 talousarvioesityksessään näille kolmelle viranomaiselle riittävää rahoitusta ja pyytää, että valmistellessaan niitä koskevien asetusten arviointia ja tarkistamista tammikuuksi 2014 se esittää kyseisille viranomaisille tarkistettua rahoitusmallia, jossa lisätään niiden riippumattomuutta ja turvataan samalla unionin talousarvion yhtenäisyys;

| 25. | korostaa vuoden 2014 painopisteiden valinnan strategista vaikutusta, koska kyseessä on tulevan monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäinen vuosi; painottaa, että unionin on kiireesti ryhdyttävä tukemaan kasvua ja kilpailukykyä, jotta on mahdollista luoda työpaikkoja ja mahdollisuuksia etenkin nuorille; |
| --- | --- |

25.

korostaa vuoden 2014 painopisteiden valinnan strategista vaikutusta, koska kyseessä on tulevan monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäinen vuosi; painottaa, että unionin on kiireesti ryhdyttävä tukemaan kasvua ja kilpailukykyä, jotta on mahdollista luoda työpaikkoja ja mahdollisuuksia etenkin nuorille;

| 26. | palauttaa tässä yhteydessä mieliin, että Eurooppa 2020 -strategian olisi kuuluttava seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen (2014–2020) keskiöön, ja kehottaa komissiota asettamaan kaikki tähän liittyvät investoinnit etusijalle ja osoittamaan ne selvästi vuoden 2014 talousarviossa ja korostamaan osaamiskolmion (koulutus, tutkimus, innovointi), infrastruktuurien, pk-yritysten, uusiutuvan energian, kestävän kehityksen, yrittäjyyden, työllisyyden – varsinkin nuorten työllisyyden – ja taitojen aloilla tehtyjä investointeja sekä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamista; |
| --- | --- |

26.

palauttaa tässä yhteydessä mieliin, että Eurooppa 2020 -strategian olisi kuuluttava seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen (2014–2020) keskiöön, ja kehottaa komissiota asettamaan kaikki tähän liittyvät investoinnit etusijalle ja osoittamaan ne selvästi vuoden 2014 talousarviossa ja korostamaan osaamiskolmion (koulutus, tutkimus, innovointi), infrastruktuurien, pk-yritysten, uusiutuvan energian, kestävän kehityksen, yrittäjyyden, työllisyyden – varsinkin nuorten työllisyyden – ja taitojen aloilla tehtyjä investointeja sekä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamista;

| 27. | pitää neuvoston tavanomaisia horisontaalisia leikkauksia valitettavina ja varoittaa sitä tekemästä enää vastaavia keinotekoisia leikkauksia; aikoo kiinnittää erityistä huomiota siihen, että kasvua ja kilpailukykyä tukeviin toimintalinjoihin ja ohjelmiin varmistetaan riittävät maksumäärärahat; |
| --- | --- |

27.

pitää neuvoston tavanomaisia horisontaalisia leikkauksia valitettavina ja varoittaa sitä tekemästä enää vastaavia keinotekoisia leikkauksia; aikoo kiinnittää erityistä huomiota siihen, että kasvua ja kilpailukykyä tukeviin toimintalinjoihin ja ohjelmiin varmistetaan riittävät maksumäärärahat;

| 28. | aikoo edelleen seurata tiivisti komission aikomusta vähentää unionin toimielinten henkilöstöä ja muistuttaa, että tätä on pidettävä yleistavoitteena; toteaa, että tällaiset toimet saattavat haitata EU:n toimien ja ohjelmien nopeaa, sääntöjenmukaista ja tehokasta toteuttamista; katsoo, että hallinnon tehokkuus on turvattava ja sitä on jopa parannettava; katsoo, että tarkistettaessa henkilöstön määrää lyhyellä tai pitkällä aikavälillä olisi käytettävä perustana etukäteen tehtävää vaikutustenarviointia ja otettava täysimääräisesti huomioon muun muassa unionin oikeudelliset velvoitteet sekä toimielinten perussopimusten mukaiset uudet toimivaltuudet ja lisätehtävät; muistuttaa erillisvirastoja koskevasta yhteisestä lausumasta ja erityisesti sen liitteenä olevasta yhteisestä lähestymistavasta ja kohdista, jotka koskevat virastoja, joille on osoitettu uusia tehtäviä; |
| --- | --- |

28.

aikoo edelleen seurata tiivisti komission aikomusta vähentää unionin toimielinten henkilöstöä ja muistuttaa, että tätä on pidettävä yleistavoitteena; toteaa, että tällaiset toimet saattavat haitata EU:n toimien ja ohjelmien nopeaa, sääntöjenmukaista ja tehokasta toteuttamista; katsoo, että hallinnon tehokkuus on turvattava ja sitä on jopa parannettava; katsoo, että tarkistettaessa henkilöstön määrää lyhyellä tai pitkällä aikavälillä olisi käytettävä perustana etukäteen tehtävää vaikutustenarviointia ja otettava täysimääräisesti huomioon muun muassa unionin oikeudelliset velvoitteet sekä toimielinten perussopimusten mukaiset uudet toimivaltuudet ja lisätehtävät; muistuttaa erillisvirastoja koskevasta yhteisestä lausumasta ja erityisesti sen liitteenä olevasta yhteisestä lähestymistavasta ja kohdista, jotka koskevat virastoja, joille on osoitettu uusia tehtäviä;

o

o o

| 29. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle. |
| --- | --- |

29.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle.

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0486.

(4)  EUVL L EUVL L 66, 8.3.2013.

(5)  COM(2012)0729.

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/56

---

P7_TA(2013)0082

Euroopan parlamentin kokoonpano vuoden 2014 vaalien jälkeen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. maaliskuuta 2013 Euroopan parlamentin kokoonpanosta vuoden 2014 vaalien jälkeen (2012/2309(INL))

(2016/C 036/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon siirtymämääräyksiä koskevan pöytäkirjan N:o 36, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon siirtymämääräyksiä koskevan pöytäkirjan N:o 36,

| — | ottaa huomioon sopimuksen Kroatian tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sopimuksen Kroatian tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 41 ja 48 artiklan sekä 74 f artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 41 ja 48 artiklan sekä 74 f artiklan,

| — | ottaa huomioon 11. lokakuuta 2007 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin kokoonpanosta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. lokakuuta 2007 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin kokoonpanosta (1),

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0041/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0041/2013),

| A. | ottaa huomioon, että pöytäkirjan N:o 36 2 artiklan 1 ja 2 kohdan voimassaolo päättyy vaalikauden 2009–2014 lopussa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että pöytäkirjan N:o 36 2 artiklan 1 ja 2 kohdan voimassaolo päättyy vaalikauden 2009–2014 lopussa;

| B. | ottaa huomioon, että Kroatian tasavallan odotetaan liittyvän unioniin ennen keväällä 2014 järjestettäviä Euroopan parlamentin vaaleja ja että Kroatian tasavallan liittymisehdoista sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukautuksista tehdyn asiakirjan 19 artiklan 1 kohdan määräysten voimassaolo päättyy vaalikauden 2009–2014 päättyessä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Kroatian tasavallan odotetaan liittyvän unioniin ennen keväällä 2014 järjestettäviä Euroopan parlamentin vaaleja ja että Kroatian tasavallan liittymisehdoista sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukautuksista tehdyn asiakirjan 19 artiklan 1 kohdan määräysten voimassaolo päättyy vaalikauden 2009–2014 päättyessä;

| C. | katsoo, että edellisten Euroopan parlamentin vaalien jälkeen tapahtuneet väestönmuutokset olisi otettava huomioon; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että edellisten Euroopan parlamentin vaalien jälkeen tapahtuneet väestönmuutokset olisi otettava huomioon;

| D. | katsoo, että Euroopan parlamentin paikkajakoa koskevan kestävän järjestelmän perustamista olisi tarkasteltava neuvoston äänestysjärjestelmän uudistamisen yhteydessä osana unionin toimielinten yleistä uudistamista, joka määritellään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan 3 kohdan mukaisesti koolle kutsutussa valmistelukunnassa; katsoo, että tällaisen uudistamisen yhteydessä olisi pidettävä mielessä, että perussopimusten mukaan unionin demokratian perustana on sekä kansalaisten että jäsenvaltioiden edustus; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että Euroopan parlamentin paikkajakoa koskevan kestävän järjestelmän perustamista olisi tarkasteltava neuvoston äänestysjärjestelmän uudistamisen yhteydessä osana unionin toimielinten yleistä uudistamista, joka määritellään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan 3 kohdan mukaisesti koolle kutsutussa valmistelukunnassa; katsoo, että tällaisen uudistamisen yhteydessä olisi pidettävä mielessä, että perussopimusten mukaan unionin demokratian perustana on sekä kansalaisten että jäsenvaltioiden edustus;

| E. | katsoo, että seuraavan vaalikauden paikkajakoa ei saisi toteuttaa mielivaltaisesti vaan sen olisi perustuttava objektiivisiin kriteereihin, joita on sovellettava pragmaattisella tavalla, ja katsoo, että tällaisella paikkajaolla paikkojen lukumäärän lisäys olisi korvattava paikkojen vähentämisellä siten, että vähennys rajoitetaan enintään yhteen paikkaan jäsenvaltiota kohti; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että seuraavan vaalikauden paikkajakoa ei saisi toteuttaa mielivaltaisesti vaan sen olisi perustuttava objektiivisiin kriteereihin, joita on sovellettava pragmaattisella tavalla, ja katsoo, että tällaisella paikkajaolla paikkojen lukumäärän lisäys olisi korvattava paikkojen vähentämisellä siten, että vähennys rajoitetaan enintään yhteen paikkaan jäsenvaltiota kohti;

| 1. | jättää Eurooppa-neuvoston käsiteltäväksi liitteenä olevan ehdotuksen Eurooppa-neuvoston päätökseksi Euroopan parlamentin kokoonpanosta vaalikaudella 2014–2019 sille Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artiklan 2 kohdassa annetun aloiteoikeuden perusteella; |
| --- | --- |

1.

jättää Eurooppa-neuvoston käsiteltäväksi liitteenä olevan ehdotuksen Eurooppa-neuvoston päätökseksi Euroopan parlamentin kokoonpanosta vaalikaudella 2014–2019 sille Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artiklan 2 kohdassa annetun aloiteoikeuden perusteella;

| 2. | korostaa, että tämä parlamentin hyväksyntää edellyttävä päätös on tehtävä kiireellisesti heti kun sopimus Kroatian tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin tulee voimaan, jotta jäsenvaltiot voivat toteuttaa hyvissä ajoin tarvittavat kansalliset toimenpiteet Euroopan parlamentin vaalien järjestämiseksi vaalikaudeksi 2014–2019; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että tämä parlamentin hyväksyntää edellyttävä päätös on tehtävä kiireellisesti heti kun sopimus Kroatian tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin tulee voimaan, jotta jäsenvaltiot voivat toteuttaa hyvissä ajoin tarvittavat kansalliset toimenpiteet Euroopan parlamentin vaalien järjestämiseksi vaalikaudeksi 2014–2019;

| 3. | sitoutuu tekemään lähiaikoina ehdotuksen, jolla pyritään parantamaan käytännön järjestelyjä vaalien pitämiseksi vuonna 2014; |
| --- | --- |

3.

sitoutuu tekemään lähiaikoina ehdotuksen, jolla pyritään parantamaan käytännön järjestelyjä vaalien pitämiseksi vuonna 2014;

| 4. | sitoutuu esittämään ennen vuoden 2015 loppua uuden ehdotuksen Eurooppa-neuvoston päätökseksi, jonka tarkoituksena on perustaa hyvissä ajoin ennen vaalikauden 2019–2024 alkua kestävä ja avoin järjestelmä, joka mahdollistaa tulevaisuudessa sen, että ennen uusia Euroopan parlamentin vaaleja paikat jaetaan jäsenvaltioiden kesken liitteenä olevan päätösehdotuksen 1 artiklassa määritellyn alenevan suhteellisuuden periaatteen perusteella objektiivisesti siten, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden määrän ja väestönkehityksen mahdolliset muutokset, jotka on asianmukaisesti todettu, sulkematta pois mahdollisuutta varata tietty määrä paikkoja ylikansallisilta listoilta valituille ehdokkaille; |
| --- | --- |

4.

sitoutuu esittämään ennen vuoden 2015 loppua uuden ehdotuksen Eurooppa-neuvoston päätökseksi, jonka tarkoituksena on perustaa hyvissä ajoin ennen vaalikauden 2019–2024 alkua kestävä ja avoin järjestelmä, joka mahdollistaa tulevaisuudessa sen, että ennen uusia Euroopan parlamentin vaaleja paikat jaetaan jäsenvaltioiden kesken liitteenä olevan päätösehdotuksen 1 artiklassa määritellyn alenevan suhteellisuuden periaatteen perusteella objektiivisesti siten, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden määrän ja väestönkehityksen mahdolliset muutokset, jotka on asianmukaisesti todettu, sulkematta pois mahdollisuutta varata tietty määrä paikkoja ylikansallisilta listoilta valituille ehdokkaille;

| 5. | katsoo, että Euroopan parlamentin paikkajakoa koskeva uusi järjestelmä olisi laadittava yhdessä neuvoston äänestysjärjestelmän uudistamisen kanssa osana perussopimusten välttämätöntä tarkistamista; päättää esittää tätä koskevia ehdotuksia seuraavassa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan 3 kohdan mukaisesti koolle kutsuttavassa valmistelukunnassa; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että Euroopan parlamentin paikkajakoa koskeva uusi järjestelmä olisi laadittava yhdessä neuvoston äänestysjärjestelmän uudistamisen kanssa osana perussopimusten välttämätöntä tarkistamista; päättää esittää tätä koskevia ehdotuksia seuraavassa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan 3 kohdan mukaisesti koolle kutsuttavassa valmistelukunnassa;

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja liitteenä olevan ehdotuksen Eurooppa-neuvoston päätökseksi sekä edellä mainitun perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön Eurooppa-neuvostolle ja Kroatian tasavallan hallitukselle ja parlamentille sekä tiedoksi komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

6.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja liitteenä olevan ehdotuksen Eurooppa-neuvoston päätökseksi sekä edellä mainitun perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön Eurooppa-neuvostolle ja Kroatian tasavallan hallitukselle ja parlamentille sekä tiedoksi komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 227 E, 4.9.2008, s. 132 (mietintö Lamassoure/Severin).

---

EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Ehdotus Eurooppa-neuvoston päätökseksi Euroopan parlamentin kokoonpanosta

EUROOPPA-NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon siirtymämääräyksiä koskevan pöytäkirjan N:o 36 2 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin aloitteen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Siirtymämääräyksiä koskevan pöytäkirjan N:o 36 2 artiklan 1 ja 2 kohdan voimassaolo päättyy vaalikauden 2009–2014 lopussa. |
| --- | --- |

(1)

Siirtymämääräyksiä koskevan pöytäkirjan N:o 36 2 artiklan 1 ja 2 kohdan voimassaolo päättyy vaalikauden 2009–2014 lopussa.

| (2) | Kroatian tasavallan liittymisehdoista sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukautuksista tehdyn asiakirjan 19 artiklan 1 kohdan voimassaolo päättyy vaalikauden 2009–2014 lopussa. |
| --- | --- |

(2)

Kroatian tasavallan liittymisehdoista sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukautuksista tehdyn asiakirjan 19 artiklan 1 kohdan voimassaolo päättyy vaalikauden 2009–2014 lopussa.

| (3) | Pöytäkirjan N:o 36 2 artiklan 3 kohdan määräyksiä on noudatettava viipymättä ja siksi on tehtävä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukainen päätös, jotta jäsenvaltiot voivat toteuttaa hyvissä ajoin tarvittavat kansalliset toimenpiteet Euroopan parlamentin vaalien järjestämiseksi vaalikaudeksi 2014–2019. |
| --- | --- |

(3)

Pöytäkirjan N:o 36 2 artiklan 3 kohdan määräyksiä on noudatettava viipymättä ja siksi on tehtävä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukainen päätös, jotta jäsenvaltiot voivat toteuttaa hyvissä ajoin tarvittavat kansalliset toimenpiteet Euroopan parlamentin vaalien järjestämiseksi vaalikaudeksi 2014–2019.

| (4) | Tässä päätöksessä noudatetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa määriteltyjä periaatteita, joiden mukaan unionin kansalaisten edustajien kokonaismäärä on puhemiehen lisäksi enintään seitsemänsataaviisikymmentä jäsentä ja edustus on alenevasti suhteellinen siten, että vähimmäismäärä on kuusi jäsentä jäsenvaltiota kohden ja jäsenvaltio voi saada enintään 96 paikkaa, |
| --- | --- |

(4)

Tässä päätöksessä noudatetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa määriteltyjä periaatteita, joiden mukaan unionin kansalaisten edustajien kokonaismäärä on puhemiehen lisäksi enintään seitsemänsataaviisikymmentä jäsentä ja edustus on alenevasti suhteellinen siten, että vähimmäismäärä on kuusi jäsentä jäsenvaltiota kohden ja jäsenvaltio voi saada enintään 96 paikkaa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa määritellyn alenevan suhteellisuuden periaatteen mukaisesti sovelletaan seuraavia periaatteita:

| — | Euroopan parlamentin paikkajaossa on käytettävä täysimääräisesti perussopimuksessa määrättyjä vähimmäis- ja enimmäismääriä, jotta paikkajako eroaa mahdollisimman vähän jäsenvaltioiden väestömäärien jakautumisesta; |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin paikkajaossa on käytettävä täysimääräisesti perussopimuksessa määrättyjä vähimmäis- ja enimmäismääriä, jotta paikkajako eroaa mahdollisimman vähän jäsenvaltioiden väestömäärien jakautumisesta;

| — | kunkin jäsenvaltion väkiluvun ja paikkojen määrän suhteen on ennen pyöristämistä kokonaislukuun vaihdeltava niiden väkiluvun perusteella siten, että väkiluvultaan suuremman jäsenvaltion jokainen Euroopan parlamentin jäsen edustaa useampia kansalaisia kuin väkiluvultaan pienemmän jäsenvaltion jokainen parlamentin jäsen, ja käänteisesti, että mitä suurempi jäsenvaltion väkiluku on, sitä suurempi oikeus sillä on suureen paikkamäärään. |
| --- | --- |

—

kunkin jäsenvaltion väkiluvun ja paikkojen määrän suhteen on ennen pyöristämistä kokonaislukuun vaihdeltava niiden väkiluvun perusteella siten, että väkiluvultaan suuremman jäsenvaltion jokainen Euroopan parlamentin jäsen edustaa useampia kansalaisia kuin väkiluvultaan pienemmän jäsenvaltion jokainen parlamentin jäsen, ja käänteisesti, että mitä suurempi jäsenvaltion väkiluku on, sitä suurempi oikeus sillä on suureen paikkamäärään.

2 artikla

Jäsenvaltioiden väkiluvun laskemisen suorittaa komissio (Eurostat) jäsenvaltioiden toimittamien tietojen pohjalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa vahvistetun menetelmän mukaisesti.

3 artikla

Jäsenvaltioissa valittujen Euroopan parlamentin edustajien määrät ovat 1 artiklan mukaisesti vaalikauden 2014–2019 alusta lähtien seuraavat:

| Belgia | 21 |
| --- | --- |
| Bulgaria | 17 |
| Tšekin tasavalta | 21 |
| Tanska | 13 |
| Saksa | 96 |
| Viro | 6 |
| Irlanti | 11 |
| Kreikka | 21 |
| Espanja | 54 |
| Ranska | 74 |
| Kroatia | 11 |
| Italia | 73 |
| Kypros | 6 |
| Latvia | 8 |
| Liettua | 11 |
| Luxemburg | 6 |
| Unkari | 21 |
| Malta | 6 |
| Alankomaat | 26 |
| Itävalta | 18 |
| Puola | 51 |
| Portugali | 21 |
| Romania | 32 |
| Slovenia | 8 |
| Slovakia | 13 |
| Suomi | 13 |
| Ruotsi | 20 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 73 |

Belgia

21

Bulgaria

17

Tšekin tasavalta

21

Tanska

13

Saksa

96

Viro

6

Irlanti

11

Kreikka

21

Espanja

54

Ranska

74

Kroatia

11

Italia

73

Kypros

6

Latvia

8

Liettua

11

Luxemburg

6

Unkari

21

Malta

6

Alankomaat

26

Itävalta

18

Puola

51

Portugali

21

Romania

32

Slovenia

8

Slovakia

13

Suomi

13

Ruotsi

20

Yhdistynyt kuningaskunta

73

4 artikla

Tätä päätöstä tarkistetaan hyvissä ajoin ennen vaalikauden 2019–2024 alkua sellaisen järjestelmän vahvistamiseksi, joka mahdollistaa tulevaisuudessa sen, että ennen uusia Euroopan parlamentin vaaleja paikat jaetaan jäsenvaltioiden kesken 1 artiklassa määritellyn alenevan suhteellisuuden periaatteen perusteella objektiivisesti, tasapuolisesti, kestävästi ja avoimesti siten, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden määrän ja väestönkehityksen muutokset, jotka on asianmukaisesti todettu, sekä neuvoston äänestysjärjestelmä.

5 artikla

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty ...ssa/ssä ... päivänä ...kuuta ...

Eurooppa-neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/59

---

P7_TA(2013)0083

Tislattujen alkoholijuomien määritelmät, kuvaus, esittely, merkinnät ja maantieteellisten merkintöjen suojaaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. maaliskuuta 2013 komission ehdotuksesta täytäntöönpanoasetukseksi tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteiden II ja III muuttamisesta (2013/2524(RPS))

(2016/C 036/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89 ja erityisesti sen 26 artiklan kumoamisesta 15 päivänä tammikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89 ja erityisesti sen 26 artiklan kumoamisesta 15 päivänä tammikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008 (1),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen asetukseksi tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteiden II ja III muuttamisesta (D 024615/02) (komission asetusehdotus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen asetukseksi tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteiden II ja III muuttamisesta (D 024615/02) (komission asetusehdotus),

| — | ottaa huomioon elintarvikkeissa käytettävistä aromeista ja tietyistä ainesosista, joilla on aromaattisia ominaisuuksia, sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1601/91, asetusten (EY) N:o 2232/96 ja (EY) N:o 110/2008 sekä direktiivin 2000/13/EY muuttamisesta 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1334/2008 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarvikkeissa käytettävistä aromeista ja tietyistä ainesosista, joilla on aromaattisia ominaisuuksia, sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1601/91, asetusten (EY) N:o 2232/96 ja (EY) N:o 110/2008 sekä direktiivin 2000/13/EY muuttamisesta 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1334/2008 (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) koosteen kasviperäisistä aineista, joiden on ilmoitettu sisältävän luonnonaineita, jotka mahdollisesti aiheuttavat huolta ihmisten terveyden kannalta, kun niitä käytetään elintarvikkeissa ja ravintolisissä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) koosteen kasviperäisistä aineista, joiden on ilmoitettu sisältävän luonnonaineita, jotka mahdollisesti aiheuttavat huolta ihmisten terveyden kannalta, kun niitä käytetään elintarvikkeissa ja ravintolisissä (3),

| — | ottaa huomioon 2. helmikuuta 2002 annetun komission elintarvikealan tiedekomitean lausunnon tujoneista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. helmikuuta 2002 annetun komission elintarvikealan tiedekomitean lausunnon tujoneista (4),

| — | ottaa huomioon menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (5) 5 a artiklan 3 kohdan b alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (5) 5 a artiklan 3 kohdan b alakohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 88 artiklan 2 ja 3 kohdan sekä 4 kohdan c alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 88 artiklan 2 ja 3 kohdan sekä 4 kohdan c alakohdan,

| A. | ottaa huomioon, että tislatut alkoholijuomat on luokiteltu asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteessä II vahvistettujen määritelmien mukaisiin luokkiin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että tislatut alkoholijuomat on luokiteltu asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteessä II vahvistettujen määritelmien mukaisiin luokkiin;

| B. | ottaa huomioon, että kyseisen asetuksen 26 artiklan mukaisesti asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteitä voidaan muuttaa toimenpiteillä, jotka komissio hyväksyy valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kyseisen asetuksen 26 artiklan mukaisesti asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteitä voidaan muuttaa toimenpiteillä, jotka komissio hyväksyy valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen;

| C. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 110/2008 johdanto-osan 2 kappaleen mukaisesti tislattuihin alkoholijuomiin sovellettavilla toimenpiteillä olisi suojattava yhteisön tislattujen alkoholijuomien maine, jonka ne ovat saavuttaneet yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla, ottamalla jatkossakin huomioon tislattujen alkoholijuomien tuotannossa sovelletut perinteiset käytännöt; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 110/2008 johdanto-osan 2 kappaleen mukaisesti tislattuihin alkoholijuomiin sovellettavilla toimenpiteillä olisi suojattava yhteisön tislattujen alkoholijuomien maine, jonka ne ovat saavuttaneet yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla, ottamalla jatkossakin huomioon tislattujen alkoholijuomien tuotannossa sovelletut perinteiset käytännöt;

| D. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 110/2008 johdanto-osan 6 kappaleen mukaisesti tislattujen alkoholijuomien määritelmien olisi edelleen oltava perinteisten laatukäytäntöjen mukaisia, mutta niitä voidaan täydentää tai saattaa ajan tasalle, jos aiempia määritelmiä ei ole ollut tai ne ovat olleet riittämättömiä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 110/2008 johdanto-osan 6 kappaleen mukaisesti tislattujen alkoholijuomien määritelmien olisi edelleen oltava perinteisten laatukäytäntöjen mukaisia, mutta niitä voidaan täydentää tai saattaa ajan tasalle, jos aiempia määritelmiä ei ole ollut tai ne ovat olleet riittämättömiä;

| E. | ottaa huomioon, ettei absinttia, useissa jäsenvaltioissa perinteisesti tuotettua tislattua alkoholijuomaa, ole toistaiseksi määritelty tuoteluokaksi asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteessä II; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, ettei absinttia, useissa jäsenvaltioissa perinteisesti tuotettua tislattua alkoholijuomaa, ole toistaiseksi määritelty tuoteluokaksi asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteessä II;

| F. | ottaa huomioon, että komissio ehdottaa asetusehdotuksensa 1 artiklan c alakohdassa sellaisen absintin määritelmän lisäämistä asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteeseen II, jossa anetolin vähimmäistasoksi säädetään 0,5 grammaa litrassa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että komissio ehdottaa asetusehdotuksensa 1 artiklan c alakohdassa sellaisen absintin määritelmän lisäämistä asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteeseen II, jossa anetolin vähimmäistasoksi säädetään 0,5 grammaa litrassa;

| G. | ottaa huomioon, että absintti tunnetaan yleisesti tislattuna alkoholijuomana, joka on saatu maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia tai maatalousperäistä tislettä koiruoholla (Artemisia absinthium L.), roomalaisella koiruoholla (Artemisia pontica L.), aniksella (Pimpinella anisum L.), fenkolilla (Foeniculum vulgare Mill.) ja muilla yrteillä riippuen niiden alueellisesta saatavuudesta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että absintti tunnetaan yleisesti tislattuna alkoholijuomana, joka on saatu maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia tai maatalousperäistä tislettä koiruoholla (Artemisia absinthium L.), roomalaisella koiruoholla (Artemisia pontica L.), aniksella (Pimpinella anisum L.), fenkolilla (Foeniculum vulgare Mill.) ja muilla yrteillä riippuen niiden alueellisesta saatavuudesta;

| H. | ottaa huomioon, että tietyn yrtin alueellisesta saatavuudesta ja kuluttajien vaihtelevista mieltymyksistä riippuen absintintuotannon perinteiset käytännöt monissa jäsenvaltioissa ovat kehittyneet tietyssä määrin erilaisiksi siten, ettei kaikissa perinteisissä valmistusohjeissa määrätä anetolin vähimmäistasoa, ja että monien tällä hetkellä markkinoilla olevien tuotteiden anetolitaso on edelleen vähemmän kuin komission ehdottama 0,5 grammaa litraa kohti; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että tietyn yrtin alueellisesta saatavuudesta ja kuluttajien vaihtelevista mieltymyksistä riippuen absintintuotannon perinteiset käytännöt monissa jäsenvaltioissa ovat kehittyneet tietyssä määrin erilaisiksi siten, ettei kaikissa perinteisissä valmistusohjeissa määrätä anetolin vähimmäistasoa, ja että monien tällä hetkellä markkinoilla olevien tuotteiden anetolitaso on edelleen vähemmän kuin komission ehdottama 0,5 grammaa litraa kohti;

| I. | ottaa huomioon, että komission asetusehdotuksen tullessa voimaan näiden absinttimuunnelmien valmistajien olisi tämän vasta käyttöön otetun absintin määritelmän vuoksi joko pidätyttävä käyttämästä myyntinimikkeenä termiä ”absintti” tai perinteisistä valmistusmenetelmistään huolimatta muutettava pitkään käyttämiään valmistusohjeita; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että komission asetusehdotuksen tullessa voimaan näiden absinttimuunnelmien valmistajien olisi tämän vasta käyttöön otetun absintin määritelmän vuoksi joko pidätyttävä käyttämästä myyntinimikkeenä termiä ”absintti” tai perinteisistä valmistusmenetelmistään huolimatta muutettava pitkään käyttämiään valmistusohjeita;

| J. | katsoo, että tällainen luontaisten tuoteominaisuuksien muuttaminen voi ärsyttää kuluttajia ja saattaa näin ollen heikentää heidän luottamustaan; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että tällainen luontaisten tuoteominaisuuksien muuttaminen voi ärsyttää kuluttajia ja saattaa näin ollen heikentää heidän luottamustaan;

| K. | katsoo, että absintti voitaisiin määritellä tuoteluokkana tavalla, jolla turvataan alueellisten muunnelmien kunnioittaminen sen sijaan, että valmistajia vaadittaisiin muuttamaan perinteisiä valmistusmenetelmiä; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että absintti voitaisiin määritellä tuoteluokkana tavalla, jolla turvataan alueellisten muunnelmien kunnioittaminen sen sijaan, että valmistajia vaadittaisiin muuttamaan perinteisiä valmistusmenetelmiä;

| L. | katsoo, että absintinvalmistajat voitaisiin lisäksi velvoittaa mainitsemaan anetolin määrä ainesosaluettelossa; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että absintinvalmistajat voitaisiin lisäksi velvoittaa mainitsemaan anetolin määrä ainesosaluettelossa;

| M. | ottaa lisäksi huomioon, että tislattuihin alkoholijuomiin sovellettavilla toimenpiteillä olisi asetuksen (EY) N:o 110/2008 johdanto-osan 2 kappaleen mukaisesti pyrittävä parantamaan kuluttajansuojaa; |
| --- | --- |

M.

ottaa lisäksi huomioon, että tislattuihin alkoholijuomiin sovellettavilla toimenpiteillä olisi asetuksen (EY) N:o 110/2008 johdanto-osan 2 kappaleen mukaisesti pyrittävä parantamaan kuluttajansuojaa;

| N. | ottaa huomioon, että komissio ehdottaa lisäksi asetusehdotuksensa 1 artiklan c alakohdassa, että absintin määritelmään sisällytettäisiin vaatimus, jonka mukaan tujonien (alfa ja beta) määrän olisi oltava 5–35 milligrammaa litraa kohti; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että komissio ehdottaa lisäksi asetusehdotuksensa 1 artiklan c alakohdassa, että absintin määritelmään sisällytettäisiin vaatimus, jonka mukaan tujonien (alfa ja beta) määrän olisi oltava 5–35 milligrammaa litraa kohti;

| O. | ottaa huomioon, että kasviperäisistä aineista, joiden on ilmoitettu sisältävän luonnonaineita, jotka mahdollisesti aiheuttavat elintarvikkeissa ja ravintolisissä käytettyinä huolta ihmisten terveyden kannalta, laaditussa elintarviketurvallisuusviraston koosteessa Artemisia absinthium L.:n ilmoitetaan sisältävän tujoneita; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että kasviperäisistä aineista, joiden on ilmoitettu sisältävän luonnonaineita, jotka mahdollisesti aiheuttavat elintarvikkeissa ja ravintolisissä käytettyinä huolta ihmisten terveyden kannalta, laaditussa elintarviketurvallisuusviraston koosteessa Artemisia absinthium L.:n ilmoitetaan sisältävän tujoneita;

| P. | ottaa huomioon, että 2. helmikuuta 2002 antamassaan lausunnossa komission elintarvikealan tiedekomitea ei pitänyt tujonien käyttämistä kemiallisesti määritettynä aromiaineena asianmukaisena ja että se puolsi niiden ylärajojen soveltamista elintarvikkeissa ja juomissa, jotka olivat käytössä lausunnon hyväksymisen ajankohtana ja jotka ovat edelleen käytössä asetuksen (EY) N:o 1334/2008 liitteen III mukaisesti; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että 2. helmikuuta 2002 antamassaan lausunnossa komission elintarvikealan tiedekomitea ei pitänyt tujonien käyttämistä kemiallisesti määritettynä aromiaineena asianmukaisena ja että se puolsi niiden ylärajojen soveltamista elintarvikkeissa ja juomissa, jotka olivat käytössä lausunnon hyväksymisen ajankohtana ja jotka ovat edelleen käytössä asetuksen (EY) N:o 1334/2008 liitteen III mukaisesti;

| Q. | ottaa huomioon, että jotkin absintin valmistajat ovat alkaneet käyttää sellaisia Artemisia-kasveja, jotka eivät sisällä tujoneita tai sisältävät tätä ainetta vain hyvin pieniä määriä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että jotkin absintin valmistajat ovat alkaneet käyttää sellaisia Artemisia-kasveja, jotka eivät sisällä tujoneita tai sisältävät tätä ainetta vain hyvin pieniä määriä;

| R. | katsoo, että tujonien vähimmäistasoa koskeva vaatimus osana absintin määritelmää on näin ollen ristiriidassa tämän mahdollisesti haitallisen aineen käsittelyä koskevan nykyisen ajattelutavan kanssa; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että tujonien vähimmäistasoa koskeva vaatimus osana absintin määritelmää on näin ollen ristiriidassa tämän mahdollisesti haitallisen aineen käsittelyä koskevan nykyisen ajattelutavan kanssa;

| S. | katsoo, että absintin sisältämien tujonien vähimmäistason määrääminen ei lisää mitään välttämätöntä ominaisuutta tämän tislatun alkoholijuoman määritelmään; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että absintin sisältämien tujonien vähimmäistason määrääminen ei lisää mitään välttämätöntä ominaisuutta tämän tislatun alkoholijuoman määritelmään;

| 1. | katsoo, että komission ehdotus täytäntöönpanoasetukseksi on ristiriidassa asetuksen (EY) N:o 110/2008 tavoitteen ja sisällön kanssa; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että komission ehdotus täytäntöönpanoasetukseksi on ristiriidassa asetuksen (EY) N:o 110/2008 tavoitteen ja sisällön kanssa;

| 2. | vastustaa komission ehdotuksen täytäntöönpanoasetukseksi tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteiden II ja III muuttamisesta hyväksymistä; |
| --- | --- |

2.

vastustaa komission ehdotuksen täytäntöönpanoasetukseksi tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteiden II ja III muuttamisesta hyväksymistä;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 39, 13.2.2008, s. 16.

(2)  EUVL L 354, 31.12.2008, s. 34.

(3)  EFSA Journal 2012; 10(5): 2663.

(4)  Komission elintarvikealan tiedekomitea toimi vuoteen 2003 asti, jolloin EFSA virallisesti perustettiin. Tiedekomitea antoi tujoneista 2. joulukuuta 2002 lausunnon ja se julkaistiin 6. helmikuuta 2003 viitenumerolla SCF/CS/FLAV/FLAVOUR/23 ADD 2 Final.

(5)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

---

Torstai 14. maaliskuuta 2013

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/62 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/62

---

P7_TA(2013)0088

Energia-alan etenemissuunnitelma 2050

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 energia-alan etenemissuunnitelmasta 2050 – energian tulevaisuus (2012/2103(INI))

(2016/C 036/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Energia-alan etenemissuunnitelma 2050” ja siihen liittyvät valmisteluasiakirjat (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Energia-alan etenemissuunnitelma 2050” ja siihen liittyvät valmisteluasiakirjat (COM(2011)0885),

| — | ottaa huomioon energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU (1),

| — | ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman energiapoliittisesta yhteistyöstä rajanaapureiden kanssa: strateginen lähestymistapa varmaan, kestävään ja kilpailukykyiseen energiahuoltoon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman energiapoliittisesta yhteistyöstä rajanaapureiden kanssa: strateginen lähestymistapa varmaan, kestävään ja kilpailukykyiseen energiahuoltoon (2),

| — | ottaa huomioon 15. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman etenemissuunnitelmasta siirtymiseksi kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman etenemissuunnitelmasta siirtymiseksi kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050 (3),

| — | ottaa huomioon 21. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselman liuskekaasun ja -öljyn teollisista, energia- ja muista näkökohdista (4) sekä päätöslauselman liuskekaasun ja -öljyn louhinnan ympäristövaikutuksista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselman liuskekaasun ja -öljyn teollisista, energia- ja muista näkökohdista (4) sekä päätöslauselman liuskekaasun ja -öljyn louhinnan ympäristövaikutuksista (5),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0035/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0035/2013),

| A. | toteaa, että on muistettava, että EU:n energiapolitiikan pilarit ovat kestävyys, energian toimitusvarmuus ja kilpailukyky; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että on muistettava, että EU:n energiapolitiikan pilarit ovat kestävyys, energian toimitusvarmuus ja kilpailukyky;

| B. | katsoo, että Euroopan teollisuuden kilpailukyky on otettava huomioon käyttämällä asianmukaisia politiikkoja ja välineitä sekä mukautumalla prosessiin, jonka myötä EU:n talous teollistettaisiin uudelleen; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että Euroopan teollisuuden kilpailukyky on otettava huomioon käyttämällä asianmukaisia politiikkoja ja välineitä sekä mukautumalla prosessiin, jonka myötä EU:n talous teollistettaisiin uudelleen;

| C. | katsoo, että on jäsenvaltioiden edun mukaista vähentää riippuvuutta energiatuonnista, jossa hintavaihtelu on suuri, ja monipuolistaa energiansaantilähteet; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että on jäsenvaltioiden edun mukaista vähentää riippuvuutta energiatuonnista, jossa hintavaihtelu on suuri, ja monipuolistaa energiansaantilähteet;

| D. | toteaa, että energiavarmuuden haasteena on vähentää epävarmuuksia, jotka aiheuttavat jännitteitä valtioiden välille, ja vähentää markkinoiden tehottomuutta, joka estää niin toimittajia kuin kuluttajia hyötymästä kaupasta; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että energiavarmuuden haasteena on vähentää epävarmuuksia, jotka aiheuttavat jännitteitä valtioiden välille, ja vähentää markkinoiden tehottomuutta, joka estää niin toimittajia kuin kuluttajia hyötymästä kaupasta;

| E. | pitää tärkeänä saada jo varhain viitteitä siitä, pystytäänkö etenemissuunnitelman haastavat tavoitteet saavuttamaan, ja arvioida vaikutuksia EU:n talouteen ja siten myös kilpailukykyyn maailmanmarkkinoilla, työllisyyteen ja sosiaaliturvaan; |
| --- | --- |

E.

pitää tärkeänä saada jo varhain viitteitä siitä, pystytäänkö etenemissuunnitelman haastavat tavoitteet saavuttamaan, ja arvioida vaikutuksia EU:n talouteen ja siten myös kilpailukykyyn maailmanmarkkinoilla, työllisyyteen ja sosiaaliturvaan;

| F. | katsoo, että jäsenvaltioilla, energia-alan yrityksillä ja suurella yleisöllä on oltava selvä näkemys EU:n energiapolitiikan suunnasta ja että energiapolitiikalla on oltava selkeämpiä tavoitteita, kuten vuodelle 2030 asetetut välitavoitteet ja tavoitteet, jotka kannustavat pitkän aikavälin investointeihin ja vähentävät niiden riskejä; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että jäsenvaltioilla, energia-alan yrityksillä ja suurella yleisöllä on oltava selvä näkemys EU:n energiapolitiikan suunnasta ja että energiapolitiikalla on oltava selkeämpiä tavoitteita, kuten vuodelle 2030 asetetut välitavoitteet ja tavoitteet, jotka kannustavat pitkän aikavälin investointeihin ja vähentävät niiden riskejä;

EU:n energia-alan etenemissuunnitelman 2050 tavoitteet

| 1. | on tietoinen, että jäsenvaltioille aiheutuu etuja siitä, että ne työskentelevät yhdessä energiajärjestelmän muutoksessa; tukee näin ollen komission energia-alan etenemissuunnitelmaa 2050 perustana energiapolitiikan lainsäädäntöaloitteita ja muita aloitteita koskeville ehdotuksille, joilla pyritään laatimaan vuotta 2030 koskeva poliittinen kehys, joka sisältää kasvihuonekaasupäästöjä, uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat välitavoitteet ja tavoitteet, kunnianhimoisen ja samalla vakaan sääntely- ja lainsäädäntökehyksen luomiseksi; huomauttaa, että energiaa koskevien tavoitteiden määrittäminen vuodelle 2050 ja sitä edeltävälle ajalle edellyttää yleiseurooppalaista hallintotapaa; ehdottaa solidaarisuuden hengen mukaisesti strategiaa, jonka puitteissa jäsenvaltiot voivat tehdä yhteistyötä etenemissuunnitelman puitteissa Euroopan energiayhteisön luomiseksi; kannustaa vuotta 2030 koskevan poliittisen kehyksen määrittelytyöhön asianmukaisessa aikataulussa, jotta sijoittajien suojelu varmistetaan; |
| --- | --- |

1.

on tietoinen, että jäsenvaltioille aiheutuu etuja siitä, että ne työskentelevät yhdessä energiajärjestelmän muutoksessa; tukee näin ollen komission energia-alan etenemissuunnitelmaa 2050 perustana energiapolitiikan lainsäädäntöaloitteita ja muita aloitteita koskeville ehdotuksille, joilla pyritään laatimaan vuotta 2030 koskeva poliittinen kehys, joka sisältää kasvihuonekaasupäästöjä, uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat välitavoitteet ja tavoitteet, kunnianhimoisen ja samalla vakaan sääntely- ja lainsäädäntökehyksen luomiseksi; huomauttaa, että energiaa koskevien tavoitteiden määrittäminen vuodelle 2050 ja sitä edeltävälle ajalle edellyttää yleiseurooppalaista hallintotapaa; ehdottaa solidaarisuuden hengen mukaisesti strategiaa, jonka puitteissa jäsenvaltiot voivat tehdä yhteistyötä etenemissuunnitelman puitteissa Euroopan energiayhteisön luomiseksi; kannustaa vuotta 2030 koskevan poliittisen kehyksen määrittelytyöhön asianmukaisessa aikataulussa, jotta sijoittajien suojelu varmistetaan;

| 2. | huomauttaa, että vuodelle 2050 ehdotetut skenaariot eivät ole luonteeltaan deterministisiä vaan toimivat rakentavan vuoropuhelun perustana muutettaessa Euroopan energiajärjestelmää vastaamaan niitä pitkän aikavälin tavoitteita, joiden mukaisesti kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään 80–95 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2050 mennessä; korostaa, että kaikki tulevat energia-alaan liittyvät ennusteet, kuten energia-alan etenemissuunnitelma, perustuvat teknistä ja taloudellista kehitystä koskeviin olettamuksiin; kehottaa komissiota siksi päivittämään etenemissuunnitelmaa säännöllisesti; huomauttaa, että komission vaikutustenarvioinnissa ei analysoida tarkemmin eri jäsenvaltioiden, valtioryhmien tai alueellisten ryhmien erilaisia mahdollisia kehityskaaria vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

2.

huomauttaa, että vuodelle 2050 ehdotetut skenaariot eivät ole luonteeltaan deterministisiä vaan toimivat rakentavan vuoropuhelun perustana muutettaessa Euroopan energiajärjestelmää vastaamaan niitä pitkän aikavälin tavoitteita, joiden mukaisesti kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään 80–95 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2050 mennessä; korostaa, että kaikki tulevat energia-alaan liittyvät ennusteet, kuten energia-alan etenemissuunnitelma, perustuvat teknistä ja taloudellista kehitystä koskeviin olettamuksiin; kehottaa komissiota siksi päivittämään etenemissuunnitelmaa säännöllisesti; huomauttaa, että komission vaikutustenarvioinnissa ei analysoida tarkemmin eri jäsenvaltioiden, valtioryhmien tai alueellisten ryhmien erilaisia mahdollisia kehityskaaria vuoteen 2050 mennessä;

| 3. | pitää myönteisenä, että komission energia-alan etenemissuunnitelmassa 2050 esitetään pääpiirteet erilaisista skenaarioista; korostaa, että sekä nykysuuntauksiin perustuvat skenaariot että hiilestä irtautumiseen perustuvat skenaariot ovat vain arvioita; panee merkille, että niissä ei sellaisenaan oteta huomioon kaikkia mahdollisuuksia ja että ne toimivat siksi vain lähtökohtana Euroopan tulevalle energiahuoltorakenteelle; |
| --- | --- |

3.

pitää myönteisenä, että komission energia-alan etenemissuunnitelmassa 2050 esitetään pääpiirteet erilaisista skenaarioista; korostaa, että sekä nykysuuntauksiin perustuvat skenaariot että hiilestä irtautumiseen perustuvat skenaariot ovat vain arvioita; panee merkille, että niissä ei sellaisenaan oteta huomioon kaikkia mahdollisuuksia ja että ne toimivat siksi vain lähtökohtana Euroopan tulevalle energiahuoltorakenteelle;

| 4. | painottaa, että komission energia-alan etenemissuunnitelmaa 2050 varten laadittuja arvioita on tarpeen kehittää edelleen, myös muiden kuin PRIMES-energiajärjestelmämallin pohjalta, ja että niiden lisäksi on laadittava muita vähähiilisyyteen perustuvia skenaarioita, jotta ymmärrettäisiin paremmin, millaisia vaihtoehtoisia mahdollisuuksia on varman, kustannustehokkaan ja vähäpäästöisen energiahuollon kehittämiseksi Euroopassa tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

4.

painottaa, että komission energia-alan etenemissuunnitelmaa 2050 varten laadittuja arvioita on tarpeen kehittää edelleen, myös muiden kuin PRIMES-energiajärjestelmämallin pohjalta, ja että niiden lisäksi on laadittava muita vähähiilisyyteen perustuvia skenaarioita, jotta ymmärrettäisiin paremmin, millaisia vaihtoehtoisia mahdollisuuksia on varman, kustannustehokkaan ja vähäpäästöisen energiahuollon kehittämiseksi Euroopassa tulevaisuudessa;

| 5. | on tietoinen, että vähähiilisistä lähteistä tuotettu sähkö on hiilestä irtautumisen kannalta oleellista; toteaa, että EU:n sähkösektorin olisi oltava lähes hiiletön vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

5.

on tietoinen, että vähähiilisistä lähteistä tuotettu sähkö on hiilestä irtautumisen kannalta oleellista; toteaa, että EU:n sähkösektorin olisi oltava lähes hiiletön vuoteen 2050 mennessä;

| 6. | korostaa EU:n energiapolitiikan tärkeyttä talous- ja rahoituskriisin aikana; korostaa asemaa, joka energialla on kasvun ja taloudellisen kilpailukyvyn sekä työpaikkojen luomisen vauhdittamisessa EU:ssa; kehottaa komissiota ehdottamaan strategioita vuoden 2020 jälkeiselle ajalle ja esittämään viipymättä vuotta 2030 koskevan poliittisen kehyksen EU:n energiapolitiikalle; katsoo, että tämän poliittisen kehyksen olisi sovittava EU:n suunnitelmaan hiilestä irtautumiseksi vuoteen 2050 mennessä ja että siinä olisi otettava huomioon etenemissuunnitelmassa olevat ”no regrets” -vaihtoehdot; kannustaa ryhtymään toimiin energia-alan kielteisen ympäristövaikutusten minimoimiseksi, kuitenkin huomioiden toimien vaikutus jäsenvaltioiden ja unionin talouksien kilpailukykyyn sekä kansalaisten energian toimitusvarmuuteen; |
| --- | --- |

6.

korostaa EU:n energiapolitiikan tärkeyttä talous- ja rahoituskriisin aikana; korostaa asemaa, joka energialla on kasvun ja taloudellisen kilpailukyvyn sekä työpaikkojen luomisen vauhdittamisessa EU:ssa; kehottaa komissiota ehdottamaan strategioita vuoden 2020 jälkeiselle ajalle ja esittämään viipymättä vuotta 2030 koskevan poliittisen kehyksen EU:n energiapolitiikalle; katsoo, että tämän poliittisen kehyksen olisi sovittava EU:n suunnitelmaan hiilestä irtautumiseksi vuoteen 2050 mennessä ja että siinä olisi otettava huomioon etenemissuunnitelmassa olevat ”no regrets” -vaihtoehdot; kannustaa ryhtymään toimiin energia-alan kielteisen ympäristövaikutusten minimoimiseksi, kuitenkin huomioiden toimien vaikutus jäsenvaltioiden ja unionin talouksien kilpailukykyyn sekä kansalaisten energian toimitusvarmuuteen;

| 7. | korostaa, että Bulgarian tilanne on ollut huolestuttava vuoden 2013 ensimmäisten kuukausien aikana, ja tähdentää, että energian alhaiset hinnat on varmistettava EU:n energiapolitiikalla, jolla taataan jäsenvaltioiden talouksien kilpailukyky maailmanlaajuisilla markkinoilla; korostaa, että talouskriisin jatkuessa tämä näkökohta on otettava huomioon; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että Bulgarian tilanne on ollut huolestuttava vuoden 2013 ensimmäisten kuukausien aikana, ja tähdentää, että energian alhaiset hinnat on varmistettava EU:n energiapolitiikalla, jolla taataan jäsenvaltioiden talouksien kilpailukyky maailmanlaajuisilla markkinoilla; korostaa, että talouskriisin jatkuessa tämä näkökohta on otettava huomioon;

| 8. | huomauttaa, että ympäristö- ja ilmastopolitiikan toteuttaminen huomioimatta energian toimitusvarmuuden kaltaisia haasteita ei voi korvata energiapolitiikkaa, jota harjoitetaan kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti, taaten nykyisille ja tuleville sukupolville tasaveroinen, yleinen ja kilpailukykyinen energiavarojen saatavuus ottaen luonto huomioon; |
| --- | --- |

8.

huomauttaa, että ympäristö- ja ilmastopolitiikan toteuttaminen huomioimatta energian toimitusvarmuuden kaltaisia haasteita ei voi korvata energiapolitiikkaa, jota harjoitetaan kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti, taaten nykyisille ja tuleville sukupolville tasaveroinen, yleinen ja kilpailukykyinen energiavarojen saatavuus ottaen luonto huomioon;

| 9. | kannustaa jäsenvaltioita tehostamaan käynnissä olevia toimiaan nykyisten vuoden 2020 tavoitteiden saavuttamiseksi EU:n energiapolitiikan alalla ja kiinnittämään erityistä huomiota 20 prosentin tavoitteeseen energiatehokkaiden lähteiden osuudelle, mitä ei olla tällä hetkellä saavuttamassa; painottaa, että uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun direktiivin (6) kaikkien säännösten täysimääräinen täytäntöönpano hyvissä ajoin on keskeistä, jotta saavutetaan EU:n sitova tavoite vähentää päästöjä vähintään 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä; |
| --- | --- |

9.

kannustaa jäsenvaltioita tehostamaan käynnissä olevia toimiaan nykyisten vuoden 2020 tavoitteiden saavuttamiseksi EU:n energiapolitiikan alalla ja kiinnittämään erityistä huomiota 20 prosentin tavoitteeseen energiatehokkaiden lähteiden osuudelle, mitä ei olla tällä hetkellä saavuttamassa; painottaa, että uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun direktiivin (6) kaikkien säännösten täysimääräinen täytäntöönpano hyvissä ajoin on keskeistä, jotta saavutetaan EU:n sitova tavoite vähentää päästöjä vähintään 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä;

| 10. | kehottaa komissiota hyväksymään strategian, joka koskee alueiden erikoistumista energia-alalla, jotta alueilla voidaan kehittää energialähteitä, joiden avulla unionin vuoden 2050 tavoitteet ovat tehokkaimmin täytettävissä, esimerkiksi aurinkoenergiaa etelässä ja tuulienergiaa pohjoisessa; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota hyväksymään strategian, joka koskee alueiden erikoistumista energia-alalla, jotta alueilla voidaan kehittää energialähteitä, joiden avulla unionin vuoden 2050 tavoitteet ovat tehokkaimmin täytettävissä, esimerkiksi aurinkoenergiaa etelässä ja tuulienergiaa pohjoisessa;

| 11. | katsoo, että siirtyminen vähähiiliseen ja energiatehokkaaseen talouteen edistää sekä kestävyyttä että toimitusvarmuutta ja kilpailukykyä Euroopassa ja että kasvihuonekaasujen vähentäminen voi tuoda kilpailuetua energiaan liittyvien tuotteiden ja palvelujen kasvavilla maailmanmarkkinoilla; korostaa, että edellä mainittu tarjoaa mahdollisuuksia myös uusiutuvan energian markkinoilla toimiville EU:n alueen pk-yrityksille ja että se vauhdittaa mainiosti yrittäjyyttä ja innovointia ja voisi olla työllistämisen kannalta keskeisessä asemassa; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että siirtyminen vähähiiliseen ja energiatehokkaaseen talouteen edistää sekä kestävyyttä että toimitusvarmuutta ja kilpailukykyä Euroopassa ja että kasvihuonekaasujen vähentäminen voi tuoda kilpailuetua energiaan liittyvien tuotteiden ja palvelujen kasvavilla maailmanmarkkinoilla; korostaa, että edellä mainittu tarjoaa mahdollisuuksia myös uusiutuvan energian markkinoilla toimiville EU:n alueen pk-yrityksille ja että se vauhdittaa mainiosti yrittäjyyttä ja innovointia ja voisi olla työllistämisen kannalta keskeisessä asemassa;

| 12. | korostaa, että selkeä, yhtenäinen ja johdonmukainen toiminta- ja sääntelykehys on erittäin tärkeä edistettäessä välttämättömiä investointeja ”no regrets” -teknologiaan etenemissuunnitelman edellyttämällä tavalla, kustannustehokkaasti ja kestävästi; korostaa älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteita ja vaatii, että tällaista poliittista lähestymistapaa sovelletaan edelleen myös vuoden 2020 jälkeen; huomauttaa, että olemassa olevia strategioita vuodelle 2020 on tarkasteltava, jotta voidaan tehdä tietoon perustuva ja tasapainoinen päätös vuoden 2020 jälkeisistä strategioista; korostaa, että energiastrategiassa on tärkeää keskittyä lisäämään energian toimitusvarmuutta, taloudellista ja teollista kilpailukykyä, työpaikkojen luomista, sosiaalisia näkökohtia ja ekologista kestävyyttä EU:ssa eri toimenpiteillä, kuten uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton lisäämisellä, toimitusreittien, toimittajien ja energialähteiden monipuolistamisella – jäsenvaltioiden välisten yhteenliitäntöjen parantaminen mukaan luettuna – energiatehokkuudella ja optimoidulla sähköntuotantojärjestelmän suunnittelulla, joiden avulla edistetään kestävään energiantuotantoon ja varatuotantoon sekä tasapainotusteknologiaan tehtäviä investointeja; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että selkeä, yhtenäinen ja johdonmukainen toiminta- ja sääntelykehys on erittäin tärkeä edistettäessä välttämättömiä investointeja ”no regrets” -teknologiaan etenemissuunnitelman edellyttämällä tavalla, kustannustehokkaasti ja kestävästi; korostaa älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteita ja vaatii, että tällaista poliittista lähestymistapaa sovelletaan edelleen myös vuoden 2020 jälkeen; huomauttaa, että olemassa olevia strategioita vuodelle 2020 on tarkasteltava, jotta voidaan tehdä tietoon perustuva ja tasapainoinen päätös vuoden 2020 jälkeisistä strategioista; korostaa, että energiastrategiassa on tärkeää keskittyä lisäämään energian toimitusvarmuutta, taloudellista ja teollista kilpailukykyä, työpaikkojen luomista, sosiaalisia näkökohtia ja ekologista kestävyyttä EU:ssa eri toimenpiteillä, kuten uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton lisäämisellä, toimitusreittien, toimittajien ja energialähteiden monipuolistamisella – jäsenvaltioiden välisten yhteenliitäntöjen parantaminen mukaan luettuna – energiatehokkuudella ja optimoidulla sähköntuotantojärjestelmän suunnittelulla, joiden avulla edistetään kestävään energiantuotantoon ja varatuotantoon sekä tasapainotusteknologiaan tehtäviä investointeja;

| 13. | toteaa, että toimivat hiilidioksidimarkkinat ja energialähteiden hinnat ovat keskeisessä asemassa markkinatoimijoiden, mukaan lukien teollisuuden ja kuluttajien, käyttäytymisen määrittelyssä; vaatii vuoden 2020 jälkeisen kehyksen ohjaamista ”saastuttaja maksaa” -periaatteella ja markkinatoimijoiden turvallisuuden takaavilla pitkän aikavälin säännöillä; |
| --- | --- |

13.

toteaa, että toimivat hiilidioksidimarkkinat ja energialähteiden hinnat ovat keskeisessä asemassa markkinatoimijoiden, mukaan lukien teollisuuden ja kuluttajien, käyttäytymisen määrittelyssä; vaatii vuoden 2020 jälkeisen kehyksen ohjaamista ”saastuttaja maksaa” -periaatteella ja markkinatoimijoiden turvallisuuden takaavilla pitkän aikavälin säännöillä;

| 14. | muistuttaa, että energialähteiden valikoiman määritys kuuluu kunkin jäsenvaltion toimivaltaan; toteaa, että energia-alan etenemissuunnitelma 2050 täydentää kansallisia, alueellisia ja paikallisia ponnisteluja energiansaannin nykyaikaistamiseksi; toteaa näin ollen tarpeen jäsenvaltioiden yhteisten tavoitteiden pohjalta tehtävälle yhteistyölle; painottaa lisäksi, että EU:n rooli on erittäin tärkeä hyvin koordinoidun, EU:n laajuisen, yhteenliitetyn ja kestävän energiajärjestelmän muutoksen saavuttamiseksi, myös varmistettaessa, että kansalliset toimintaperiaatteet ovat yhdenmukaisia EU:n päämäärien ja lainsäädännön kanssa; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota toteuttamaan jatkossakin toimia, joilla osana maailmanlaajuisia pyrkimyksiä voidaan noudattaa (neuvoston hyväksymiä) EU:n pitkän aikavälin energia- ja ilmastonmuutostavoitteita teknologisesti monimuotoisella, kestävällä, taloudellisesti tehokkaalla, kilpailukykyisellä ja turvallisella tavalla aiheuttaen markkinoille mahdollisimman vähän vääristymiä, ja jatkamaan kansallisella tasolla ponnisteluja, joilla hyödynnetään kaikki mahdollisuudet kustannustehokkaisiin energiansäästöihin muun muassa käytettävissä olevien unionin rahoitusvälineiden tuella; toteaa samalla edut, joita on sellaisen koordinoidun ja tarvittaessa Euroopan yhteisen lähestymistavan kehittämisellä, jossa on otettava huomioon pienen mittakaavan energiajärjestelmien erityispiirteet ja niistä johtuva joustavuuden tarve; |
| --- | --- |

14.

muistuttaa, että energialähteiden valikoiman määritys kuuluu kunkin jäsenvaltion toimivaltaan; toteaa, että energia-alan etenemissuunnitelma 2050 täydentää kansallisia, alueellisia ja paikallisia ponnisteluja energiansaannin nykyaikaistamiseksi; toteaa näin ollen tarpeen jäsenvaltioiden yhteisten tavoitteiden pohjalta tehtävälle yhteistyölle; painottaa lisäksi, että EU:n rooli on erittäin tärkeä hyvin koordinoidun, EU:n laajuisen, yhteenliitetyn ja kestävän energiajärjestelmän muutoksen saavuttamiseksi, myös varmistettaessa, että kansalliset toimintaperiaatteet ovat yhdenmukaisia EU:n päämäärien ja lainsäädännön kanssa; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota toteuttamaan jatkossakin toimia, joilla osana maailmanlaajuisia pyrkimyksiä voidaan noudattaa (neuvoston hyväksymiä) EU:n pitkän aikavälin energia- ja ilmastonmuutostavoitteita teknologisesti monimuotoisella, kestävällä, taloudellisesti tehokkaalla, kilpailukykyisellä ja turvallisella tavalla aiheuttaen markkinoille mahdollisimman vähän vääristymiä, ja jatkamaan kansallisella tasolla ponnisteluja, joilla hyödynnetään kaikki mahdollisuudet kustannustehokkaisiin energiansäästöihin muun muassa käytettävissä olevien unionin rahoitusvälineiden tuella; toteaa samalla edut, joita on sellaisen koordinoidun ja tarvittaessa Euroopan yhteisen lähestymistavan kehittämisellä, jossa on otettava huomioon pienen mittakaavan energiajärjestelmien erityispiirteet ja niistä johtuva joustavuuden tarve;

| 15. | korostaa, että EU:n energiavarmuuden peruspilari on jäsenvaltioiden energiajärjestelmien tukeminen omilla energiavaroilla ja niiden saatavuus; pitää siksi tältä kannalta järkevimpänä, että jäsenvaltiot kehittäisivät niitä energiateknologioita, joissa niillä on potentiaalia ja kokemusta ja jotka takaavat niille vakaan energiavarmuuden jatkumisen noudattamalla ympäristö- ja ilmastonsuojelustandardeja; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että EU:n energiavarmuuden peruspilari on jäsenvaltioiden energiajärjestelmien tukeminen omilla energiavaroilla ja niiden saatavuus; pitää siksi tältä kannalta järkevimpänä, että jäsenvaltiot kehittäisivät niitä energiateknologioita, joissa niillä on potentiaalia ja kokemusta ja jotka takaavat niille vakaan energiavarmuuden jatkumisen noudattamalla ympäristö- ja ilmastonsuojelustandardeja;

| 16. | korostaa, että suunniteltujen toimien päälinjan ei pidä koskea mahdollisuutta toteuttaa etukäteen hyväksyttyjen vähennystavoitteiden skenaarioita (top-down), kuten nykyään, vaan toimeenpanna toimintaskenaarioita, jotka huomioivat sellaisia kysymyksiä kuin jäsenvaltioiden olemassa oleva potentiaali, taloudellisesti tehokkaiden uusien teknologioiden kasvunäkymät ja ehdotetun politiikan toteuttamisen vaikutus kansainvälisesti, jotta voidaan ehdottaa seuraavien vuosien vähennystavoitteet (bottom-up approach); |
| --- | --- |

16.

korostaa, että suunniteltujen toimien päälinjan ei pidä koskea mahdollisuutta toteuttaa etukäteen hyväksyttyjen vähennystavoitteiden skenaarioita (top-down), kuten nykyään, vaan toimeenpanna toimintaskenaarioita, jotka huomioivat sellaisia kysymyksiä kuin jäsenvaltioiden olemassa oleva potentiaali, taloudellisesti tehokkaiden uusien teknologioiden kasvunäkymät ja ehdotetun politiikan toteuttamisen vaikutus kansainvälisesti, jotta voidaan ehdottaa seuraavien vuosien vähennystavoitteet (bottom-up approach);

| 17. | toteaa energia-alan etenemissuunnitelmassa 2050 tehdyt päätelmät siitä, että EU:n laajuinen energia-alan siirtymä kestävään energiaan on teknisesti ja taloudellisesti mahdollinen ja että se on pitkällä aikavälillä komission analyysin mukaan nykyisiä politiikkoja edullisempi vaihtoehto; toteaa, että on kuitenkin huomioitava kansallinen tilanne, jossa saattaa olla huomattavia jäsenvaltioiden välisiä eroja; |
| --- | --- |

17.

toteaa energia-alan etenemissuunnitelmassa 2050 tehdyt päätelmät siitä, että EU:n laajuinen energia-alan siirtymä kestävään energiaan on teknisesti ja taloudellisesti mahdollinen ja että se on pitkällä aikavälillä komission analyysin mukaan nykyisiä politiikkoja edullisempi vaihtoehto; toteaa, että on kuitenkin huomioitava kansallinen tilanne, jossa saattaa olla huomattavia jäsenvaltioiden välisiä eroja;

| 18. | on sitä mieltä, että vuoden 2050 tavoitteita ei koskaan saavuteta, ellei EU kanna sille kuuluvaa vastuuta ja ota keskeistä asemaa siirtymässä, etenkin Pohjanmerelle rakennettavien avomeren tuulivoimaloiden kaltaisten suurhankkeiden suhteen; katsoo, että useaan jäsenvaltioon tai kaikkiin jäsenvaltioihin vaikuttavien rajat ylittävien infrastruktuurihankkeiden suhteen EU:n olisi määriteltävä ensisijaiset hankkeet ja toimittava keskeisenä sijoittajana, mikä houkuttelisi yksityisiä investointeja; |
| --- | --- |

18.

on sitä mieltä, että vuoden 2050 tavoitteita ei koskaan saavuteta, ellei EU kanna sille kuuluvaa vastuuta ja ota keskeistä asemaa siirtymässä, etenkin Pohjanmerelle rakennettavien avomeren tuulivoimaloiden kaltaisten suurhankkeiden suhteen; katsoo, että useaan jäsenvaltioon tai kaikkiin jäsenvaltioihin vaikuttavien rajat ylittävien infrastruktuurihankkeiden suhteen EU:n olisi määriteltävä ensisijaiset hankkeet ja toimittava keskeisenä sijoittajana, mikä houkuttelisi yksityisiä investointeja;

| 19. | toteaa, että sähkön yhä suurempi merkitys tulevassa energialähteiden valikoimassa edellyttää, että kaikenlaista vähähiilisen sähkön tuotantoa (energian muuntamisen hyötysuhde, uusiutuvat energialähteet, hiilidioksidin talteenotto ja varastointi sekä ydinenergia) on hyödynnettävä, jotta ilmastotavoitteet voidaan saavuttaa heikentämättä kilpailukykyä ja energian toimitusvarmuutta; |
| --- | --- |

19.

toteaa, että sähkön yhä suurempi merkitys tulevassa energialähteiden valikoimassa edellyttää, että kaikenlaista vähähiilisen sähkön tuotantoa (energian muuntamisen hyötysuhde, uusiutuvat energialähteet, hiilidioksidin talteenotto ja varastointi sekä ydinenergia) on hyödynnettävä, jotta ilmastotavoitteet voidaan saavuttaa heikentämättä kilpailukykyä ja energian toimitusvarmuutta;

| 20. | painottaa, että toimivan rajat ylittävän infrastruktuurin ja tietojenvaihtomekanismin varmistaminen unionin alueella on etenemissuunnitelman onnistumisen edellytys; painottaa näin ollen, että tarvitaan jäsenvaltioiden politiikkojen välistä tiivistä koordinointia sekä yhteistä toimintaa, yhteisvastuullisuutta ja läpinäkyvyyttä ulkoisessa energiapolitiikassa, energian toimitusvarmuuden osalta sekä uusissa energiainfrastruktuuria koskevissa investoinneissa; |
| --- | --- |

20.

painottaa, että toimivan rajat ylittävän infrastruktuurin ja tietojenvaihtomekanismin varmistaminen unionin alueella on etenemissuunnitelman onnistumisen edellytys; painottaa näin ollen, että tarvitaan jäsenvaltioiden politiikkojen välistä tiivistä koordinointia sekä yhteistä toimintaa, yhteisvastuullisuutta ja läpinäkyvyyttä ulkoisessa energiapolitiikassa, energian toimitusvarmuuden osalta sekä uusissa energiainfrastruktuuria koskevissa investoinneissa;

| 21. | pitää valitettavana sitä, ettei komissio pannut täytäntöön sen energia-alan etenemissuunnitelmaa 2050 varten perustetun, vertaisarvioidun neuvoa-antavan työryhmän suosituksia; kehottaa komissiota julkaisemaan energia-alan etenemissuunnitelmasta ajantasaistetun version, jossa otetaan kyseiset suositukset huomioon; |
| --- | --- |

21.

pitää valitettavana sitä, ettei komissio pannut täytäntöön sen energia-alan etenemissuunnitelmaa 2050 varten perustetun, vertaisarvioidun neuvoa-antavan työryhmän suosituksia; kehottaa komissiota julkaisemaan energia-alan etenemissuunnitelmasta ajantasaistetun version, jossa otetaan kyseiset suositukset huomioon;

Pitkän aikavälin strategian avainkohdat

| 22. | pitää myönteisinä energia-alan etenemissuunnitelmassa 2050 tehtyjä päätelmiä siitä, että analysoiduissa skenaarioissa on olemassa yhtäläisyyksiä niiden toimien välillä, joihin on ryhdyttävä EU:n energiajärjestelmän muuttamiseksi; pitää tässä suhteessa myönteisinä komission johtopäätöksiä siitä, että uusiutuvien energialähteiden lisääntynyt käyttö, energiatehokkuus ja energiainfrastruktuuri, älykkäät verkot mukaan luettuina, ovat ”no regret” -vaihtoehtoja, etenkin jos ne ovat markkinoiden ohjaamia, riippumatta siitä miten ne päätyvät energiajärjestelmään, jolla pyritään hiilestä irtautumiseen vuoteen 2050 mennessä; pyytää komissiota tutkimaan mahdollisuuksia uusiutuvan energian runsaan käytön ja hyvän energiatehokkuuden yhdistämiseen; katsoo, että etenemissuunnan valinnasta olisi tehtävä päätös investointivarmuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

22.

pitää myönteisinä energia-alan etenemissuunnitelmassa 2050 tehtyjä päätelmiä siitä, että analysoiduissa skenaarioissa on olemassa yhtäläisyyksiä niiden toimien välillä, joihin on ryhdyttävä EU:n energiajärjestelmän muuttamiseksi; pitää tässä suhteessa myönteisinä komission johtopäätöksiä siitä, että uusiutuvien energialähteiden lisääntynyt käyttö, energiatehokkuus ja energiainfrastruktuuri, älykkäät verkot mukaan luettuina, ovat ”no regret” -vaihtoehtoja, etenkin jos ne ovat markkinoiden ohjaamia, riippumatta siitä miten ne päätyvät energiajärjestelmään, jolla pyritään hiilestä irtautumiseen vuoteen 2050 mennessä; pyytää komissiota tutkimaan mahdollisuuksia uusiutuvan energian runsaan käytön ja hyvän energiatehokkuuden yhdistämiseen; katsoo, että etenemissuunnan valinnasta olisi tehtävä päätös investointivarmuuden lisäämiseksi;

| 23. | katsoo, että rahoituskriisiä pitäisi hyödyntää mahdollisuutena muuttaa EU:n yhteiskuntamallia kohti erittäin energiatehokasta, kokonaan uusiutuviin energiamuotoihin perustuvaa ja ilmaston kannalta kestävää taloutta; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että rahoituskriisiä pitäisi hyödyntää mahdollisuutena muuttaa EU:n yhteiskuntamallia kohti erittäin energiatehokasta, kokonaan uusiutuviin energiamuotoihin perustuvaa ja ilmaston kannalta kestävää taloutta;

| 24. | toteaa, että nykyistä suurempi uusiutuvien energialähteiden osuus vuoden 2020 jälkeisessä energiavalikoimassa on kestävämmän energiajärjestelmän keskeinen näkökulma; tunnustaa myös, että kaikissa komission tiedonannossa tutkituissa skenaarioissa oletetaan uusiutuvan energian osuuden kasvavan EU:n energialähteiden valikoimassa noin 30 prosenttiin energian kokonaisloppukulutuksesta vuonna 2030 ja ainakin 55 prosenttiin vuonna 2050; korostaa, että siirtyminen parempaan energiatehokkuuspolitiikkaan voi auttaa uusiutuvien energiamuotojen osuuden kasvattamisessa; kehottaa komissiota sisällyttämään ennusteisiin hajautetun tuotannon; kehottaa komissiota lisäksi selvittämään perinpohjaisesti taloudelliset, tekniset ja infrastruktuuriin liittyvät esteet, jotka vaikeuttavat hajautetun tuotannon kasvua jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

24.

toteaa, että nykyistä suurempi uusiutuvien energialähteiden osuus vuoden 2020 jälkeisessä energiavalikoimassa on kestävämmän energiajärjestelmän keskeinen näkökulma; tunnustaa myös, että kaikissa komission tiedonannossa tutkituissa skenaarioissa oletetaan uusiutuvan energian osuuden kasvavan EU:n energialähteiden valikoimassa noin 30 prosenttiin energian kokonaisloppukulutuksesta vuonna 2030 ja ainakin 55 prosenttiin vuonna 2050; korostaa, että siirtyminen parempaan energiatehokkuuspolitiikkaan voi auttaa uusiutuvien energiamuotojen osuuden kasvattamisessa; kehottaa komissiota sisällyttämään ennusteisiin hajautetun tuotannon; kehottaa komissiota lisäksi selvittämään perinpohjaisesti taloudelliset, tekniset ja infrastruktuuriin liittyvät esteet, jotka vaikeuttavat hajautetun tuotannon kasvua jäsenvaltioissa;

Energiatehokkuus

| 25. | painottaa, että parempi energiatehokkuus ja energiansäästöt ovat keskeisessä asemassa energiajärjestelmän muutoksessa ja että vuoden 2020 tavoitteiden saavuttaminen on edellytys lisäkehitykselle vuoteen 2050; suosittelee tältä osin, että jäsenvaltiot tehostavat toimiaan toteuttaakseen täysimääräisesti äskettäin hyväksytyn energiatehokkuusdirektiivin säännökset, ja suosittelee, että tiedotuskampanjat ja energiatehokkuus sisällytetään jäsenvaltioiden kansallisiin opetussuunnitelmiin; suosittelee, että jäsenvaltiot ja komissio ottavat entistä vahvemmin huomioon kansalliset toimintamallit ja kehityspankit sekä tukevat parhaiden käytäntöjen vaihtamista; muistuttaa, että oikein toteutettuna energiatehokkuus on EU:lle erittäin kustannustehokas tapa saavuttaa energiansäästöön, ilmastonmuutokseen, taloudelliseen turvaan sekä energiavarmuuteen liittyviä tavoitteita; toteaa, että siirtyminen energiatehokkaampaan talouteen nopeuttaisi innovatiivisten teknisten ratkaisujen leviämistä, vähentäisi fossiilisten polttoaineiden tuontia ja parantaisi unionin teollisuuden kilpailukykyä ja kasvua; katsoo, että siirryttäessä kohti parempaa energiatehokkuuspolitiikkaa olisi keskityttävä energian toimitus- ja kysyntäketjuun kokonaisuudessaan, mukaan lukien energian muunto, siirrot, jakelu ja toimitukset, sekä teollisuuden, rakennusten ja kotitalouksien kulutukseen; korostaa, että EU:n pitkän aikavälin energiatehokkuuspolitiikassa keskeiseksi osaksi olisi otettava rakennusten energiankulutus, sillä nykyisen rakennuskannan korjaaminen tarjoaisi erittäin suuren potentiaalin energiansäästöön; painottaa, että nykyistä kunnostettavien rakennusten määrää ja laatua on lisättävä huomattavasti, jotta EU:n olemassa olevien rakennusten energiankulutus vähenisi 80 prosentilla vuoteen 2050 mennessä vuoden 2010 tasoon verrattuna; kehottaa tältä osin jäsenvaltioita ottamaan käyttöön kunnianhimoisia pitkän aikavälin suunnitelmia rakennuskantansa kunnostamiseksi energiatehokkuusdirektiivin edellyttämällä tavalla; |
| --- | --- |

25.

painottaa, että parempi energiatehokkuus ja energiansäästöt ovat keskeisessä asemassa energiajärjestelmän muutoksessa ja että vuoden 2020 tavoitteiden saavuttaminen on edellytys lisäkehitykselle vuoteen 2050; suosittelee tältä osin, että jäsenvaltiot tehostavat toimiaan toteuttaakseen täysimääräisesti äskettäin hyväksytyn energiatehokkuusdirektiivin säännökset, ja suosittelee, että tiedotuskampanjat ja energiatehokkuus sisällytetään jäsenvaltioiden kansallisiin opetussuunnitelmiin; suosittelee, että jäsenvaltiot ja komissio ottavat entistä vahvemmin huomioon kansalliset toimintamallit ja kehityspankit sekä tukevat parhaiden käytäntöjen vaihtamista; muistuttaa, että oikein toteutettuna energiatehokkuus on EU:lle erittäin kustannustehokas tapa saavuttaa energiansäästöön, ilmastonmuutokseen, taloudelliseen turvaan sekä energiavarmuuteen liittyviä tavoitteita; toteaa, että siirtyminen energiatehokkaampaan talouteen nopeuttaisi innovatiivisten teknisten ratkaisujen leviämistä, vähentäisi fossiilisten polttoaineiden tuontia ja parantaisi unionin teollisuuden kilpailukykyä ja kasvua; katsoo, että siirryttäessä kohti parempaa energiatehokkuuspolitiikkaa olisi keskityttävä energian toimitus- ja kysyntäketjuun kokonaisuudessaan, mukaan lukien energian muunto, siirrot, jakelu ja toimitukset, sekä teollisuuden, rakennusten ja kotitalouksien kulutukseen; korostaa, että EU:n pitkän aikavälin energiatehokkuuspolitiikassa keskeiseksi osaksi olisi otettava rakennusten energiankulutus, sillä nykyisen rakennuskannan korjaaminen tarjoaisi erittäin suuren potentiaalin energiansäästöön; painottaa, että nykyistä kunnostettavien rakennusten määrää ja laatua on lisättävä huomattavasti, jotta EU:n olemassa olevien rakennusten energiankulutus vähenisi 80 prosentilla vuoteen 2050 mennessä vuoden 2010 tasoon verrattuna; kehottaa tältä osin jäsenvaltioita ottamaan käyttöön kunnianhimoisia pitkän aikavälin suunnitelmia rakennuskantansa kunnostamiseksi energiatehokkuusdirektiivin edellyttämällä tavalla;

| 26. | painottaa kiireellistä tarvetta uudelle, modernisoidulle, älykkäälle ja joustavalle energia-alan infrastruktuurille, erityisesti joustavamman varaenergian ja tasapainottavan energiakapasiteetin, kuten yksittäiset mikrotuotannon yksiköt ja varastointijärjestelmät mahdollistaville älykäille verkoille, sähkön uusille käyttömuodoille (kuten sähköautot), kysyntää ohjaaville ohjelmille (kuten älymittarit) sekä täysin integroidulle Euroopan verkkojärjestelmälle, jotta voidaan muun muassa integroida energian lähteet koko EU:ssa, mikä on osoittautunut tarpeelliseksi; muistuttaa, että kustannuksiltaan optimaalisimmat toimintamallit vaihtelevat paikallisten kysyntärakenteiden, toimitusmahdollisuuksien, maantieteellisten erityispiirteiden ja taloustilanteiden mukaan; painottaa lisäksi kiireellistä tarvetta perustaa vakaat ja ennakoitavat sääntelyyn liittyvät puitteet ja EU:n laajuiset markkinamekanismit edistämään kapasiteetin joustavampaa käyttöä ja varastointia, ja EU:n yhteisrahoitusta yhteistä etua koskeville infrastruktuurihankkeille energiainfrastruktuurien suuntaviivojen sekä Verkkojen Eurooppa -välineen mukaisesti; |
| --- | --- |

26.

painottaa kiireellistä tarvetta uudelle, modernisoidulle, älykkäälle ja joustavalle energia-alan infrastruktuurille, erityisesti joustavamman varaenergian ja tasapainottavan energiakapasiteetin, kuten yksittäiset mikrotuotannon yksiköt ja varastointijärjestelmät mahdollistaville älykäille verkoille, sähkön uusille käyttömuodoille (kuten sähköautot), kysyntää ohjaaville ohjelmille (kuten älymittarit) sekä täysin integroidulle Euroopan verkkojärjestelmälle, jotta voidaan muun muassa integroida energian lähteet koko EU:ssa, mikä on osoittautunut tarpeelliseksi; muistuttaa, että kustannuksiltaan optimaalisimmat toimintamallit vaihtelevat paikallisten kysyntärakenteiden, toimitusmahdollisuuksien, maantieteellisten erityispiirteiden ja taloustilanteiden mukaan; painottaa lisäksi kiireellistä tarvetta perustaa vakaat ja ennakoitavat sääntelyyn liittyvät puitteet ja EU:n laajuiset markkinamekanismit edistämään kapasiteetin joustavampaa käyttöä ja varastointia, ja EU:n yhteisrahoitusta yhteistä etua koskeville infrastruktuurihankkeille energiainfrastruktuurien suuntaviivojen sekä Verkkojen Eurooppa -välineen mukaisesti;

| 27. | huomauttaa, että EU:n ja kansallisen tason rahoitusmahdollisuudet, kuten finanssi- ja investointipolitiikat, ovat edellytys uuden energiainfrastruktuurin rakentamiseksi Euroopassa, kun otetaan huomioon sekä uudisrakennuksien kustannukset että vanhentuneiden laitosten käytöstä poistamisesta ja kyseisten alueiden ympäristön ja sosiaalisten olosuhteiden entiselleen palauttamisesta aiheutuvat kustannukset; |
| --- | --- |

27.

huomauttaa, että EU:n ja kansallisen tason rahoitusmahdollisuudet, kuten finanssi- ja investointipolitiikat, ovat edellytys uuden energiainfrastruktuurin rakentamiseksi Euroopassa, kun otetaan huomioon sekä uudisrakennuksien kustannukset että vanhentuneiden laitosten käytöstä poistamisesta ja kyseisten alueiden ympäristön ja sosiaalisten olosuhteiden entiselleen palauttamisesta aiheutuvat kustannukset;

| 28. | pyytää komissiota tutkimaan energian varastoinnin mahdollisuuksia ja erilaisia tekniikoita EU:ssa kokonaisvaltaisesti yhdistämällä sisämarkkinoita koskevat unionin politiikat, kuten energiaverkkojen kapasiteetit, energia- ja ilmastopolitiikat ja kuluttajien etujen suojelu, jotta EU:n energia- ja ilmastotavoitteet voidaan saavuttaa, riippuvuutta EU:n ulkopuolelta tuotavasta energiasta voidaan pienentää ja energia-alalle voidaan luoda todelliset sisämarkkinat ja yhtäläiset toimintaedellytykset sekä paras mahdollinen energian toimitusvarmuus tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

28.

pyytää komissiota tutkimaan energian varastoinnin mahdollisuuksia ja erilaisia tekniikoita EU:ssa kokonaisvaltaisesti yhdistämällä sisämarkkinoita koskevat unionin politiikat, kuten energiaverkkojen kapasiteetit, energia- ja ilmastopolitiikat ja kuluttajien etujen suojelu, jotta EU:n energia- ja ilmastotavoitteet voidaan saavuttaa, riippuvuutta EU:n ulkopuolelta tuotavasta energiasta voidaan pienentää ja energia-alalle voidaan luoda todelliset sisämarkkinat ja yhtäläiset toimintaedellytykset sekä paras mahdollinen energian toimitusvarmuus tulevaisuudessa;

Uusiutuvat energialähteet

| 29. | painottaa, että eurooppalaisempi lähestymistapa uusiutuvaa energiaa koskevaan energiapolitiikkaan on keskeisen tärkeä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; kannustaa jäsenvaltioita ja niiden alueita työskentelemään paremmin yhdessä hyödyntämällä entistä enemmän uusiutuvaa energiaa koskevassa direktiivissä säädettyjä yhteistyömekanismeja uusiutuvien energialähteiden laajentamisen kustannustehokkuuden optimoimiseksi, uusiutuvan energian hinnan alentamiseksi ja sen varmistamiseksi, että EU:ssa investointeja tehdään siellä, missä ne ovat kaikkein tuottavimpia ja tehokkaimpia, ottaen huomioon kunkin jäsenvaltion erityisominaisuudet; painottaa tavoitteiden asettamisen tärkeyttä; korostaa tältä osin, että komissiolla on tärkeä asema helpottamassa uusiutuvien energiavarojen ja jäsenvaltioiden potentiaalin koordinointia, taloudellista tukea ja asianmukaisten analyysien laatimista, ja pitää myönteisenä sen ilmoittamaa aikomusta laatia ohjeet uusiutuvien energiamuotojen kaupasta; huomauttaa, että uusiutuvat energialähteet ovat tulevaisuudessa keskeisellä sijalla Euroopan energialähteiden valikoimassa, kun teknologian kehittämisestä siirrytään massatuotantoon ja tekniikan käyttöönottoon, pienistä laitoksista siirrytään suurempiin integroimalla paikalliset ja etäisemmät lähteet, ja tuetuista energialähteistä siirrytään kilpailukykyisiin lähteisiin; painottaa, että uusiutuvien energialähteiden tehokkaampi käyttöönotto vaatii muutoksia politiikkoihin ja energiamarkkinoiden rakenteeseen markkinoiden mukauttamiseksi tähän todellisuuteen ja markkinoiden suuremman yhdentymisen saavuttamiseksi, erityisesti joustavuuden ja palvelujen korvaamisen osalta verkkojärjestelmien vakauden saavuttamiseksi; painottaa vakaiden sääntelyyn liittyvien puitteiden tärkeyttä sekä EU:ssa että jäsenvaltioissa investointeihin kannustamiseksi; korostaa tarvetta yksinkertaistetuille hallinnollisille menettelyille sekä vakaille ja tehokkaille tukijärjestelmille, joita voidaan mukauttaa ajan myötä ja lakkauttaa asteittain, kun teknologiat ja toimitusketjut kypsyvät ja tulevat kilpailukykyisiksi ja markkinoiden puutteet saadaan korjattua; painottaa kuitenkin, että tukijärjestelmien taannehtivat muutokset vaikuttavat haitallisella tavalla sijoittajien luottamukseen ja lisää näin ollen investointien riskejä ja kustannuksia; |
| --- | --- |

29.

painottaa, että eurooppalaisempi lähestymistapa uusiutuvaa energiaa koskevaan energiapolitiikkaan on keskeisen tärkeä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; kannustaa jäsenvaltioita ja niiden alueita työskentelemään paremmin yhdessä hyödyntämällä entistä enemmän uusiutuvaa energiaa koskevassa direktiivissä säädettyjä yhteistyömekanismeja uusiutuvien energialähteiden laajentamisen kustannustehokkuuden optimoimiseksi, uusiutuvan energian hinnan alentamiseksi ja sen varmistamiseksi, että EU:ssa investointeja tehdään siellä, missä ne ovat kaikkein tuottavimpia ja tehokkaimpia, ottaen huomioon kunkin jäsenvaltion erityisominaisuudet; painottaa tavoitteiden asettamisen tärkeyttä; korostaa tältä osin, että komissiolla on tärkeä asema helpottamassa uusiutuvien energiavarojen ja jäsenvaltioiden potentiaalin koordinointia, taloudellista tukea ja asianmukaisten analyysien laatimista, ja pitää myönteisenä sen ilmoittamaa aikomusta laatia ohjeet uusiutuvien energiamuotojen kaupasta; huomauttaa, että uusiutuvat energialähteet ovat tulevaisuudessa keskeisellä sijalla Euroopan energialähteiden valikoimassa, kun teknologian kehittämisestä siirrytään massatuotantoon ja tekniikan käyttöönottoon, pienistä laitoksista siirrytään suurempiin integroimalla paikalliset ja etäisemmät lähteet, ja tuetuista energialähteistä siirrytään kilpailukykyisiin lähteisiin; painottaa, että uusiutuvien energialähteiden tehokkaampi käyttöönotto vaatii muutoksia politiikkoihin ja energiamarkkinoiden rakenteeseen markkinoiden mukauttamiseksi tähän todellisuuteen ja markkinoiden suuremman yhdentymisen saavuttamiseksi, erityisesti joustavuuden ja palvelujen korvaamisen osalta verkkojärjestelmien vakauden saavuttamiseksi; painottaa vakaiden sääntelyyn liittyvien puitteiden tärkeyttä sekä EU:ssa että jäsenvaltioissa investointeihin kannustamiseksi; korostaa tarvetta yksinkertaistetuille hallinnollisille menettelyille sekä vakaille ja tehokkaille tukijärjestelmille, joita voidaan mukauttaa ajan myötä ja lakkauttaa asteittain, kun teknologiat ja toimitusketjut kypsyvät ja tulevat kilpailukykyisiksi ja markkinoiden puutteet saadaan korjattua; painottaa kuitenkin, että tukijärjestelmien taannehtivat muutokset vaikuttavat haitallisella tavalla sijoittajien luottamukseen ja lisää näin ollen investointien riskejä ja kustannuksia;

| 30. | toteaa, että tavoitteet uusiutuvien energialähteiden osuuksille on saavutettu, ja kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan vakaita politiikkoja vuoden 2020 tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

30.

toteaa, että tavoitteet uusiutuvien energialähteiden osuuksille on saavutettu, ja kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan vakaita politiikkoja vuoden 2020 tavoitteiden saavuttamiseksi;

| 31. | palauttaa mieliin Desertec-hankkeen kaltaiset hankkeet ja uusiutuvien energialähteiden käytön lähialueilla; korostaa Helios-hankkeen käyttöönottoa uusiutuvalla energialla tuotetun sähkön kuljettamisessa Kaakkois-Euroopasta Keski-Eurooppaan sekä tuulienergian laajentamista Pohjanmerellä ja muilla alueilla; painottaa, että mahdollisuutta tuoda uusiutuvista lähteistä tuotettua sähköä lähialueilta on täydennettävä edistämällä ja helpottamalla uusiutuvien energialähteiden kehittämistä esimerkiksi eteläisen Välimeren ja Pohjanmeren alueilla ja niiden parempaa liittämistä Euroopan jakeluverkkoihin; |
| --- | --- |

31.

palauttaa mieliin Desertec-hankkeen kaltaiset hankkeet ja uusiutuvien energialähteiden käytön lähialueilla; korostaa Helios-hankkeen käyttöönottoa uusiutuvalla energialla tuotetun sähkön kuljettamisessa Kaakkois-Euroopasta Keski-Eurooppaan sekä tuulienergian laajentamista Pohjanmerellä ja muilla alueilla; painottaa, että mahdollisuutta tuoda uusiutuvista lähteistä tuotettua sähköä lähialueilta on täydennettävä edistämällä ja helpottamalla uusiutuvien energialähteiden kehittämistä esimerkiksi eteläisen Välimeren ja Pohjanmeren alueilla ja niiden parempaa liittämistä Euroopan jakeluverkkoihin;

| 32. | huomauttaa, että monien uusiutuvien energialähteiden vakaa energian toimitus ei ole nykyteknologialla mahdollista, minkä vuoksi on välttämätöntä pitää varalla perinteisiä energialähteitä; näin ollen kehottaa komissiota esittämään selvityksen uusiutuvien energialähteiden mahdollisuudesta kestävään kehitykseen ja siitä miten voidaan tukea ennen kaikkea vakaita uusiutuvia energialähteitä; katsoo, että vähemmän vakaiden energialähteiden osalta on tehtävä selvitys varakapasiteetin takaamisen kustannustehokkuudesta ja kehitettävä energian varastointitekniikkoja; |
| --- | --- |

32.

huomauttaa, että monien uusiutuvien energialähteiden vakaa energian toimitus ei ole nykyteknologialla mahdollista, minkä vuoksi on välttämätöntä pitää varalla perinteisiä energialähteitä; näin ollen kehottaa komissiota esittämään selvityksen uusiutuvien energialähteiden mahdollisuudesta kestävään kehitykseen ja siitä miten voidaan tukea ennen kaikkea vakaita uusiutuvia energialähteitä; katsoo, että vähemmän vakaiden energialähteiden osalta on tehtävä selvitys varakapasiteetin takaamisen kustannustehokkuudesta ja kehitettävä energian varastointitekniikkoja;

| 33. | korostaa, että tiiviimpi integrointi naapurimaiden ja -alueiden, kuten Norjan, Sveitsin ja eteläisen Välimeren alueen kanssa on tärkeää, jotta EU:n sähköntoimituksen hiilestä irtautuminen voidaan saavuttaa pitkällä aikavälillä; painottaa, että Eurooppa voi hyötyä näillä alueilla tehtävästä merkittävien uusiutuvan energian lähteiden kehityksestä, jotka vastaavat sekä paikalliseen kysyntään että pitkien verkkoyhteenliittymien avulla myös rajattuun osaan EU:n kysynnästä; huomauttaa, että paremmat yhteenliitännät antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden viedä ja tuoda uusiutuvaa sähköä, jotta voidaan varmistaa luotettava energian toimitus ja tasapainottaa vaihtelevaa sähköntuotantoa, kuten tuulisähkön tuotantoa; huomauttaa tältä osin, että yhteenliitäntä Norjan kanssa tarjoaa EU:lle erityisen edun, sillä se mahdollistaa pääsyn norjalaisten vesivoimaloiden laajamittaiseen sähkönvarastointikapasiteettiin; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että tiiviimpi integrointi naapurimaiden ja -alueiden, kuten Norjan, Sveitsin ja eteläisen Välimeren alueen kanssa on tärkeää, jotta EU:n sähköntoimituksen hiilestä irtautuminen voidaan saavuttaa pitkällä aikavälillä; painottaa, että Eurooppa voi hyötyä näillä alueilla tehtävästä merkittävien uusiutuvan energian lähteiden kehityksestä, jotka vastaavat sekä paikalliseen kysyntään että pitkien verkkoyhteenliittymien avulla myös rajattuun osaan EU:n kysynnästä; huomauttaa, että paremmat yhteenliitännät antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden viedä ja tuoda uusiutuvaa sähköä, jotta voidaan varmistaa luotettava energian toimitus ja tasapainottaa vaihtelevaa sähköntuotantoa, kuten tuulisähkön tuotantoa; huomauttaa tältä osin, että yhteenliitäntä Norjan kanssa tarjoaa EU:lle erityisen edun, sillä se mahdollistaa pääsyn norjalaisten vesivoimaloiden laajamittaiseen sähkönvarastointikapasiteettiin;

| 34. | painottaa mikrotuotannon merkitystä uusiutuvan energian osuuden kasvattamisessa; korostaa lisäksi mikrotuotannon merkitystä energiatehokkuuden lisäämisessä, energian toimituksen varmistamisessa ja kansalaisten osallistamisessa henkilökohtaiseen energiankäyttöön ja ilmastonmuutoksen torjuntaan; painottaa tässä yhteydessä tarvetta laatia mikrotuotantoa koskeva yhtenäinen unionin strategia, joka sisältää toimia energiainfrastruktuurin päivittämiseksi, lainsäädännöllisten taakkojen vähentämiseksi ja verokannustimien parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi; |
| --- | --- |

34.

painottaa mikrotuotannon merkitystä uusiutuvan energian osuuden kasvattamisessa; korostaa lisäksi mikrotuotannon merkitystä energiatehokkuuden lisäämisessä, energian toimituksen varmistamisessa ja kansalaisten osallistamisessa henkilökohtaiseen energiankäyttöön ja ilmastonmuutoksen torjuntaan; painottaa tässä yhteydessä tarvetta laatia mikrotuotantoa koskeva yhtenäinen unionin strategia, joka sisältää toimia energiainfrastruktuurin päivittämiseksi, lainsäädännöllisten taakkojen vähentämiseksi ja verokannustimien parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi;

| 35. | korostaa, että vuoden 2020 jälkeiselle ajalle on varmistettava tarpeeksi vahva poliittinen kehys toistaiseksi verkon ulkopuolisille uusiutuvan energian tekniikoille ja että kehyksen tavoitteena on oltava tukien lähentäminen ja myöhemmässä vaiheessa niiden asteittainen lakkauttaminen; |
| --- | --- |

35.

korostaa, että vuoden 2020 jälkeiselle ajalle on varmistettava tarpeeksi vahva poliittinen kehys toistaiseksi verkon ulkopuolisille uusiutuvan energian tekniikoille ja että kehyksen tavoitteena on oltava tukien lähentäminen ja myöhemmässä vaiheessa niiden asteittainen lakkauttaminen;

| 36. | huomauttaa, että energia-alan etenemissuunnitelman 2050 skenaarioissa edellytetään biopolttoaineiden runsaampaa käyttöä; uskoo tässä yhteydessä, että komission olisi tuettava siirtymistä kolmannen sukupolven biopolttoaineisiin, jotka valmistetaan elintarvikkeiksi tarkoitettujen kasvituotteiden ylijäämistä, ja määrättävä samankaltaiset vaatimukset tuoduille biopolttoaineille; |
| --- | --- |

36.

huomauttaa, että energia-alan etenemissuunnitelman 2050 skenaarioissa edellytetään biopolttoaineiden runsaampaa käyttöä; uskoo tässä yhteydessä, että komission olisi tuettava siirtymistä kolmannen sukupolven biopolttoaineisiin, jotka valmistetaan elintarvikkeiksi tarkoitettujen kasvituotteiden ylijäämistä, ja määrättävä samankaltaiset vaatimukset tuoduille biopolttoaineille;

| 37. | pyytää komissiota laatimaan ehdotuksen siitä, miten uusiutuvia energialähteitä voitaisiin ottaa käyttöön entistä tehokkaammin EU:ssa ja sen alueilla; katsoo, että keskipitkällä aikavälillä voitaisiin luoda alueellisia uusiutuvien energialähteiden markkinaryhmittymiä; |
| --- | --- |

37.

pyytää komissiota laatimaan ehdotuksen siitä, miten uusiutuvia energialähteitä voitaisiin ottaa käyttöön entistä tehokkaammin EU:ssa ja sen alueilla; katsoo, että keskipitkällä aikavälillä voitaisiin luoda alueellisia uusiutuvien energialähteiden markkinaryhmittymiä;

| 38. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan ja edistämään uusiutuvien hyödykkeiden avointen maailmanlaajuisten markkinoiden politiikkaa, jotta varmistetaan kaikkien kaupan esteiden poistaminen, mikä parantaisi EU:n kilpailukykyä edistämällä uusiutuvan energiateknologian vientiä; |
| --- | --- |

38.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan ja edistämään uusiutuvien hyödykkeiden avointen maailmanlaajuisten markkinoiden politiikkaa, jotta varmistetaan kaikkien kaupan esteiden poistaminen, mikä parantaisi EU:n kilpailukykyä edistämällä uusiutuvan energiateknologian vientiä;

| 39. | toteaa, että tavoitteet uusiutuvien energialähteiden osuuksille ovat olleet menestyksekkäitä ja että niiden kestoa tulisi jatkaa vuoteen 2030 asti; kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan ponnisteluja vuoden 2020 tavoitteiden saavuttamiseksi; on huolissaan jäsenvaltioissa yhä useammin tapahtuvista äkillisistä uusiutuvan energian tukimekanismien muutoksista, erityisesti taannehtivista muutoksista ja tukien jäädyttämisestä; kehottaa komissiota seuraamaan tarkasti uusiutuvasta energiasta annetun direktiivin täytäntöönpanoa ja puuttumaan siihen tarvittaessa; kehottaa jäsenvaltioita luomaan vakaat toimintapuitteet uusiutuvien energialähteiden investoinneille, mukaan lukien vakaat ja säännöllisesti tarkasteltavat tukijärjestelmät ja kevyemmät hallinnolliset menettelyt; |
| --- | --- |

39.

toteaa, että tavoitteet uusiutuvien energialähteiden osuuksille ovat olleet menestyksekkäitä ja että niiden kestoa tulisi jatkaa vuoteen 2030 asti; kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan ponnisteluja vuoden 2020 tavoitteiden saavuttamiseksi; on huolissaan jäsenvaltioissa yhä useammin tapahtuvista äkillisistä uusiutuvan energian tukimekanismien muutoksista, erityisesti taannehtivista muutoksista ja tukien jäädyttämisestä; kehottaa komissiota seuraamaan tarkasti uusiutuvasta energiasta annetun direktiivin täytäntöönpanoa ja puuttumaan siihen tarvittaessa; kehottaa jäsenvaltioita luomaan vakaat toimintapuitteet uusiutuvien energialähteiden investoinneille, mukaan lukien vakaat ja säännöllisesti tarkasteltavat tukijärjestelmät ja kevyemmät hallinnolliset menettelyt;

| 40. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kasvattamaan energiatehokkuutta edistäviin toimenpiteisiin kohdennettavia summia huomattavasti tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä; |
| --- | --- |

40.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kasvattamaan energiatehokkuutta edistäviin toimenpiteisiin kohdennettavia summia huomattavasti tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä;

Infrastruktuuri ja energian sisämarkkinat

| 41. | painottaa, että kun EU pyrkii kohti energian toimitusvarmuutta ja energiariippuvuutta koskevia tavoitteita, painopistettä on siirrettävä kohti jäsenvaltioiden energiaa koskevan keskinäisriippuvuuden mallia varmistamalla, että EU:n energian sisämarkkinat ja pohjoisen ja etelän sekä idän ja lännen yhdistävä EU:n superverkko toteutetaan nopeasti, jotta jäsenvaltioiden suhteelliset edut hyödynnetään parhaiten käyttämällä hajautetun ja mikrotason energiantuotannon ja älykkäiden energiainfrastruktuurien kaikki mahdollisuudet kaikissa jäsenvaltioissa; korostaa, että on tärkeää varmistaa, että jäsenvaltioiden poliittinen ja sääntelyn kehitys on täysin kolmen vapauttamispaketin säännösten mukainen, poistaa loput infrastruktuurin pullonkaulat ja markkinoiden puutteet eikä aseta lisää esteitä sähkö- ja kaasumarkkinoiden yhdentymiselle; painottaa lisäksi, että kunkin kansallisen järjestelmän energiapoliittisissa päätöksissä on otettava huomioon myös se, miten päätökset vaikuttavat muihin jäsenvaltioihin; toteaa, että olisi toivottavaa selvittää, voitaisiinko energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston asiantuntemusta ja palveluita hyödyntää edellä mainittujen tehtävien suorittamisessa ja miten se voitaisiin tehdä; |
| --- | --- |

41.

painottaa, että kun EU pyrkii kohti energian toimitusvarmuutta ja energiariippuvuutta koskevia tavoitteita, painopistettä on siirrettävä kohti jäsenvaltioiden energiaa koskevan keskinäisriippuvuuden mallia varmistamalla, että EU:n energian sisämarkkinat ja pohjoisen ja etelän sekä idän ja lännen yhdistävä EU:n superverkko toteutetaan nopeasti, jotta jäsenvaltioiden suhteelliset edut hyödynnetään parhaiten käyttämällä hajautetun ja mikrotason energiantuotannon ja älykkäiden energiainfrastruktuurien kaikki mahdollisuudet kaikissa jäsenvaltioissa; korostaa, että on tärkeää varmistaa, että jäsenvaltioiden poliittinen ja sääntelyn kehitys on täysin kolmen vapauttamispaketin säännösten mukainen, poistaa loput infrastruktuurin pullonkaulat ja markkinoiden puutteet eikä aseta lisää esteitä sähkö- ja kaasumarkkinoiden yhdentymiselle; painottaa lisäksi, että kunkin kansallisen järjestelmän energiapoliittisissa päätöksissä on otettava huomioon myös se, miten päätökset vaikuttavat muihin jäsenvaltioihin; toteaa, että olisi toivottavaa selvittää, voitaisiinko energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston asiantuntemusta ja palveluita hyödyntää edellä mainittujen tehtävien suorittamisessa ja miten se voitaisiin tehdä;

| 42. | toteaa, että energiainfrastruktuuria koskeville hankkeille on luonteenomaista merkittävät alkuinvestoinnit, jotka vähenevät huomattavasti energiansäästömahdollisuuksien täysimääräisen hyödyntämisen ja 20–60 vuoden elinkaaren seurauksena; muistuttaa, että nykyinen markkinaympäristö on erittäin vaikeasti ennakoitava, minkä vuoksi sijoittajat suhtautuvat energiainfrastruktuurin kehittämiseen epäilevästi; painottaa, että uusia strategioita, kuten energiatehokkuus ensiksi -strategia, ja innovatiivisia välineitä olisi edistettävä, jotta voidaan vähentää infrastruktuuria koskevia investointeja, mikä mahdollistaa nopean mukautumisen jatkuvasti muuttuvaan ympäristöön; |
| --- | --- |

42.

toteaa, että energiainfrastruktuuria koskeville hankkeille on luonteenomaista merkittävät alkuinvestoinnit, jotka vähenevät huomattavasti energiansäästömahdollisuuksien täysimääräisen hyödyntämisen ja 20–60 vuoden elinkaaren seurauksena; muistuttaa, että nykyinen markkinaympäristö on erittäin vaikeasti ennakoitava, minkä vuoksi sijoittajat suhtautuvat energiainfrastruktuurin kehittämiseen epäilevästi; painottaa, että uusia strategioita, kuten energiatehokkuus ensiksi -strategia, ja innovatiivisia välineitä olisi edistettävä, jotta voidaan vähentää infrastruktuuria koskevia investointeja, mikä mahdollistaa nopean mukautumisen jatkuvasti muuttuvaan ympäristöön;

| 43. | korostaa, että voimassa olevia toimintalinjoja ja säännöksiä on toteutettava siten, että nykyistä energiainfrastruktuuria käytetään paremmin EU:n kuluttajien hyödyksi; kehottaa komissiota ja energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirastoa valvomaan tiukemmin säännöksien, kuten ”käytä tai menetä” -periaatetta koskevien sääntöjen, kansallista täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

43.

korostaa, että voimassa olevia toimintalinjoja ja säännöksiä on toteutettava siten, että nykyistä energiainfrastruktuuria käytetään paremmin EU:n kuluttajien hyödyksi; kehottaa komissiota ja energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirastoa valvomaan tiukemmin säännöksien, kuten ”käytä tai menetä” -periaatetta koskevien sääntöjen, kansallista täytäntöönpanoa;

| 44. | painottaa tarvetta täysin yhdennetyille eurooppalaisille energiamarkkinoille vuoteen 2014 mennessä; painottaa, että on tärkeää panna energian sisämarkkinoita koskeva lainsäädäntö täysimääräisesti täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa ja varmistaa, että mikään jäsenvaltio tai alue ei jää eristyksiin EU:n kaasu- ja sähköverkoista vuoden 2015 jälkeen; korostaa, että sosiaaliset vaikutukset ja energian hinnat on otettava huomioon ja varmistettava, että energian hinnat ovat selkeämpiä ja vastaavat paremmin kustannuksia, mukaan luettuina ympäristökustannukset, joita ei nykyisin oteta täysimääräisesti huomioon; |
| --- | --- |

44.

painottaa tarvetta täysin yhdennetyille eurooppalaisille energiamarkkinoille vuoteen 2014 mennessä; painottaa, että on tärkeää panna energian sisämarkkinoita koskeva lainsäädäntö täysimääräisesti täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa ja varmistaa, että mikään jäsenvaltio tai alue ei jää eristyksiin EU:n kaasu- ja sähköverkoista vuoden 2015 jälkeen; korostaa, että sosiaaliset vaikutukset ja energian hinnat on otettava huomioon ja varmistettava, että energian hinnat ovat selkeämpiä ja vastaavat paremmin kustannuksia, mukaan luettuina ympäristökustannukset, joita ei nykyisin oteta täysimääräisesti huomioon;

| 45. | panee merkille jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden energia-alalla tekemiä valtioiden välisiä sopimuksia koskevan tietojenvaihtomekanismin perustamisen ja toteaa, että tällä mekanismilla pyritään parantamaan politiikan avoimuutta, koordinointia ja tehokkuutta koko EU:ssa; kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan suurempaa aktiivisuutta sen varmistamisessa, että energian sisämarkkinoiden lainsäädännön vastaisia sopimuksia ei tehdä; katsoo, että komission olisi voitava selvittää, ovatko sopimusluonnokset kyseisen lainsäädännön mukaisia, ja osallistua tarvittaessa neuvotteluihin; katsoo, että tietojenvaihtomekanismi on askel kohti EU:n ulkopuolelta tehtävien energiahankintojen koordinointia, mikä on olennaisen tärkeää energia-alan etenemissuunnitelman 2050 tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

45.

panee merkille jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden energia-alalla tekemiä valtioiden välisiä sopimuksia koskevan tietojenvaihtomekanismin perustamisen ja toteaa, että tällä mekanismilla pyritään parantamaan politiikan avoimuutta, koordinointia ja tehokkuutta koko EU:ssa; kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan suurempaa aktiivisuutta sen varmistamisessa, että energian sisämarkkinoiden lainsäädännön vastaisia sopimuksia ei tehdä; katsoo, että komission olisi voitava selvittää, ovatko sopimusluonnokset kyseisen lainsäädännön mukaisia, ja osallistua tarvittaessa neuvotteluihin; katsoo, että tietojenvaihtomekanismi on askel kohti EU:n ulkopuolelta tehtävien energiahankintojen koordinointia, mikä on olennaisen tärkeää energia-alan etenemissuunnitelman 2050 tavoitteiden saavuttamiseksi;

| 46. | korostaa, että energiamarkkinoiden sijoittajien kannustimia on lisättävä lisäämällä tuottavuutta ja helpottamalla – mutta ei lieventämällä – byrokraattisia menettelyjä; |
| --- | --- |

46.

korostaa, että energiamarkkinoiden sijoittajien kannustimia on lisättävä lisäämällä tuottavuutta ja helpottamalla – mutta ei lieventämällä – byrokraattisia menettelyjä;

| 47. | on tietoinen, että rahoituskriisi on hankaloittanut energiajärjestelmän muutoksen rahoittamiseen tarvittavien investointien houkuttelemista; korostaa uusia haasteita, kuten sähköntuotantojärjestelmän tarvitsemia joustavia vara- ja tasapainotusresursseja (kuten joustavaa tuotantoa, vakaata siirtoverkkoa, varastointia ja kysynnän hallintaa, mikrotuotantoa ja yhteenliityntää), joita tarvitaan mukautumisessa vaihtelevan uusiutuvan sähköntuotannon osuuden kasvuun; korostaa infrastruktuurin merkitystä jakelutasolla sekä proaktiivisten kuluttajien ja jakeluverkonhaltijoiden tärkeää osuutta hajautettujen energiatuotteiden ja kysyntäpuolen tehokkuustoimien liittämisessä järjestelmään; painottaa, että Euroopassa käytettävissä oleva kapasiteetti on arvioitava asianmukaisesti ja että yhteenliittymiä on oltava riittävästi, samoin kuin joustavaa ja tasapainottavaa varakapasiteettia, jotta tarjonta vastaisi kysyntää, millä taataan sähkön- ja kaasuntuotannon varmuus huomauttaa, että antamalla kysyntäpuolen hallinnalle ja energiantuotannolle merkittävämpi asema vahvistettaisiin huomattavasti hajautettujen energianlähteiden integrointia ja edistettäisiin energiapolitiikan kokonaistavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

47.

on tietoinen, että rahoituskriisi on hankaloittanut energiajärjestelmän muutoksen rahoittamiseen tarvittavien investointien houkuttelemista; korostaa uusia haasteita, kuten sähköntuotantojärjestelmän tarvitsemia joustavia vara- ja tasapainotusresursseja (kuten joustavaa tuotantoa, vakaata siirtoverkkoa, varastointia ja kysynnän hallintaa, mikrotuotantoa ja yhteenliityntää), joita tarvitaan mukautumisessa vaihtelevan uusiutuvan sähköntuotannon osuuden kasvuun; korostaa infrastruktuurin merkitystä jakelutasolla sekä proaktiivisten kuluttajien ja jakeluverkonhaltijoiden tärkeää osuutta hajautettujen energiatuotteiden ja kysyntäpuolen tehokkuustoimien liittämisessä järjestelmään; painottaa, että Euroopassa käytettävissä oleva kapasiteetti on arvioitava asianmukaisesti ja että yhteenliittymiä on oltava riittävästi, samoin kuin joustavaa ja tasapainottavaa varakapasiteettia, jotta tarjonta vastaisi kysyntää, millä taataan sähkön- ja kaasuntuotannon varmuus huomauttaa, että antamalla kysyntäpuolen hallinnalle ja energiantuotannolle merkittävämpi asema vahvistettaisiin huomattavasti hajautettujen energianlähteiden integrointia ja edistettäisiin energiapolitiikan kokonaistavoitteiden saavuttamista;

| 48. | korostaa, että koska nykyinen infrastruktuuri on vanhanaikaista, jokainen etenemissuunnitelmasta 2050 annetussa komission tiedonannossa esitetty skenaario edellyttää suuria investointeja; katsoo, että energian hinnat nousevat tämän takia jokaisessa skenaariossa vuoteen 2030 asti; ottaa lisäksi huomioon, että komission mukaan suurin osa hinnannoususta on jo tapahtumassa viiteskenaariossa, koska nousu liittyy vanhan ja loppuun ajetun tuotantokapasiteetin korvaamiseen uudella seuraavien 20 vuoden aikana; |
| --- | --- |

48.

korostaa, että koska nykyinen infrastruktuuri on vanhanaikaista, jokainen etenemissuunnitelmasta 2050 annetussa komission tiedonannossa esitetty skenaario edellyttää suuria investointeja; katsoo, että energian hinnat nousevat tämän takia jokaisessa skenaariossa vuoteen 2030 asti; ottaa lisäksi huomioon, että komission mukaan suurin osa hinnannoususta on jo tapahtumassa viiteskenaariossa, koska nousu liittyy vanhan ja loppuun ajetun tuotantokapasiteetin korvaamiseen uudella seuraavien 20 vuoden aikana;

| 49. | korostaa, että energian toimitusvarmuus Euroopan unionissa taataan tuontilähteitä monipuolistamalla; korostaa siksi, että EU:n on aktiivisesti lujitettava yhteistyötä kumppaniensa kanssa; panee merkille viiveet, jotka vaikuttavat eteläisen kaasukäytävän valmistumiseen; korostaa, että energian toimitusvarmuus on saavutettava energialähteitä monipuolistamalla, muistuttaa nesteytetyn maakaasun (LNG) ja LNG-rahtialuskannan merkittävästä vaikutuksesta EU:n energiahuoltoon ja korostaa itäisen Välimeren ja Mustanmeren LNG-lisäkäytävän mahdollisuuksia toimia joustavana energiansiirtäjänä ja kannustimena kilpailun kasvulle EU:n energian sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

49.

korostaa, että energian toimitusvarmuus Euroopan unionissa taataan tuontilähteitä monipuolistamalla; korostaa siksi, että EU:n on aktiivisesti lujitettava yhteistyötä kumppaniensa kanssa; panee merkille viiveet, jotka vaikuttavat eteläisen kaasukäytävän valmistumiseen; korostaa, että energian toimitusvarmuus on saavutettava energialähteitä monipuolistamalla, muistuttaa nesteytetyn maakaasun (LNG) ja LNG-rahtialuskannan merkittävästä vaikutuksesta EU:n energiahuoltoon ja korostaa itäisen Välimeren ja Mustanmeren LNG-lisäkäytävän mahdollisuuksia toimia joustavana energiansiirtäjänä ja kannustimena kilpailun kasvulle EU:n energian sisämarkkinoilla;

| 50. | muistuttaa, että unionin ja tuottaja- ja läpikulkumaiden, erityisesti unionin ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden, väliset strategiset kumppanuudet edellyttävät asianmukaisia välineitä, ennustettavuutta, vakautta ja pitkän aikavälin investointeja; korostaa, että unionin ilmastotavoitteiden perustana olisi oltava Nabucco-hankkeen kaltaiset, toimitusreittien monipuolistamista ja unionin energiavarmuuden parantamista koskevat infrastruktuurihankkeet; |
| --- | --- |

50.

muistuttaa, että unionin ja tuottaja- ja läpikulkumaiden, erityisesti unionin ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden, väliset strategiset kumppanuudet edellyttävät asianmukaisia välineitä, ennustettavuutta, vakautta ja pitkän aikavälin investointeja; korostaa, että unionin ilmastotavoitteiden perustana olisi oltava Nabucco-hankkeen kaltaiset, toimitusreittien monipuolistamista ja unionin energiavarmuuden parantamista koskevat infrastruktuurihankkeet;

| 51. | muistuttaa, että sisämarkkinapaketin mukaisesti markkinatoimijat ovat edelleen keskeisessä asemassa energiainfrastruktuuria koskevien investointien rahoittamisessa; tunnustaa, että joihinkin innovatiivisiin tai strategisesti tärkeisiin hankkeisiin, jotka ovat perusteltuja energian toimitusvarmuuden, solidaarisuuden ja kestävyyden näkökulmasta tarkasteltuna mutta joille ei onnistuta hankkimaan riittävästi markkinapohjaista rahoitusta, voidaan kuitenkin tarvita rajoitettua julkista tukea yksityisen rahoituksen houkuttelemiseksi; painottaa, että tällaisten hankkeiden pohjaksi olisi valittava selkeät ja avoimet perusteet, joilla vältettäisiin kilpailun vääristyminen ja otettaisiin huomioon kuluttajien edut ja joiden on vastattava täysin energiaa ja ilmastonmuutosta koskevia EU:n pitkän aikavälin tavoitteita; |
| --- | --- |

51.

muistuttaa, että sisämarkkinapaketin mukaisesti markkinatoimijat ovat edelleen keskeisessä asemassa energiainfrastruktuuria koskevien investointien rahoittamisessa; tunnustaa, että joihinkin innovatiivisiin tai strategisesti tärkeisiin hankkeisiin, jotka ovat perusteltuja energian toimitusvarmuuden, solidaarisuuden ja kestävyyden näkökulmasta tarkasteltuna mutta joille ei onnistuta hankkimaan riittävästi markkinapohjaista rahoitusta, voidaan kuitenkin tarvita rajoitettua julkista tukea yksityisen rahoituksen houkuttelemiseksi; painottaa, että tällaisten hankkeiden pohjaksi olisi valittava selkeät ja avoimet perusteet, joilla vältettäisiin kilpailun vääristyminen ja otettaisiin huomioon kuluttajien edut ja joiden on vastattava täysin energiaa ja ilmastonmuutosta koskevia EU:n pitkän aikavälin tavoitteita;

| 52. | painottaa, että suurinta osaa energia-alan etenemissuunnitelman 2050 skenaarioista on mahdoton toteuttaa, jollei samanaikaisesti kehitetä paikallisia älykkäitä sähkön ja kaasun jakeluverkkoja; katsoo, että rajat ylittävien hankkeiden lisäksi unionin olisi toteutettava toimia, joilla tuetaan paikallisten verkkojen rakentamista tai uudistamista, erityisesti saatavuutta suojattujen kuluttajien kannalta; |
| --- | --- |

52.

painottaa, että suurinta osaa energia-alan etenemissuunnitelman 2050 skenaarioista on mahdoton toteuttaa, jollei samanaikaisesti kehitetä paikallisia älykkäitä sähkön ja kaasun jakeluverkkoja; katsoo, että rajat ylittävien hankkeiden lisäksi unionin olisi toteutettava toimia, joilla tuetaan paikallisten verkkojen rakentamista tai uudistamista, erityisesti saatavuutta suojattujen kuluttajien kannalta;

| 53. | korostaa Verkkojen Eurooppa -välineen merkitystä, sillä siitä on varattu huomattavat määrärahat EU:n energiainfrastruktuurin muuttamiseen ja kehittämiseen entisestään; korostaa, että on tärkeää määrittää ja tukea sekä pieniä että suuria ratkaisevassa asemassa olevia kestäviä hankkeita; |
| --- | --- |

53.

korostaa Verkkojen Eurooppa -välineen merkitystä, sillä siitä on varattu huomattavat määrärahat EU:n energiainfrastruktuurin muuttamiseen ja kehittämiseen entisestään; korostaa, että on tärkeää määrittää ja tukea sekä pieniä että suuria ratkaisevassa asemassa olevia kestäviä hankkeita;

| 54. | korostaa keskitettyihin asiointipisteisiin perustuvaa lähestymistapaa, jolla täydennetään EU:n byrokratian vähentämistä koskevia yksinkertaistamistavoitteita ja nopeutetaan lupamenettelyjä ja vähennetään niiden yritysten hallinnollista taakkaa, jotka hakevat lupaa energiainfrastruktuurin kehittämiseen, ja taataan samalla sovellettavien sääntöjen ja asetusten noudattaminen; pyytää jäsenvaltioita tarkistamaan menettelyjään tältä osin; |
| --- | --- |

54.

korostaa keskitettyihin asiointipisteisiin perustuvaa lähestymistapaa, jolla täydennetään EU:n byrokratian vähentämistä koskevia yksinkertaistamistavoitteita ja nopeutetaan lupamenettelyjä ja vähennetään niiden yritysten hallinnollista taakkaa, jotka hakevat lupaa energiainfrastruktuurin kehittämiseen, ja taataan samalla sovellettavien sääntöjen ja asetusten noudattaminen; pyytää jäsenvaltioita tarkistamaan menettelyjään tältä osin;

| 55. | kehottaa komissiota puuttumaan pikaisesti institutionaalisten sijoittajien sääntelyä koskevaan epävarmuuteen kolmannen energiapaketin tulkinnassa, jos sijoittajat tekevät passiivisia sijoituksia sekä siirto- että tuotantokapasiteettiin; |
| --- | --- |

55.

kehottaa komissiota puuttumaan pikaisesti institutionaalisten sijoittajien sääntelyä koskevaan epävarmuuteen kolmannen energiapaketin tulkinnassa, jos sijoittajat tekevät passiivisia sijoituksia sekä siirto- että tuotantokapasiteettiin;

| 56. | kehottaa komissiota puuttumaan pikaisesti ongelmaan, joka koskee puuttuvia kannusteita älykkääseen verkkoon tehtäviin sijoituksiin, kun kyseessä ovat jakeluverkonhaltijoiden ja siirtoverkonhaltijoiden tieto- ja viestintäteknologia ja muut innovatiiviset tekniikat, joilla edistetään nykyisen verkon parempaa ja yleisempää käyttöä; |
| --- | --- |

56.

kehottaa komissiota puuttumaan pikaisesti ongelmaan, joka koskee puuttuvia kannusteita älykkääseen verkkoon tehtäviin sijoituksiin, kun kyseessä ovat jakeluverkonhaltijoiden ja siirtoverkonhaltijoiden tieto- ja viestintäteknologia ja muut innovatiiviset tekniikat, joilla edistetään nykyisen verkon parempaa ja yleisempää käyttöä;

Sosiaalinen ulottuvuus

| 57. | suhtautuu myönteisesti sosiaalisen ulottuvuuden sisällyttämiseen energia-alan etenemissuunnitelmaan 2050; katsoo, että tältä osin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota energiaköyhyyteen ja työllisyyteen; toteaa energiaköyhyyden suhteen, että energian olisi oltava kohtuuhintaista kaikille, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ja paikallisviranomaisia sekä toimivaltaisia sosiaalialan elimiä yhteistyöhön tapauskohtaisista ratkaisuista sähkö- ja energiaköyhyyden kaltaisiin ongelmiin, erityisesti pienituloisissa ja toimeentulon rajoilla olevissa kotitalouksissa, joihin energian kalleus vaikuttaa ensimmäisenä; katsoo täten, että kyseisellä strategialla olisi edistettävä energiatehokkuutta ja energiansäästöä, koska se on yksi tehokkaimmista tavoista energialaskujen pienentämiseen, sekä analysoitava verotuksen, julkisten hankintojen ja lämmityksen hinnan kaltaisia kansallisia toimia varsinkin silloin, jos ne haittaavat energiatehokkuutta tukevia investointeja tai lämmöntuotannon ja -käytön optimointia, sekä annettava suosituksia hyvistä ja huonoista käytännöistä; korostaa, että on tärkeää kehittää lisää energiatehokkuustoimia ja tiedottaa niistä, edistää kysyntä- ja tarjontapuolen toimia ja luoda kampanjoita edesauttamaan tarvittavia muutoksia käyttäytymisessä; pyytää jäsenvaltioita ilmoittamaan säännöllisesti toimista, joilla suojellaan kotitalouksia energialaskujen nousulta ja energiaköyhyydeltä; pyytää komissiota työllisyyskysymyksissä edistämään toimia koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen ja -pätevöittämisen sopeuttamiseksi, jotta jäsenvaltiot voivat tuottaa osaavaa työvoimaa energia-alan muutoksen tarpeisiin; pyytää komissiota antamaan vuoden 2013 loppuun mennessä parlamentille lisätietoja tämän siirtymän vaikutuksista energia-, teollisuus- ja palvelualojen työllisyyteen ja kehittämään konkreettisia mekanismeja avustamaan kyseisiä työntekijöitä ja aloja; suosittelee, että jäsenvaltiot ottavat huomioon energiantuotannon ja -kulutuksen ulkoiset kustannukset ja hyödyt, kuten ilmanlaadun paranemisesta aiheutuvat terveysvaikutukset; katsoo, että energia-alan etenemissuunnitelman vaikutuksia koskeva työmarkkinoiden vuoropuhelu, joka kattaisi kaikki sidosryhmät, on keskeinen tekijä myös siirtymän aikana; |
| --- | --- |

57.

suhtautuu myönteisesti sosiaalisen ulottuvuuden sisällyttämiseen energia-alan etenemissuunnitelmaan 2050; katsoo, että tältä osin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota energiaköyhyyteen ja työllisyyteen; toteaa energiaköyhyyden suhteen, että energian olisi oltava kohtuuhintaista kaikille, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ja paikallisviranomaisia sekä toimivaltaisia sosiaalialan elimiä yhteistyöhön tapauskohtaisista ratkaisuista sähkö- ja energiaköyhyyden kaltaisiin ongelmiin, erityisesti pienituloisissa ja toimeentulon rajoilla olevissa kotitalouksissa, joihin energian kalleus vaikuttaa ensimmäisenä; katsoo täten, että kyseisellä strategialla olisi edistettävä energiatehokkuutta ja energiansäästöä, koska se on yksi tehokkaimmista tavoista energialaskujen pienentämiseen, sekä analysoitava verotuksen, julkisten hankintojen ja lämmityksen hinnan kaltaisia kansallisia toimia varsinkin silloin, jos ne haittaavat energiatehokkuutta tukevia investointeja tai lämmöntuotannon ja -käytön optimointia, sekä annettava suosituksia hyvistä ja huonoista käytännöistä; korostaa, että on tärkeää kehittää lisää energiatehokkuustoimia ja tiedottaa niistä, edistää kysyntä- ja tarjontapuolen toimia ja luoda kampanjoita edesauttamaan tarvittavia muutoksia käyttäytymisessä; pyytää jäsenvaltioita ilmoittamaan säännöllisesti toimista, joilla suojellaan kotitalouksia energialaskujen nousulta ja energiaköyhyydeltä; pyytää komissiota työllisyyskysymyksissä edistämään toimia koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen ja -pätevöittämisen sopeuttamiseksi, jotta jäsenvaltiot voivat tuottaa osaavaa työvoimaa energia-alan muutoksen tarpeisiin; pyytää komissiota antamaan vuoden 2013 loppuun mennessä parlamentille lisätietoja tämän siirtymän vaikutuksista energia-, teollisuus- ja palvelualojen työllisyyteen ja kehittämään konkreettisia mekanismeja avustamaan kyseisiä työntekijöitä ja aloja; suosittelee, että jäsenvaltiot ottavat huomioon energiantuotannon ja -kulutuksen ulkoiset kustannukset ja hyödyt, kuten ilmanlaadun paranemisesta aiheutuvat terveysvaikutukset; katsoo, että energia-alan etenemissuunnitelman vaikutuksia koskeva työmarkkinoiden vuoropuhelu, joka kattaisi kaikki sidosryhmät, on keskeinen tekijä myös siirtymän aikana;

| 58. | korostaa, että hiilestä irtautumisen strategian hyväksyminen huomioimatta eräiden jäsenvaltioiden tilannetta saattaa lisätä voimakkaasti energiaköyhyyttä, mikä tarkoittaa joidenkin jäsenvaltioiden kohdalla tilannetta, jossa kotitaloudet käyttävät menoistaan yli 10 prosenttia energiaan; |
| --- | --- |

58.

korostaa, että hiilestä irtautumisen strategian hyväksyminen huomioimatta eräiden jäsenvaltioiden tilannetta saattaa lisätä voimakkaasti energiaköyhyyttä, mikä tarkoittaa joidenkin jäsenvaltioiden kohdalla tilannetta, jossa kotitaloudet käyttävät menoistaan yli 10 prosenttia energiaan;

| 59. | korostaa, että kuluttajia on suojeltava korkeilta energiakustannuksilta ja yrityksiä on suojeltava EU:n ulkopuolella toimivien yritysten epäoikeudenmukaiselta kilpailulta ja keinotekoisen alhaisilta hinnoilta WTO:n aseman vahvistamista koskevien Rio+20-huippukokouksen kehotusten mukaisesti; |
| --- | --- |

59.

korostaa, että kuluttajia on suojeltava korkeilta energiakustannuksilta ja yrityksiä on suojeltava EU:n ulkopuolella toimivien yritysten epäoikeudenmukaiselta kilpailulta ja keinotekoisen alhaisilta hinnoilta WTO:n aseman vahvistamista koskevien Rio+20-huippukokouksen kehotusten mukaisesti;

| 60. | kehottaa jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä edistämään koulutuslaitoksia, jotka pystyvät tuottamaan koulutettua työvoimaa ja tutkijoiden ja innovaattorien uuden sukupolven energian turvallisen toimituksen ja käytön, energiavarmuuden ja energiatehokkuuden aloille; muistuttaa tässä yhteydessä Horisontti 2020 -aloitteen ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin tärkeästä asemasta koulutuksen, tutkimuksen ja täytäntöönpanon välisen kuilun umpeen kuromiseksi energia-alalla; |
| --- | --- |

60.

kehottaa jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä edistämään koulutuslaitoksia, jotka pystyvät tuottamaan koulutettua työvoimaa ja tutkijoiden ja innovaattorien uuden sukupolven energian turvallisen toimituksen ja käytön, energiavarmuuden ja energiatehokkuuden aloille; muistuttaa tässä yhteydessä Horisontti 2020 -aloitteen ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin tärkeästä asemasta koulutuksen, tutkimuksen ja täytäntöönpanon välisen kuilun umpeen kuromiseksi energia-alalla;

| 61. | haluaa korostaa hinnoittelun avoimuuden ja kuluttajille tiedottamisen tärkeyttä; katsoo siksi, että komission tulee arvioida mahdollisimman tarkasti kyseisten tekijöiden vaikutukset yksityishenkilöiden ja yritysten maksamaan energian hintaan eri skenaarioissa; |
| --- | --- |

61.

haluaa korostaa hinnoittelun avoimuuden ja kuluttajille tiedottamisen tärkeyttä; katsoo siksi, että komission tulee arvioida mahdollisimman tarkasti kyseisten tekijöiden vaikutukset yksityishenkilöiden ja yritysten maksamaan energian hintaan eri skenaarioissa;

Erityisten energialähteiden asema

| 62. | katsoo, että kaikentyyppinen vähähiilinen tekniikka on tarpeen, jotta kunnianhimoinen tavoite yleisesti EU:n energiajärjestelmän ja erityisesti sähköalan muuttamisesta vähähiiliseksi voidaan saavuttaa; ottaa huomioon, että on epävarmaa, mitä tekniikoista ehditään testata teknisesti ja kaupallisesti vaaditun ajan puitteissa; katsoo, että joustavuus on säilytettävä, jotta ilmeneviin teknologisiin ja yhteiskunnallis-taloudellisiin muutoksiin voitaisiin mukautua; |
| --- | --- |

62.

katsoo, että kaikentyyppinen vähähiilinen tekniikka on tarpeen, jotta kunnianhimoinen tavoite yleisesti EU:n energiajärjestelmän ja erityisesti sähköalan muuttamisesta vähähiiliseksi voidaan saavuttaa; ottaa huomioon, että on epävarmaa, mitä tekniikoista ehditään testata teknisesti ja kaupallisesti vaaditun ajan puitteissa; katsoo, että joustavuus on säilytettävä, jotta ilmeneviin teknologisiin ja yhteiskunnallis-taloudellisiin muutoksiin voitaisiin mukautua;

| 63. | toteaa, että perinteiset fossiiliset polttoaineet ovat todennäköisesti edelleen osa energiajärjestelmää ainakin siirryttäessä vähähiiliseen energiajärjestelmään; |
| --- | --- |

63.

toteaa, että perinteiset fossiiliset polttoaineet ovat todennäköisesti edelleen osa energiajärjestelmää ainakin siirryttäessä vähähiiliseen energiajärjestelmään;

| 64. | tunnustaa, että ydinenergiaa käytetään nykyisin merkittävänä vähäpäästöisen energian lähteenä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita Fukushimassa vuonna 2011 sattuneesta onnettomuudesta saatujen kokemusten taustaa vasten parantamaan ydinenergian turvallisuutta hyödyntäen äskettäin tehdyn ydinalan stressitestin tuloksia; |
| --- | --- |

64.

tunnustaa, että ydinenergiaa käytetään nykyisin merkittävänä vähäpäästöisen energian lähteenä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita Fukushimassa vuonna 2011 sattuneesta onnettomuudesta saatujen kokemusten taustaa vasten parantamaan ydinenergian turvallisuutta hyödyntäen äskettäin tehdyn ydinalan stressitestin tuloksia;

| 65. | katsoo komission tavoin, että ydinvoima on edelleen tärkeä tekijä, koska jotkut jäsenvaltiot pitävät ydinvoimaa edelleen varmana, luotettavana ja edullisena vähähiilisenä sähköntuotantolähteenä; toteaa, että skenaarioanalyysi osoittaa, että ydinenergia voi auttaa alentamaan järjestelmäkustannuksia ja sähkön hintoja; |
| --- | --- |

65.

katsoo komission tavoin, että ydinvoima on edelleen tärkeä tekijä, koska jotkut jäsenvaltiot pitävät ydinvoimaa edelleen varmana, luotettavana ja edullisena vähähiilisenä sähköntuotantolähteenä; toteaa, että skenaarioanalyysi osoittaa, että ydinenergia voi auttaa alentamaan järjestelmäkustannuksia ja sähkön hintoja;

| 66. | on samaa mieltä komission kanssa siitä, että maakaasulla on lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä tärkeä asema energiajärjestelmän muuttamisessa, koska se on suhteellisen nopea ja kustannustehokas keino vähentää riippuvuutta muista saastuttavammista fossiilisista polttoaineista; korostaa, että kaasun toimitusreittejä Euroopan unioniin on monipuolistettava; varoittaa tekemästä sijoituksia, jotka voivat johtaa sitovaan pitkäaikaiseen riippuvuuteen fossiilisista polttoaineista; |
| --- | --- |

66.

on samaa mieltä komission kanssa siitä, että maakaasulla on lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä tärkeä asema energiajärjestelmän muuttamisessa, koska se on suhteellisen nopea ja kustannustehokas keino vähentää riippuvuutta muista saastuttavammista fossiilisista polttoaineista; korostaa, että kaasun toimitusreittejä Euroopan unioniin on monipuolistettava; varoittaa tekemästä sijoituksia, jotka voivat johtaa sitovaan pitkäaikaiseen riippuvuuteen fossiilisista polttoaineista;

| 67. | toteaa maakaasun potentiaalin joustavana vaihtoehtona sähkön varastoinnin, yhteenliitäntöjen ja kysyntään vastaamisen ohella tasapainotettaessa erilaisia uusiutuvia energian toimitusmuotoja; haluaa kuitenkin tarkastella mahdollisuutta asettaa kaasu vieläkin tärkeämpään asemaan, erityisesti siinä tapauksessa, että hiilidioksidin talteenotto ja varastointi on käytettävissä riittävässä määrin; katsoo, että kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen on oltava keskeinen tekijä asiasta käytävässä keskustelussa ja sen on ohjattava ensisijaisesti energiavalintoja; |
| --- | --- |

67.

toteaa maakaasun potentiaalin joustavana vaihtoehtona sähkön varastoinnin, yhteenliitäntöjen ja kysyntään vastaamisen ohella tasapainotettaessa erilaisia uusiutuvia energian toimitusmuotoja; haluaa kuitenkin tarkastella mahdollisuutta asettaa kaasu vieläkin tärkeämpään asemaan, erityisesti siinä tapauksessa, että hiilidioksidin talteenotto ja varastointi on käytettävissä riittävässä määrin; katsoo, että kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen on oltava keskeinen tekijä asiasta käytävässä keskustelussa ja sen on ohjattava ensisijaisesti energiavalintoja;

| 68. | katsoo, että nestekaasun merkitystä ei pidä unohtaa, sillä se on joustava ja luotettava energianlähde paikoissa, joissa infrastruktuuria on vain vähän; |
| --- | --- |

68.

katsoo, että nestekaasun merkitystä ei pidä unohtaa, sillä se on joustava ja luotettava energianlähde paikoissa, joissa infrastruktuuria on vain vähän;

| 69. | pitää tärkeänä puuttua kysymykseen, joka koskee kolmansista maista EU:hun tapahtuvan kaasun- ja sähköntuonnin todennäköistä kasvua lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä energiatoimitusten turvaamiseksi; muistuttaa, että joidenkin alueiden ja jäsenvaltioiden tapauksessa tämä haaste on läheisessä yhteydessä riippuvuuteen kaasun ja öljyn tuonnista yhdestä ainoasta kolmannesta maasta; toteaa, että tähän haasteeseen vastaaminen edellyttää muun muassa, että vahvistetaan kilpailukyvyn ja toimitusvarmuuden varmistamisen kannalta erittäin tärkeiden omien energiavarojen ja uusiutuvien energialähteiden roolia sekä toteutetaan toimia, joilla pyritään monipuolistamaan energian toimittajien, hankintareittien ja lähteiden valikoimaa; toteaa, että tähän liittyvänä yhtenä strategisena tavoitteena olisi oltava eteläisen kaasukäytävän toteuttaminen ja sellaisen toimitusreitin aikaansaaminen vuoteen 2020 mennessä, jonka kautta EU saa noin 10–20 prosenttia tarvitsemastaan kaasusta, jotta kaikilla Euroopan alueilla olisi fyysinen yhteys vähintään kahteen eri kaasulähteeseen; |
| --- | --- |

69.

pitää tärkeänä puuttua kysymykseen, joka koskee kolmansista maista EU:hun tapahtuvan kaasun- ja sähköntuonnin todennäköistä kasvua lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä energiatoimitusten turvaamiseksi; muistuttaa, että joidenkin alueiden ja jäsenvaltioiden tapauksessa tämä haaste on läheisessä yhteydessä riippuvuuteen kaasun ja öljyn tuonnista yhdestä ainoasta kolmannesta maasta; toteaa, että tähän haasteeseen vastaaminen edellyttää muun muassa, että vahvistetaan kilpailukyvyn ja toimitusvarmuuden varmistamisen kannalta erittäin tärkeiden omien energiavarojen ja uusiutuvien energialähteiden roolia sekä toteutetaan toimia, joilla pyritään monipuolistamaan energian toimittajien, hankintareittien ja lähteiden valikoimaa; toteaa, että tähän liittyvänä yhtenä strategisena tavoitteena olisi oltava eteläisen kaasukäytävän toteuttaminen ja sellaisen toimitusreitin aikaansaaminen vuoteen 2020 mennessä, jonka kautta EU saa noin 10–20 prosenttia tarvitsemastaan kaasusta, jotta kaikilla Euroopan alueilla olisi fyysinen yhteys vähintään kahteen eri kaasulähteeseen;

| 70. | panee merkille, että hiilidioksidin talteenotto ja varastointi voi olla vaikuttavassa asemassa edettäessä kohti hiilestä irtautumista vuoteen 2020 mennessä; toteaa, että hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia tutkitaan ja kehitetään vielä; toteaa, että hiilen talteenoton ja varastoinnin kehittäminen on edelleen erittäin epävarmaa määrittämättömien viiveiden, suurten kustannusten ja tehokkuusongelmien kaltaisten ratkaisemattomien kysymysten vuoksi; painottaa, että taloudellisessa mielessä tehokkaasti, turvallisesti ja kestävästi kehitetyn hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin on oltava kaupallisessa käytössä mahdollisimman pian; korostaa, että hiilidioksidin talteenotto ja varastointi on myös merkittävä hiilestä irtautumisen vaihtoehto useilla energiaintensiivisillä aloilla, kuten öljynjalostuksessa, alumiinin sulatuksessa ja sementintuotannossa; kehottaa komissiota laatimaan keskivälin kertomuksen, jossa arvioidaan EU:n rahoittaman kokeellisen teknologian tuloksia hiilivoimaloissa; |
| --- | --- |

70.

panee merkille, että hiilidioksidin talteenotto ja varastointi voi olla vaikuttavassa asemassa edettäessä kohti hiilestä irtautumista vuoteen 2020 mennessä; toteaa, että hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia tutkitaan ja kehitetään vielä; toteaa, että hiilen talteenoton ja varastoinnin kehittäminen on edelleen erittäin epävarmaa määrittämättömien viiveiden, suurten kustannusten ja tehokkuusongelmien kaltaisten ratkaisemattomien kysymysten vuoksi; painottaa, että taloudellisessa mielessä tehokkaasti, turvallisesti ja kestävästi kehitetyn hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin on oltava kaupallisessa käytössä mahdollisimman pian; korostaa, että hiilidioksidin talteenotto ja varastointi on myös merkittävä hiilestä irtautumisen vaihtoehto useilla energiaintensiivisillä aloilla, kuten öljynjalostuksessa, alumiinin sulatuksessa ja sementintuotannossa; kehottaa komissiota laatimaan keskivälin kertomuksen, jossa arvioidaan EU:n rahoittaman kokeellisen teknologian tuloksia hiilivoimaloissa;

| 71. | korostaa poliittisten toimien, julkisen rahoituksen ja hiilidioksidin asianmukaisen hinnan merkitystä hiilidioksidin talteenotto- ja varastointitekniikan demonstroimiseksi ja sen varhaisen käyttöönoton varmistamiseksi Euroopassa vuodesta 2020 alkaen; korostaa EU:n demonstrointiohjelman merkitystä, jotta yleisöä autetaan hyväksymään hiilidioksidin talteenotto ja varastointi ja tukemaan sitä tärkeänä tekniikkana kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi; |
| --- | --- |

71.

korostaa poliittisten toimien, julkisen rahoituksen ja hiilidioksidin asianmukaisen hinnan merkitystä hiilidioksidin talteenotto- ja varastointitekniikan demonstroimiseksi ja sen varhaisen käyttöönoton varmistamiseksi Euroopassa vuodesta 2020 alkaen; korostaa EU:n demonstrointiohjelman merkitystä, jotta yleisöä autetaan hyväksymään hiilidioksidin talteenotto ja varastointi ja tukemaan sitä tärkeänä tekniikkana kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi;

| 72. | kehottaa komissiota mahdollistamaan ja edistämään tiedonjakamista ja yhteistyötä EU:ssa ja kansainvälisesti, jotta varmistetaan, että hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvien demonstrointihankkeiden suunnitteluarvo on pääosin paras mahdollinen; kehottaa komissiota tukemaan putkistoinfrastruktuuriin varhaisessa vaiheessa tehtäviä sijoituksia ja koordinoimaan rajatylittävää suunnittelua, jotta varmistetaan hiilidioksidinielujen saatavuus vuodesta 2020 lähtien, ja tekemään tutkimusta Euroopan varastointialtaiden ominaisuuksien määrittämiseksi; kehottaa komissiota tekemään aktiivisesti yhteistyötä jäsenvaltioiden ja teollisuuden kanssa hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin eduista ja turvallisuudesta tiedottamiseksi, jotta yleisön luottamusta kyseiseen tekniikkaan voidaan lisätä; |
| --- | --- |

72.

kehottaa komissiota mahdollistamaan ja edistämään tiedonjakamista ja yhteistyötä EU:ssa ja kansainvälisesti, jotta varmistetaan, että hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvien demonstrointihankkeiden suunnitteluarvo on pääosin paras mahdollinen; kehottaa komissiota tukemaan putkistoinfrastruktuuriin varhaisessa vaiheessa tehtäviä sijoituksia ja koordinoimaan rajatylittävää suunnittelua, jotta varmistetaan hiilidioksidinielujen saatavuus vuodesta 2020 lähtien, ja tekemään tutkimusta Euroopan varastointialtaiden ominaisuuksien määrittämiseksi; kehottaa komissiota tekemään aktiivisesti yhteistyötä jäsenvaltioiden ja teollisuuden kanssa hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin eduista ja turvallisuudesta tiedottamiseksi, jotta yleisön luottamusta kyseiseen tekniikkaan voidaan lisätä;

| 73. | toteaa, että kotimaisten ja alueellisten energiaresurssien optimaalinen, turvallinen ja kestävä kehittäminen ja käyttö sekä kotimaisten tai tuotujen energialähteiden vakaisiin toimituksiin tarvittavan infrastruktuurin kilpailukyky voivat osaltaan lisätä energiavarmuutta, joten niiden on oltava painopistealana laadittaessa EU:n energiapolitiikkaa; |
| --- | --- |

73.

toteaa, että kotimaisten ja alueellisten energiaresurssien optimaalinen, turvallinen ja kestävä kehittäminen ja käyttö sekä kotimaisten tai tuotujen energialähteiden vakaisiin toimituksiin tarvittavan infrastruktuurin kilpailukyky voivat osaltaan lisätä energiavarmuutta, joten niiden on oltava painopistealana laadittaessa EU:n energiapolitiikkaa;

| 74. | panee merkille, että EU:n läsnäolo jalostusteollisuudessa on tärkeää niin kauan, kuin raakaöljyyn perustuvien tuotteiden kysyntä jatkuu, jotta varmistettaisiin energian toimitusvarmuus, tuettaisiin petrokemiallisen teollisuuden kaltaisten ketjun loppupään alojen kilpailukykyä, asetettaisiin maailmanlaajuiset normit polttoaineiden jalostuksen laadulle, varmistettaisiin ympäristövaatimusten noudattaminen ja säilytettäisiin kyseisten alojen työllisyys; korostaa myös energia-alan etenemissuunnitelmassa esitettyä havaintoa siitä, että öljy pysyy todennäköisesti mukana energiavalikoimassa myös vuonna 2050, vaikkakin nykyistä huomattavasti pienemmällä osuudella, ja että öljyä käytetään pääasiassa polttoaineena osassa pitkän matkan matkustaja- ja rahtiliikennettä; |
| --- | --- |

74.

panee merkille, että EU:n läsnäolo jalostusteollisuudessa on tärkeää niin kauan, kuin raakaöljyyn perustuvien tuotteiden kysyntä jatkuu, jotta varmistettaisiin energian toimitusvarmuus, tuettaisiin petrokemiallisen teollisuuden kaltaisten ketjun loppupään alojen kilpailukykyä, asetettaisiin maailmanlaajuiset normit polttoaineiden jalostuksen laadulle, varmistettaisiin ympäristövaatimusten noudattaminen ja säilytettäisiin kyseisten alojen työllisyys; korostaa myös energia-alan etenemissuunnitelmassa esitettyä havaintoa siitä, että öljy pysyy todennäköisesti mukana energiavalikoimassa myös vuonna 2050, vaikkakin nykyistä huomattavasti pienemmällä osuudella, ja että öljyä käytetään pääasiassa polttoaineena osassa pitkän matkan matkustaja- ja rahtiliikennettä;

| 75. | katsoo, että on kiinnitettävä erityistä huomiota sellaisiin jäsenvaltioiden alueisiin, joissa hiili on tällä hetkellä tärkein energianlähde ja/tai joissa hiilen tuotanto ja hiilivoimaan perustuva sähköntuotanto ovat keskeisiä alueellisia työllistäjiä; katsoo, että on toteutettava EU:n tukemia sosiaalisia lisätoimia, mikäli näiden alueiden väestön halutaan hyväksyvän energia-alan etenemissuunnitelman 2050 skenaariot; |
| --- | --- |

75.

katsoo, että on kiinnitettävä erityistä huomiota sellaisiin jäsenvaltioiden alueisiin, joissa hiili on tällä hetkellä tärkein energianlähde ja/tai joissa hiilen tuotanto ja hiilivoimaan perustuva sähköntuotanto ovat keskeisiä alueellisia työllistäjiä; katsoo, että on toteutettava EU:n tukemia sosiaalisia lisätoimia, mikäli näiden alueiden väestön halutaan hyväksyvän energia-alan etenemissuunnitelman 2050 skenaariot;

Energia-alan maailmanlaajuiset haasteet

| 76. | tiedostaa EU:n toimivan globaalissa kontekstissa ja sen, että yksin toimimalla ei välttämättä saada aikaan kaikkia odotettuja hyötyjä, ja palauttaa samalla mieleen liikenne-, televiestintä- ja energianeuvoston EU:n energiapolitiikan ulkoisen ulottuvuuden lujittamisesta marraskuussa 2011 antamat päätelmät, joissa neuvosto korosti tarvetta päästä laajempaan ja koordinoidumpaan kansainvälisiä energiasuhteita koskevaan EU:n lähestymistapaan, jotta voitaisiin vastata globaaleihin energia- ja ilmastonmuutoshaasteisiin, ja tarvetta vastata kilpailukykyyn ja hiilivuotoon liittyviin kysymyksiin sekä ylläpitää ja edistää mahdollisimman korkeita ydinturvallisstandardeja varmistaen samalla turvallinen, varma, kestävä ja monipuolinen energiansaanti; |
| --- | --- |

76.

tiedostaa EU:n toimivan globaalissa kontekstissa ja sen, että yksin toimimalla ei välttämättä saada aikaan kaikkia odotettuja hyötyjä, ja palauttaa samalla mieleen liikenne-, televiestintä- ja energianeuvoston EU:n energiapolitiikan ulkoisen ulottuvuuden lujittamisesta marraskuussa 2011 antamat päätelmät, joissa neuvosto korosti tarvetta päästä laajempaan ja koordinoidumpaan kansainvälisiä energiasuhteita koskevaan EU:n lähestymistapaan, jotta voitaisiin vastata globaaleihin energia- ja ilmastonmuutoshaasteisiin, ja tarvetta vastata kilpailukykyyn ja hiilivuotoon liittyviin kysymyksiin sekä ylläpitää ja edistää mahdollisimman korkeita ydinturvallisstandardeja varmistaen samalla turvallinen, varma, kestävä ja monipuolinen energiansaanti;

| 77. | painottaa, että EU:n energiavarmuus ja viime kädessä omavaraisuus on varmistettava pääasiassa edistämällä energiatehokkuutta ja energiansäästöjä ja uusiutuvaa energiaa, mikä yhdessä muiden vaihtoehtoisten energianlähteiden kanssa vähentää riippuvuutta tuonnista; panee merkille kasvaneen kiinnostuksen öljyn ja kaasun etsintään Välimerellä ja Mustallamerellä; katsoo, että merellä tapahtuvaa öljyn- ja kaasunporausta varten on pikaisesti laadittava kattava EU:n politiikka; katsoo, että olisi korostettava mahdollisia ympäristövaaroja ja asianomaisten EU:n jäsenvaltioiden ja olennaisten kolmansien maiden talousvyöhykkeiden määrittämistä noudattaen Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimusta, jonka kaikki EU:n jäsenvaltiot ja EU ovat allekirjoittaneet; |
| --- | --- |

77.

painottaa, että EU:n energiavarmuus ja viime kädessä omavaraisuus on varmistettava pääasiassa edistämällä energiatehokkuutta ja energiansäästöjä ja uusiutuvaa energiaa, mikä yhdessä muiden vaihtoehtoisten energianlähteiden kanssa vähentää riippuvuutta tuonnista; panee merkille kasvaneen kiinnostuksen öljyn ja kaasun etsintään Välimerellä ja Mustallamerellä; katsoo, että merellä tapahtuvaa öljyn- ja kaasunporausta varten on pikaisesti laadittava kattava EU:n politiikka; katsoo, että olisi korostettava mahdollisia ympäristövaaroja ja asianomaisten EU:n jäsenvaltioiden ja olennaisten kolmansien maiden talousvyöhykkeiden määrittämistä noudattaen Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimusta, jonka kaikki EU:n jäsenvaltiot ja EU ovat allekirjoittaneet;

| 78. | painottaa, että porauslupien myöntämisestä ja talousvyöhykkeiden määrittämisestä tulee kitkaa kolmansien maiden kanssa ja EU:n on säilytettävä asiassa korkea poliittinen profiili ja pyrittävä estämään kansainvälisen epäsovun syntyminen; korostaa, että energiaa on käytettävä rauhan, ympäristön koskemattomuuden, yhteistyön ja vakauden välineenä; |
| --- | --- |

78.

painottaa, että porauslupien myöntämisestä ja talousvyöhykkeiden määrittämisestä tulee kitkaa kolmansien maiden kanssa ja EU:n on säilytettävä asiassa korkea poliittinen profiili ja pyrittävä estämään kansainvälisen epäsovun syntyminen; korostaa, että energiaa on käytettävä rauhan, ympäristön koskemattomuuden, yhteistyön ja vakauden välineenä;

| 79. | vaatii, että EU:n ja Venäjän välisen energia-alan etenemissuunnitelman on perustuttava keskinäiseen kunnioitukseen ja vastavuoroisuuden periaatteeseen Maailman kauppajärjestön, energiaperuskirjaa koskevan sopimuksen ja kolmannen energiapaketin sääntöjen mukaisesti; kehottaa komissiota panemaan täytäntöön ja soveltamaan EU:n sisämarkkina- ja kilpailusääntöjä tehokkaasti siten, että ne koskevat kaikkia Euroopan unionin alueella toimivia energia-alan yrityksiä; pitää tässä yhteydessä myönteisenä äskettäin käynnistettyä tutkimusta, joka koskee Gazpromin ja sen eurooppalaisten tytäryhtiöiden kilpailunvastaista toimintaa, ja pitää valitettavana Venäjän federaation presidentin poliittisista syistä antamaa asetusta, joka estää venäläisiä energia-alan yrityksiä toimimasta yhteistyössä EU:n toimielinten kanssa; vaatii, että kaikkien energia-alan yritysten edellytetään tekevän varauksetonta yhteistyötä tutkintaviranomaisten kanssa; kehottaa komissiota ehdottamaan asianmukaista vastausta tähän asetukseen ja varmistamaan, että tutkimusta voidaan jatkaa; |
| --- | --- |

79.

vaatii, että EU:n ja Venäjän välisen energia-alan etenemissuunnitelman on perustuttava keskinäiseen kunnioitukseen ja vastavuoroisuuden periaatteeseen Maailman kauppajärjestön, energiaperuskirjaa koskevan sopimuksen ja kolmannen energiapaketin sääntöjen mukaisesti; kehottaa komissiota panemaan täytäntöön ja soveltamaan EU:n sisämarkkina- ja kilpailusääntöjä tehokkaasti siten, että ne koskevat kaikkia Euroopan unionin alueella toimivia energia-alan yrityksiä; pitää tässä yhteydessä myönteisenä äskettäin käynnistettyä tutkimusta, joka koskee Gazpromin ja sen eurooppalaisten tytäryhtiöiden kilpailunvastaista toimintaa, ja pitää valitettavana Venäjän federaation presidentin poliittisista syistä antamaa asetusta, joka estää venäläisiä energia-alan yrityksiä toimimasta yhteistyössä EU:n toimielinten kanssa; vaatii, että kaikkien energia-alan yritysten edellytetään tekevän varauksetonta yhteistyötä tutkintaviranomaisten kanssa; kehottaa komissiota ehdottamaan asianmukaista vastausta tähän asetukseen ja varmistamaan, että tutkimusta voidaan jatkaa;

| 80. | kehottaa komissiota määrittämään kattavan joukon lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin ensisijaisia energiapoliittisia tavoitteita, jotka EU pyrkii saavuttamaan suhteissaan naapurimaihin sellaisen yhteisen oikeusalueen luomiseksi, jonka perustana ovat yhteisön säännöstön mukaiset periaatteet ja energian sisämarkkinoita koskevat normit; korostaa, että on tärkeää laajentaa energiayhteisöä edelleen, varsinkin ehdokasvaltioihin sekä itäisen kumppanuuden, Keski-Aasian ja Välimeren alueen maihin, ja perustaa oikeudellisia valvontamekanismeja, joilla puututaan yhteisön säännöstön puutteelliseen täytäntöönpanoon; kehottaa unionia osoittamaan solidaarisuutta energiayhteisöön kuuluvia kumppaneitaan kohtaan; tuomitsee tässä yhteydessä Venäjän federaation viimeaikaiset Moldovaan kohdistuneet uhkaukset; |
| --- | --- |

80.

kehottaa komissiota määrittämään kattavan joukon lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin ensisijaisia energiapoliittisia tavoitteita, jotka EU pyrkii saavuttamaan suhteissaan naapurimaihin sellaisen yhteisen oikeusalueen luomiseksi, jonka perustana ovat yhteisön säännöstön mukaiset periaatteet ja energian sisämarkkinoita koskevat normit; korostaa, että on tärkeää laajentaa energiayhteisöä edelleen, varsinkin ehdokasvaltioihin sekä itäisen kumppanuuden, Keski-Aasian ja Välimeren alueen maihin, ja perustaa oikeudellisia valvontamekanismeja, joilla puututaan yhteisön säännöstön puutteelliseen täytäntöönpanoon; kehottaa unionia osoittamaan solidaarisuutta energiayhteisöön kuuluvia kumppaneitaan kohtaan; tuomitsee tässä yhteydessä Venäjän federaation viimeaikaiset Moldovaan kohdistuneet uhkaukset;

| 81. | korostaa, että EU:n energiapolitiikka ei saa olla millään lailla ristiriidassa niiden perusperiaatteiden kanssa, joihin EU perustuu, varsinkaan demokratian ja ihmisoikeuksien osalta; kehottaa komissiota suosimaan tässä mielessä energiasuhteissaan sellaisia tuottaja- ja kauttakulkumaita, jotka jakavat samat arvot ja tukevat niitä; |
| --- | --- |

81.

korostaa, että EU:n energiapolitiikka ei saa olla millään lailla ristiriidassa niiden perusperiaatteiden kanssa, joihin EU perustuu, varsinkaan demokratian ja ihmisoikeuksien osalta; kehottaa komissiota suosimaan tässä mielessä energiasuhteissaan sellaisia tuottaja- ja kauttakulkumaita, jotka jakavat samat arvot ja tukevat niitä;

| 82. | korostaa, että on tärkeää vahvistaa yhteistyötä ja vuoropuhelua muiden strategisten energiakumppanien kanssa; katsoo, että EU:n on tehtävä kehittyvien talouksien kanssa kattavaa yhteistyötä energian kaikilla aloilla, koska nämä kumppanit vaikuttavat maailmanlaajuisiin energiamarkkinoihin entistä enemmän ja niiden energiantarve kasvaa; panee merkille, että Euroopan unionin on pitkällä aikavälillä lisättävä kolmansista maista ostettavan energian koordinointia; vaatii läheisempää yhteistyötä neuvoston, komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon välille, jotta EU kykenee puhumaan yhdellä äänellä energiapolitiikkaa koskevista asioista, kuten määritellään EU:n lainsäädännössä ja komission energia-asioiden pääosastolta saaduissa ohjeissa; muistuttaa, että Euroopan parlamentille olisi edelleen tiedotettava säännöllisesti tällä alalla tapahtuvasta kehityksestä; |
| --- | --- |

82.

korostaa, että on tärkeää vahvistaa yhteistyötä ja vuoropuhelua muiden strategisten energiakumppanien kanssa; katsoo, että EU:n on tehtävä kehittyvien talouksien kanssa kattavaa yhteistyötä energian kaikilla aloilla, koska nämä kumppanit vaikuttavat maailmanlaajuisiin energiamarkkinoihin entistä enemmän ja niiden energiantarve kasvaa; panee merkille, että Euroopan unionin on pitkällä aikavälillä lisättävä kolmansista maista ostettavan energian koordinointia; vaatii läheisempää yhteistyötä neuvoston, komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon välille, jotta EU kykenee puhumaan yhdellä äänellä energiapolitiikkaa koskevista asioista, kuten määritellään EU:n lainsäädännössä ja komission energia-asioiden pääosastolta saaduissa ohjeissa; muistuttaa, että Euroopan parlamentille olisi edelleen tiedotettava säännöllisesti tällä alalla tapahtuvasta kehityksestä;

| 83. | korostaa, että EU:n perussopimuksessa vaadittua jäsenvaltioiden välistä solidaarisuutta olisi sovellettava jokapäiväiseen työhön sekä sisäisen ja ulkoisen energiapolitiikan kriisinhallintaan; kehottaa komissiota määrittelemään selkeästi ”energia-alan solidaarisuuden” sen varmistamiseksi, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat sitä; |
| --- | --- |

83.

korostaa, että EU:n perussopimuksessa vaadittua jäsenvaltioiden välistä solidaarisuutta olisi sovellettava jokapäiväiseen työhön sekä sisäisen ja ulkoisen energiapolitiikan kriisinhallintaan; kehottaa komissiota määrittelemään selkeästi ”energia-alan solidaarisuuden” sen varmistamiseksi, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat sitä;

| 84. | korostaa, että perinteisten energianlähteiden (esimerkiksi ydinvoiman) tai uusien energianlähteiden (esimerkiksi öljyn ja kaasun epätavanomaisten lähteiden) turvallisuudesta ja varmuudesta ei tingitä, ja katsoo, että EU:n on edelleen pyrittävä vahvistamaan turvallisuutta ja varmuutta koskevaa kehystä ja oltava johtavassa asemassa tällä alalla toteutettavissa kansainvälisissä toimissa; |
| --- | --- |

84.

korostaa, että perinteisten energianlähteiden (esimerkiksi ydinvoiman) tai uusien energianlähteiden (esimerkiksi öljyn ja kaasun epätavanomaisten lähteiden) turvallisuudesta ja varmuudesta ei tingitä, ja katsoo, että EU:n on edelleen pyrittävä vahvistamaan turvallisuutta ja varmuutta koskevaa kehystä ja oltava johtavassa asemassa tällä alalla toteutettavissa kansainvälisissä toimissa;

| 85. | korostaa, että kun jäsenvaltiot alkavat yhdistää ja yhdentää kansallisia markkinoitaan investoimalla infrastruktuuriin ja hyväksymällä yhteisiä säännöksiä, on myös panostettava jatkuvasti yhteistyöhön Venäjän kanssa luovien ja yhteisesti hyväksyttävien toimenpiteiden määrittämiseksi energiamarkkinoiden välisten eroavuuksien vähentämiseksi; |
| --- | --- |

85.

korostaa, että kun jäsenvaltiot alkavat yhdistää ja yhdentää kansallisia markkinoitaan investoimalla infrastruktuuriin ja hyväksymällä yhteisiä säännöksiä, on myös panostettava jatkuvasti yhteistyöhön Venäjän kanssa luovien ja yhteisesti hyväksyttävien toimenpiteiden määrittämiseksi energiamarkkinoiden välisten eroavuuksien vähentämiseksi;

| 86. | korostaa, että koska energiahuollossa keskitytään entistä enemmän kehittyviin talouksiin, EU:n on käynnistettävä BRICS-maiden kanssa tehokas vuoropuhelu ja yhteistyö energiatehokkuuden, uusiutuvien energianlähteiden, puhtaan hiilen, hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin, älykkäiden verkkojen, fuusiotutkimuksen ja ydinturvallisuuden alalla; katsoo, että EU:n on myös kehitettävä selvä politiikka kyseisten maiden kanssa energian alalla tehtävää tutkimus- ja innovointiyhteistyötä varten; |
| --- | --- |

86.

korostaa, että koska energiahuollossa keskitytään entistä enemmän kehittyviin talouksiin, EU:n on käynnistettävä BRICS-maiden kanssa tehokas vuoropuhelu ja yhteistyö energiatehokkuuden, uusiutuvien energianlähteiden, puhtaan hiilen, hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin, älykkäiden verkkojen, fuusiotutkimuksen ja ydinturvallisuuden alalla; katsoo, että EU:n on myös kehitettävä selvä politiikka kyseisten maiden kanssa energian alalla tehtävää tutkimus- ja innovointiyhteistyötä varten;

| 87. | pyytää EU:ta jatkamaan aktiivista toimintaansa maailmanlaajuista ilmastosopimusta koskevissa kansainvälisissä neuvotteluissa; painottaa, että EU:n on tiedettävä, mitä seurauksia maailmanlaajuisen ilmastonmuutossopimuksen tekemättä jättämisellä olisi; pitää valitettavana, että etenemissuunnitelmassa ei esitetä skenaariota, jossa tällaista sopimusta ei ole saatu tehtyä; korostaa, että laillisesti sitovan maailmanlaajuisen päästövähennyssopimuksen aikaansaaminen siten, että mukana prosessissa ovat myös Kiinan, Intian, Yhdysvaltojen ja Brasilian kaltaiset suurimmat päästövaltiot, antaa todellisen mahdollisuuden vähentää kasvihuonekaasujen päästöjä; pitää välttämättömänä vastata hiilivuodon aiheuttamaan haasteeseen välttämällä energiaintensiivisten teollisuudenalojen siirtämistä EU:n rajojen ulkopuolelle; |
| --- | --- |

87.

pyytää EU:ta jatkamaan aktiivista toimintaansa maailmanlaajuista ilmastosopimusta koskevissa kansainvälisissä neuvotteluissa; painottaa, että EU:n on tiedettävä, mitä seurauksia maailmanlaajuisen ilmastonmuutossopimuksen tekemättä jättämisellä olisi; pitää valitettavana, että etenemissuunnitelmassa ei esitetä skenaariota, jossa tällaista sopimusta ei ole saatu tehtyä; korostaa, että laillisesti sitovan maailmanlaajuisen päästövähennyssopimuksen aikaansaaminen siten, että mukana prosessissa ovat myös Kiinan, Intian, Yhdysvaltojen ja Brasilian kaltaiset suurimmat päästövaltiot, antaa todellisen mahdollisuuden vähentää kasvihuonekaasujen päästöjä; pitää välttämättömänä vastata hiilivuodon aiheuttamaan haasteeseen välttämällä energiaintensiivisten teollisuudenalojen siirtämistä EU:n rajojen ulkopuolelle;

Päästökauppajärjestelmä

| 88. | toteaa, että päästökauppajärjestelmä on nykyisin ensisijainen – muttei ainoa – väline, jolla voidaan vähentää teollisuuden kasvihuonekaasupäästöjä ja edistää investointeja turvallisiin ja kestäviin vähähiilisiin tekniikoihin; toteaa, että päästökauppajärjestelmän rakenteellinen parantaminen on tarpeen, jotta järjestelmällä voitaisiin vastata talouden suhdanteisiin, palauttaa investointivarmuus ja lujittaa markkinaperustaisia kannustimia vähähiiliseen teknologiaan investoimiseksi ja sen käyttämiseksi; huomauttaa, että päästökauppajärjestelmän rakenteelliset muutokset vaativat perinpohjaisen arvioinnin niiden vaikutuksista ympäristöön, talouteen ja yhteiskuntaan ja niiden vaikutuksista vähähiilisiin investointeihin, sähkön hintaan ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen kilpailukykyyn, erityisesti hiilivuodon riskin suhteen; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita helpottamaan ja kannustamaan innovatiivisten, turvallisten ja kestävien teknisten ratkaisujen kehittämistä EU:n teollisuudenaloilla; |
| --- | --- |

88.

toteaa, että päästökauppajärjestelmä on nykyisin ensisijainen – muttei ainoa – väline, jolla voidaan vähentää teollisuuden kasvihuonekaasupäästöjä ja edistää investointeja turvallisiin ja kestäviin vähähiilisiin tekniikoihin; toteaa, että päästökauppajärjestelmän rakenteellinen parantaminen on tarpeen, jotta järjestelmällä voitaisiin vastata talouden suhdanteisiin, palauttaa investointivarmuus ja lujittaa markkinaperustaisia kannustimia vähähiiliseen teknologiaan investoimiseksi ja sen käyttämiseksi; huomauttaa, että päästökauppajärjestelmän rakenteelliset muutokset vaativat perinpohjaisen arvioinnin niiden vaikutuksista ympäristöön, talouteen ja yhteiskuntaan ja niiden vaikutuksista vähähiilisiin investointeihin, sähkön hintaan ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen kilpailukykyyn, erityisesti hiilivuodon riskin suhteen; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita helpottamaan ja kannustamaan innovatiivisten, turvallisten ja kestävien teknisten ratkaisujen kehittämistä EU:n teollisuudenaloilla;

| 89. | pyytää komissiota esittämään mahdollisimman pian lisäarvioinnin, joka sisältäisi ehdotuksia suositelluista toimista, joilla voitaisiin estää tuotannon siirtämisestä EU:n ulkopuolelle aiheutuvan hiilivuodon riski, ja jossa erityisesti arvioitaisiin lisäskenaarioita siltä varalta, että maailmanlaajuiset lisätoimet hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi ovat rajallisia tai niitä ei toteuteta lainkaan; |
| --- | --- |

89.

pyytää komissiota esittämään mahdollisimman pian lisäarvioinnin, joka sisältäisi ehdotuksia suositelluista toimista, joilla voitaisiin estää tuotannon siirtämisestä EU:n ulkopuolelle aiheutuvan hiilivuodon riski, ja jossa erityisesti arvioitaisiin lisäskenaarioita siltä varalta, että maailmanlaajuiset lisätoimet hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi ovat rajallisia tai niitä ei toteuteta lainkaan;

| 90. | painottaa, että päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle jäävät toimialat aiheuttavat noin 55 prosenttia EU:n kasvihuonekaasupäästöistä ja että päästökauppajärjestelmän lisäksi on olennaista varmistaa, että myös päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle jäävät toimialat kantavat vastuunsa päästöjen vähentämisestä; korostaa, että asiaan puuttumiseksi on annettava poliittisia ohjeita EU:n tasolla ja toteutettava konkreettisia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

90.

painottaa, että päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle jäävät toimialat aiheuttavat noin 55 prosenttia EU:n kasvihuonekaasupäästöistä ja että päästökauppajärjestelmän lisäksi on olennaista varmistaa, että myös päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle jäävät toimialat kantavat vastuunsa päästöjen vähentämisestä; korostaa, että asiaan puuttumiseksi on annettava poliittisia ohjeita EU:n tasolla ja toteutettava konkreettisia toimenpiteitä;

| 91. | toteaa, että päästökauppajärjestelmä on kohdannut ennakoimattomia ongelmia ja että päästöoikeuksien kasvava ylijäämä laimentaa intoa edistää vähähiilisiä investointeja vielä monen vuoden ajan; huomauttaa, että tämä vaarantaa päästökauppajärjestelmän tehokkuuden EU:n pääasiallisena mekanismina vähentää päästöjä tavalla, jolla luodaan yhtäläiset toimintaedellytykset kilpaileville teknologioille, annetaan yrityksille mahdollisuus kehittää joustavasti omia strategioita ja mahdollistetaan erityistoimet hiilivuotojen torjumiseksi; kehottaa komissiota hyväksymään toimenpiteitä, joiden avulla voidaan korjata päästökauppajärjestelmän puutteita ja mahdollistaa sen alkuperäisten suunnitelmien mukainen toiminta; ehdottaa, että tällaisia toimenpiteitä olisivat muun muassa seuraavat:






  (a) | Euroopan parlamentille ja neuvostolle mahdollisimman pian esitettävä kertomus, jossa tarkastellaan muun muassa vaikutuksia kannustimiin investoida vähähiilisiin teknologioihin sekä hiilivuodon riskejä; komission olisi mukautettava tarvittaessa ennen kolmannen vaiheen alkamista direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua asetusta pannakseen täytäntöön aiheelliset toimenpiteet, joihin voi sisältyä myös päästöoikeuksien tarpeellisen määrän myöntämättä jättäminen; |
| --- | --- | --- |

91.

toteaa, että päästökauppajärjestelmä on kohdannut ennakoimattomia ongelmia ja että päästöoikeuksien kasvava ylijäämä laimentaa intoa edistää vähähiilisiä investointeja vielä monen vuoden ajan; huomauttaa, että tämä vaarantaa päästökauppajärjestelmän tehokkuuden EU:n pääasiallisena mekanismina vähentää päästöjä tavalla, jolla luodaan yhtäläiset toimintaedellytykset kilpaileville teknologioille, annetaan yrityksille mahdollisuus kehittää joustavasti omia strategioita ja mahdollistetaan erityistoimet hiilivuotojen torjumiseksi; kehottaa komissiota hyväksymään toimenpiteitä, joiden avulla voidaan korjata päästökauppajärjestelmän puutteita ja mahdollistaa sen alkuperäisten suunnitelmien mukainen toiminta; ehdottaa, että tällaisia toimenpiteitä olisivat muun muassa seuraavat:

(a)

Euroopan parlamentille ja neuvostolle mahdollisimman pian esitettävä kertomus, jossa tarkastellaan muun muassa vaikutuksia kannustimiin investoida vähähiilisiin teknologioihin sekä hiilivuodon riskejä; komission olisi mukautettava tarvittaessa ennen kolmannen vaiheen alkamista direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua asetusta pannakseen täytäntöön aiheelliset toimenpiteet, joihin voi sisältyä myös päästöoikeuksien tarpeellisen määrän myöntämättä jättäminen;

| (b) | sellaisen lainsäädäntöehdotuksen esittäminen mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, jolla voidaan muuttaa 1,74 prosentin vuotuista lineaarista vähennysvaatimusta siten, että se täyttää vuodeksi 2050 asetettuja hiilidioksidipäästöjen vähennystavoitteita koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

(b)

sellaisen lainsäädäntöehdotuksen esittäminen mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, jolla voidaan muuttaa 1,74 prosentin vuotuista lineaarista vähennysvaatimusta siten, että se täyttää vuodeksi 2050 asetettuja hiilidioksidipäästöjen vähennystavoitteita koskevat vaatimukset;

| (c) | päästöoikeuksien huutokaupan reservin hinnan asettamisen merkitystä koskevan arvioinnin toteuttaminen ja julkistaminen; |
| --- | --- |

(c)

päästöoikeuksien huutokaupan reservin hinnan asettamisen merkitystä koskevan arvioinnin toteuttaminen ja julkistaminen;

| (d) | sellaisten toimien toteuttaminen, joilla lisätään merkityksellisten tietojen syöttämistä ja päästökauppajärjestelmän rekisterin avoimuutta seurannan ja arvioinnin tehostamiseksi; |
| --- | --- |

(d)

sellaisten toimien toteuttaminen, joilla lisätään merkityksellisten tietojen syöttämistä ja päästökauppajärjestelmän rekisterin avoimuutta seurannan ja arvioinnin tehostamiseksi;

Tutkimus, inhimilliset voimavarat, uudet teknologiat ja vaihtoehtoiset polttoaineet

| 92. | katsoo, että hinnoilla on keskeinen asema energiaan liittyvissä investoinneissa ja energiantuotannossa; huomauttaa, että eri jäsenvaltioiden politiikat uudistuvan energian edistämiseksi on katsottava oppimiskäyräksi; katsoo, että fossiilisten polttoaineiden viimeaikaiset varsin korkeat hinnat edistävät uudistuvan energian kehittämistä edellyttäen, että politiikan ja markkinoiden puutteet korjataan; suosittelee, että jäsenvaltiot edistävät ja puoltavat tehokkaampia uusiutuvan energian tukiohjelmia energian hintojen nousun minimoimiseksi; pyytää komissiota tutkimaan mahdollisuuksia koordinoidumman ja yhtenäisen eurooppalaisen järjestelmän kehittämiseksi uusiutuvan energian tukemiseen; |
| --- | --- |

92.

katsoo, että hinnoilla on keskeinen asema energiaan liittyvissä investoinneissa ja energiantuotannossa; huomauttaa, että eri jäsenvaltioiden politiikat uudistuvan energian edistämiseksi on katsottava oppimiskäyräksi; katsoo, että fossiilisten polttoaineiden viimeaikaiset varsin korkeat hinnat edistävät uudistuvan energian kehittämistä edellyttäen, että politiikan ja markkinoiden puutteet korjataan; suosittelee, että jäsenvaltiot edistävät ja puoltavat tehokkaampia uusiutuvan energian tukiohjelmia energian hintojen nousun minimoimiseksi; pyytää komissiota tutkimaan mahdollisuuksia koordinoidumman ja yhtenäisen eurooppalaisen järjestelmän kehittämiseksi uusiutuvan energian tukemiseen;

| 93. | katsoo, että energialaskujen kallistuminen Euroopassa viime vuosina on tuottanut älykkään, terveeseen järkeen perustuvan lähestymistavan energiatehokkuuden ja energiansäästöjen avulla tapahtuvaan kulutuksen vähentämiseen; korostaa, että tämän luonnollisen mutta riittämättömän käyttäytymisen muutoksen ohella on tärkeää toteuttaa oikeita poliittisia toimia ja antaa taloudellista tukea uusien energiansäästöjen edistämiseksi; korostaa, että kuluttajia on kannustettava tuottamaan omaa energiaansa; korostaa, että tietotekniikan soveltaminen kaikkiin älyverkkoihin on koko ajan tärkeämpää tehokkaan energiankulutuksen kannalta ja erityisesti kysyntää ohjaavien ohjelmien kehittämiselle (älymittarit mukaan luettuna), jolloin kuluttajilla olisi oltava mahdollisuus ottaa aktiivisesti osaa energiatehokkuuteen jakamalla heille helposti ymmärrettävää tosiaikaista tietoa kotitalouksien ja yritysten energiankulutuksesta ja takaisin sähköverkkoon syötettävästä ylijäämästä sekä energiatehokkuuteen liittyvistä toimista ja mahdollisuuksista; |
| --- | --- |

93.

katsoo, että energialaskujen kallistuminen Euroopassa viime vuosina on tuottanut älykkään, terveeseen järkeen perustuvan lähestymistavan energiatehokkuuden ja energiansäästöjen avulla tapahtuvaan kulutuksen vähentämiseen; korostaa, että tämän luonnollisen mutta riittämättömän käyttäytymisen muutoksen ohella on tärkeää toteuttaa oikeita poliittisia toimia ja antaa taloudellista tukea uusien energiansäästöjen edistämiseksi; korostaa, että kuluttajia on kannustettava tuottamaan omaa energiaansa; korostaa, että tietotekniikan soveltaminen kaikkiin älyverkkoihin on koko ajan tärkeämpää tehokkaan energiankulutuksen kannalta ja erityisesti kysyntää ohjaavien ohjelmien kehittämiselle (älymittarit mukaan luettuna), jolloin kuluttajilla olisi oltava mahdollisuus ottaa aktiivisesti osaa energiatehokkuuteen jakamalla heille helposti ymmärrettävää tosiaikaista tietoa kotitalouksien ja yritysten energiankulutuksesta ja takaisin sähköverkkoon syötettävästä ylijäämästä sekä energiatehokkuuteen liittyvistä toimista ja mahdollisuuksista;

| 94. | katsoo, että energiainfrastruktuureja olisi suunnattava aiempaa enemmän loppukäyttäjille ja että niissä olisi keskityttävä aiempaa enemmän jakelujärjestelmän kapasiteetin ja kulutuksen väliseen vuorovaikutukseen, ja korostaa reaaliaikaisten ja kaksisuuntaisten sähkövirtojen ja tiedonkulun tarvetta; korostaa uusien tekniikoiden kuluttajille tuomia etuja, kuten kysyntäpuolen energianhallintaa ja kysynnän ohjausjärjestelmiä, joilla lisätään tarjonnan ja kysynnän energiatehokkuutta; |
| --- | --- |

94.

katsoo, että energiainfrastruktuureja olisi suunnattava aiempaa enemmän loppukäyttäjille ja että niissä olisi keskityttävä aiempaa enemmän jakelujärjestelmän kapasiteetin ja kulutuksen väliseen vuorovaikutukseen, ja korostaa reaaliaikaisten ja kaksisuuntaisten sähkövirtojen ja tiedonkulun tarvetta; korostaa uusien tekniikoiden kuluttajille tuomia etuja, kuten kysyntäpuolen energianhallintaa ja kysynnän ohjausjärjestelmiä, joilla lisätään tarjonnan ja kysynnän energiatehokkuutta;

| 95. | katsoo, että älykkäät verkot on otettava käyttöön kiireellisesti, koska ilman niitä EU:n 202020-ilmasto- ja energiapaketin tavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämätön jaetun uusiutuvan energian integrointi ja energian kulutuksen tehokkuuden parantaminen on mahdotonta; |
| --- | --- |

95.

katsoo, että älykkäät verkot on otettava käyttöön kiireellisesti, koska ilman niitä EU:n 202020-ilmasto- ja energiapaketin tavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämätön jaetun uusiutuvan energian integrointi ja energian kulutuksen tehokkuuden parantaminen on mahdotonta;

| 96. | korostaa älykkäiden energiaverkkojen roolia sähköntuottajien ja asiakkaiden välisessä kahdensuuntaisessa yhteydessä ja toteaa, että älykkäät energiaverkot voivat antaa kuluttajalle mahdollisuuden tarkkailla ja mukauttaa sähkön käyttöään; huomauttaa, että tehokas henkilötietojen suoja ja kuluttajille suunnatut valistusohjelmat, kuten kouluissa ja yliopistoissa järjestettävät tiedotuskampanjat, ovat keskeisessä asemassa, erityisesti jos älymittareilla halutaan olevan todellista vaikutusta; painottaa, että jäsenvaltioiden olisi annettava merkityksellistä tietoa kuluttajille tarkoitetuilla verkkosivustoilla ja että kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden kuten rakentajien, arkkitehtien ja lämmitys-, jäähdytys- ja sähkölaitteiden toimittajien olisi saatava ajantasaisia tietoja ja verrattava hintoja ja palveluja sekä siltä pohjalta valittava tarkoituksiinsa parhaiten sopiva energiantoimittaja; |
| --- | --- |

96.

korostaa älykkäiden energiaverkkojen roolia sähköntuottajien ja asiakkaiden välisessä kahdensuuntaisessa yhteydessä ja toteaa, että älykkäät energiaverkot voivat antaa kuluttajalle mahdollisuuden tarkkailla ja mukauttaa sähkön käyttöään; huomauttaa, että tehokas henkilötietojen suoja ja kuluttajille suunnatut valistusohjelmat, kuten kouluissa ja yliopistoissa järjestettävät tiedotuskampanjat, ovat keskeisessä asemassa, erityisesti jos älymittareilla halutaan olevan todellista vaikutusta; painottaa, että jäsenvaltioiden olisi annettava merkityksellistä tietoa kuluttajille tarkoitetuilla verkkosivustoilla ja että kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden kuten rakentajien, arkkitehtien ja lämmitys-, jäähdytys- ja sähkölaitteiden toimittajien olisi saatava ajantasaisia tietoja ja verrattava hintoja ja palveluja sekä siltä pohjalta valittava tarkoituksiinsa parhaiten sopiva energiantoimittaja;

| 97. | kehottaa komissiota varmistamaan, että Horisontti 2020 -aloitteessa ja innovaatiounioniin kuuluvissa eurooppalaisissa innovaatiokumppanuuksissa asetetaan etusijalle energiajärjestelmien optimointi ja tarve kehittää kaikentyyppisiä kestäviä vähähiilisiä tekniikoita, jotta voidaan edistää EU:n kilpailukykyä, lisätä työllistymismahdollisuuksia ja kannustaa vastuulliseen energian käyttöön; antaa tältä osin tukensa Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman ja siihen liittyvien eurooppalaisten teollisuusaloitteiden tavoitteille; korostaa, että energiatehokkuuden edistäminen ja uusiutuvan energian kustannusten vähentäminen teknisellä kehityksellä ja innovoinnilla olisi myös asetettava etusijalle muun muassa korvamerkitsemällä suurempi osa julkisista tutkimusmäärärahoista uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden tutkimukseen etenkin Horisontti 2020- ja SET-ohjelmissa; |
| --- | --- |

97.

kehottaa komissiota varmistamaan, että Horisontti 2020 -aloitteessa ja innovaatiounioniin kuuluvissa eurooppalaisissa innovaatiokumppanuuksissa asetetaan etusijalle energiajärjestelmien optimointi ja tarve kehittää kaikentyyppisiä kestäviä vähähiilisiä tekniikoita, jotta voidaan edistää EU:n kilpailukykyä, lisätä työllistymismahdollisuuksia ja kannustaa vastuulliseen energian käyttöön; antaa tältä osin tukensa Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman ja siihen liittyvien eurooppalaisten teollisuusaloitteiden tavoitteille; korostaa, että energiatehokkuuden edistäminen ja uusiutuvan energian kustannusten vähentäminen teknisellä kehityksellä ja innovoinnilla olisi myös asetettava etusijalle muun muassa korvamerkitsemällä suurempi osa julkisista tutkimusmäärärahoista uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden tutkimukseen etenkin Horisontti 2020- ja SET-ohjelmissa;

| 98. | katsoo, että uusien vaihtoehtoisten polttoaineiden tutkiminen on oleellista, jotta voidaan täyttää pitkän aikavälin ympäristö- ja ilmastotavoitteet, ja toivoo siksi, että Horisontti 2020 -ohjelma tarjoaa tarvittavat kannustimet; |
| --- | --- |

98.

katsoo, että uusien vaihtoehtoisten polttoaineiden tutkiminen on oleellista, jotta voidaan täyttää pitkän aikavälin ympäristö- ja ilmastotavoitteet, ja toivoo siksi, että Horisontti 2020 -ohjelma tarjoaa tarvittavat kannustimet;

| 99. | painottaa, että julkisissa elimissä ja alalla on tärkeää tutkia ja kehittää edelleen energiatehokkuuden parantamista ja uusiutuvan energian ja maakaasun käyttöä tieliikenteen, meriliikenteen ja lentoliikenteen aloilla; |
| --- | --- |

99.

painottaa, että julkisissa elimissä ja alalla on tärkeää tutkia ja kehittää edelleen energiatehokkuuden parantamista ja uusiutuvan energian ja maakaasun käyttöä tieliikenteen, meriliikenteen ja lentoliikenteen aloilla;

Lämmitys ja jäähdytys

| 100. | katsoo, että on kiinnitettävä erityistä huomiota lämmitys- ja jäähdytysaloihin; kehottaa tältä osin EU:ta harkitsemaan lämmitys- ja jäähdytysalojen täyttä yhdistämistä energiajärjestelmän muutokseen; huomauttaa, että tämä ala muodostaa nykyisin noin 45 prosenttia energian kokonaisloppukulutuksesta Euroopassa, ja että tarvitaan parempaa ymmärrystä lämmityksen ja jäähdytyksen merkittävästä asemasta; kehottaa näin ollen komissiota kokoamaan tarvittavia tietoja lämmityksen ja jäähdytyksen energialähteistä ja käytöstä sekä lämmönjakelusta eri loppukäyttäjien ryhmille (esim. asukkaat, teollisuus, palvelut); kannustaa kehittämään lämmön ja sähkön yhteistuotantovoimaloita, jotka käyttävät uusiutuvista energianlähteistä saatavaa tai talteen otettavaa lämpöä tai ylijäämälämpöä, ja tukee jäähdytys- ja lämmityslaitteisiin liittyvää lisätutkimusta, jonka tarkoituksena on toteuttaa EU:n kunnianhimoista politiikkaa; kehottaa viranomaisia saattamaan lämmön kysyntää koskevat vuoteen 2050 ulottuvat ennusteet ajan tasalle ja laatimaan alueellisia maanalaisia vaikutuksia koskevan arvioinnin varojen kohdentamisen optimoimiseksi; kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltiota osoittamaan esimerkiksi tutkimus- ja kehittämismäärärahoilla ja innovatiivisilla rahoitusvälineillä lisää rahoitusta paikallisiin energiainfrastruktuureihin, kuten kaukolämmitykseen ja -jäähdytykseen, joilla saadaan aikaan tehokkaita, vähähiilisiä ja hiilettömiä ratkaisuja korvaamaan energian tuonnin sekä Euroopan laajuisen energiansiirron / energian kuljetuksen; huomauttaa, että olemassa olevat uusiutuvien energialähteiden ratkaisut (geoterminen energia, biomassa mukaan lukien biohajoava jäte, terminen aurinkoenergia ja hydroterminen energia / ilmalämpöenergia) yhdistettyinä energiatehokkuustoimenpiteisiin voivat vähentää koko lämmöntuotannon hiilidioksidipäästöjä kustannustehokkaammalla tavalla vuoteen 2050 mennessä torjuen samalla energiaköyhyyden ongelmaa; |
| --- | --- |

100.

katsoo, että on kiinnitettävä erityistä huomiota lämmitys- ja jäähdytysaloihin; kehottaa tältä osin EU:ta harkitsemaan lämmitys- ja jäähdytysalojen täyttä yhdistämistä energiajärjestelmän muutokseen; huomauttaa, että tämä ala muodostaa nykyisin noin 45 prosenttia energian kokonaisloppukulutuksesta Euroopassa, ja että tarvitaan parempaa ymmärrystä lämmityksen ja jäähdytyksen merkittävästä asemasta; kehottaa näin ollen komissiota kokoamaan tarvittavia tietoja lämmityksen ja jäähdytyksen energialähteistä ja käytöstä sekä lämmönjakelusta eri loppukäyttäjien ryhmille (esim. asukkaat, teollisuus, palvelut); kannustaa kehittämään lämmön ja sähkön yhteistuotantovoimaloita, jotka käyttävät uusiutuvista energianlähteistä saatavaa tai talteen otettavaa lämpöä tai ylijäämälämpöä, ja tukee jäähdytys- ja lämmityslaitteisiin liittyvää lisätutkimusta, jonka tarkoituksena on toteuttaa EU:n kunnianhimoista politiikkaa; kehottaa viranomaisia saattamaan lämmön kysyntää koskevat vuoteen 2050 ulottuvat ennusteet ajan tasalle ja laatimaan alueellisia maanalaisia vaikutuksia koskevan arvioinnin varojen kohdentamisen optimoimiseksi; kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltiota osoittamaan esimerkiksi tutkimus- ja kehittämismäärärahoilla ja innovatiivisilla rahoitusvälineillä lisää rahoitusta paikallisiin energiainfrastruktuureihin, kuten kaukolämmitykseen ja -jäähdytykseen, joilla saadaan aikaan tehokkaita, vähähiilisiä ja hiilettömiä ratkaisuja korvaamaan energian tuonnin sekä Euroopan laajuisen energiansiirron / energian kuljetuksen; huomauttaa, että olemassa olevat uusiutuvien energialähteiden ratkaisut (geoterminen energia, biomassa mukaan lukien biohajoava jäte, terminen aurinkoenergia ja hydroterminen energia / ilmalämpöenergia) yhdistettyinä energiatehokkuustoimenpiteisiin voivat vähentää koko lämmöntuotannon hiilidioksidipäästöjä kustannustehokkaammalla tavalla vuoteen 2050 mennessä torjuen samalla energiaköyhyyden ongelmaa;

Loppuhuomautukset

| 101. | on tyytyväinen komission tulevaan tiedonantoihin hiilidioksidin talteenotosta ja varastoinnista, sisämarkkinoista, energiatehokkuudesta ja energiatekniikoista, joiden avulla energia-alan etenemissuunnitelmassa 2050 määritetyissä poliittisissa valinnoissa voidaan edistyä entisestään; |
| --- | --- |

101.

on tyytyväinen komission tulevaan tiedonantoihin hiilidioksidin talteenotosta ja varastoinnista, sisämarkkinoista, energiatehokkuudesta ja energiatekniikoista, joiden avulla energia-alan etenemissuunnitelmassa 2050 määritetyissä poliittisissa valinnoissa voidaan edistyä entisestään;

| 102. | katsoo, että energian toimitusvarmuuden varmistamiseksi on kiinnitettävä erityistä huomiota unionin ulkorajoilla sijaitseviin alueisiin tukemalla verkkojen rakentamista ja uusien energiainfrastruktuurien kehittämistä yhteistyössä naapurimaiden kanssa; |
| --- | --- |

102.

katsoo, että energian toimitusvarmuuden varmistamiseksi on kiinnitettävä erityistä huomiota unionin ulkorajoilla sijaitseviin alueisiin tukemalla verkkojen rakentamista ja uusien energiainfrastruktuurien kehittämistä yhteistyössä naapurimaiden kanssa;

| 103. | toteaa, että maantieteellisten eroavuuksien vuoksi on mahdotonta noudattaa yleispätevää energiapolitiikkaa kaikilla alueilla; katsoo, unohtamatta yhteisen toiminnan kriteereitä ja tietoisena tarpeesta noudattaa unionin poliittisia toimintakehyksiä, että unionissa jokaisen alueen olisi voitava noudattaa yksilöllistä suunnitelmaa, joka perustuu kyseisellä alueella vallitsevaan tilanteeseen ja alueen talouteen ja jossa kehitetään niitä kestäviä energialähteitä, joiden avulla energia-alan etenemissuunnitelman 2050 tavoitteet ovat tehokkaimmin täytettävissä, ja muistuttaa, että varsinkin uusiutuvalla energiantuotannolla on keskeinen rooli sekä maaseutualueiden että muiden alueiden kehityksessä ja työllisyydessä; kehottaa näin ollen kaikkia alueita laatimaan ja panemaan täytäntöön energiastrategioita ja harkitsemaan energia-alan sisällyttämistä niiden älykästä erikoistumista varten laadittaviin tutkimus- ja innovointistrategioihin; |
| --- | --- |

103.

toteaa, että maantieteellisten eroavuuksien vuoksi on mahdotonta noudattaa yleispätevää energiapolitiikkaa kaikilla alueilla; katsoo, unohtamatta yhteisen toiminnan kriteereitä ja tietoisena tarpeesta noudattaa unionin poliittisia toimintakehyksiä, että unionissa jokaisen alueen olisi voitava noudattaa yksilöllistä suunnitelmaa, joka perustuu kyseisellä alueella vallitsevaan tilanteeseen ja alueen talouteen ja jossa kehitetään niitä kestäviä energialähteitä, joiden avulla energia-alan etenemissuunnitelman 2050 tavoitteet ovat tehokkaimmin täytettävissä, ja muistuttaa, että varsinkin uusiutuvalla energiantuotannolla on keskeinen rooli sekä maaseutualueiden että muiden alueiden kehityksessä ja työllisyydessä; kehottaa näin ollen kaikkia alueita laatimaan ja panemaan täytäntöön energiastrategioita ja harkitsemaan energia-alan sisällyttämistä niiden älykästä erikoistumista varten laadittaviin tutkimus- ja innovointistrategioihin;

| 104. | korostaa avoimuuden, demokraattisen valvonnan ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen merkitystä suhteissa kolmansiin maihin energia-alalla; |
| --- | --- |

104.

korostaa avoimuuden, demokraattisen valvonnan ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen merkitystä suhteissa kolmansiin maihin energia-alalla;

| 105. | korostaa energian kokonaiskulutuksen pienentämisen ja energiatehokkuuden lisäämisen merkitystä liikenteen alalla, muun muassa liikennesuunnittelun ja julkiselle liikenteelle jäsenvaltioissa annettavan tuen avulla; korostaa myös, että Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen ohjelmaan (TEN-T ja TEN-E) sisältyviä uusiutuvan energian hankkeita olisi nopeutettava; |
| --- | --- |

105.

korostaa energian kokonaiskulutuksen pienentämisen ja energiatehokkuuden lisäämisen merkitystä liikenteen alalla, muun muassa liikennesuunnittelun ja julkiselle liikenteelle jäsenvaltioissa annettavan tuen avulla; korostaa myös, että Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen ohjelmaan (TEN-T ja TEN-E) sisältyviä uusiutuvan energian hankkeita olisi nopeutettava;

| 106. | on sitä mieltä, että hiilestä irtautumisen kokonaistavoitteeseen pääsemiseksi on liikennepäästöjä vähennettävä huomattavasti, mikä merkitsee vaihtoehtoisten polttoaineiden edelleen kehittämistä, liikennevälineiden tehokkuuden parantamista sekä sähkönkulutuksen huomattavaa kasvua ja siten suuria investointeja sähköinfrastruktuuriin, verkkojen hallintaan ja energian varastointiin; huomauttaa, että infrastruktuurin elinkaari on pitkä, ja siksi toimiin on ryhdyttävä nopeasti kasvavien päästöjen kehityskulun katkaisemiseksi; |
| --- | --- |

106.

on sitä mieltä, että hiilestä irtautumisen kokonaistavoitteeseen pääsemiseksi on liikennepäästöjä vähennettävä huomattavasti, mikä merkitsee vaihtoehtoisten polttoaineiden edelleen kehittämistä, liikennevälineiden tehokkuuden parantamista sekä sähkönkulutuksen huomattavaa kasvua ja siten suuria investointeja sähköinfrastruktuuriin, verkkojen hallintaan ja energian varastointiin; huomauttaa, että infrastruktuurin elinkaari on pitkä, ja siksi toimiin on ryhdyttävä nopeasti kasvavien päästöjen kehityskulun katkaisemiseksi;

| 107. | kehottaa painokkaasti ottamaan huomioon johtopäätökset komission yksiköiden valmisteluasiakirjasta ”Regions 2020 – An Assessment of Future Challenges for EU Regions”, jonka mukaan on tärkeää myös kiinnittää huomiota syrjäisimpien ja vähemmän kehittyneiden alueiden potentiaaliin energiansaannin alalla tulevina vuosina; |
| --- | --- |

107.

kehottaa painokkaasti ottamaan huomioon johtopäätökset komission yksiköiden valmisteluasiakirjasta ”Regions 2020 – An Assessment of Future Challenges for EU Regions”, jonka mukaan on tärkeää myös kiinnittää huomiota syrjäisimpien ja vähemmän kehittyneiden alueiden potentiaaliin energiansaannin alalla tulevina vuosina;

| 108. | kiinnittää huomiota energian sekä elintarvikkeiden saatavuuden ja turvallisuustilanteen väliseen monimutkaiseen suhteeseen erityisesti, kun on kyse kestämättömistä ensimmäisen sukupolven biopolttoaineista, joilla voi olla kielteisiä sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia kehitysmaissa; suosittelee tästä syystä maatalouden jätteistä ja levistä valmistettaviin kestäviin kehittyneisiin biopolttoaineisiin tehtävien investointien lisäämistä ja kyseisten biopolttoaineiden kehittämisen tehostamista; |
| --- | --- |

108.

kiinnittää huomiota energian sekä elintarvikkeiden saatavuuden ja turvallisuustilanteen väliseen monimutkaiseen suhteeseen erityisesti, kun on kyse kestämättömistä ensimmäisen sukupolven biopolttoaineista, joilla voi olla kielteisiä sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia kehitysmaissa; suosittelee tästä syystä maatalouden jätteistä ja levistä valmistettaviin kestäviin kehittyneisiin biopolttoaineisiin tehtävien investointien lisäämistä ja kyseisten biopolttoaineiden kehittämisen tehostamista;

| 109. | muistuttaa, että on tärkeää, ettei energiantuotannossa tingitä ympäristötavoitteista; kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan ympäristövaikutusten arviointivaatimuksia tiukasti kaikenlaiseen energiantuotantoon, kuten epätavanomaiseen kaasuun; |
| --- | --- |

109.

muistuttaa, että on tärkeää, ettei energiantuotannossa tingitä ympäristötavoitteista; kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan ympäristövaikutusten arviointivaatimuksia tiukasti kaikenlaiseen energiantuotantoon, kuten epätavanomaiseen kaasuun;

| 110. | kehottaa komissiota tukemaan sitä, että tuottaja- ja kauttakulkumaiden kanssa tehtäviin kauppa-, assosiaatio-, kumppanuus- ja yhteistyösopimuksiin lisätään niin sanottu energiavarmuuslauseke, jossa määrätään menettelysäännöistä ja määritellään täsmällisesti toimenpiteet, joita toteutetaan, jos joku kumppaneista muuttaa ehtoja yksipuolisesti; |
| --- | --- |

110.

kehottaa komissiota tukemaan sitä, että tuottaja- ja kauttakulkumaiden kanssa tehtäviin kauppa-, assosiaatio-, kumppanuus- ja yhteistyösopimuksiin lisätään niin sanottu energiavarmuuslauseke, jossa määrätään menettelysäännöistä ja määritellään täsmällisesti toimenpiteet, joita toteutetaan, jos joku kumppaneista muuttaa ehtoja yksipuolisesti;

| 111. | panee merkille laajan yhteistyön merkityksen arktisella alueella, erityisesti euroatlanttiseen ryhmään kuuluvien valtioiden kesken, erityisjärjestelyä koskevan sopimus mukaan luettuna; pyytää näin ollen komissiota esittämään kattavan arvioinnin siitä, mitä etuja ja riskejä EU:n osallistuminen arktisella alueella tuo, sekä tekemään analyysin ympäristöriskeistä, sillä erityisesti pohjoisimmat arktiset alueet ovat hyvin herkkiä ja korvaamattomia; |
| --- | --- |

111.

panee merkille laajan yhteistyön merkityksen arktisella alueella, erityisesti euroatlanttiseen ryhmään kuuluvien valtioiden kesken, erityisjärjestelyä koskevan sopimus mukaan luettuna; pyytää näin ollen komissiota esittämään kattavan arvioinnin siitä, mitä etuja ja riskejä EU:n osallistuminen arktisella alueella tuo, sekä tekemään analyysin ympäristöriskeistä, sillä erityisesti pohjoisimmat arktiset alueet ovat hyvin herkkiä ja korvaamattomia;

| 112. | toteaa, että arktiset vedet ovat Euroopan unionille erityisen tärkeä naapurina sijaitseva meriympäristö, jolla on erittäin tärkeä merkitys ilmastonmuutoksen hillitsemisessä; korostaa, että arktisiin vesiin liittyviin vakaviin ympäristökysymyksiin on kiinnitettävä erityistä huomiota, jotta voidaan varmistaa arktisen alueen ympäristön suojelu kaikessa avomerellä tapahtuvassa öljyn- ja kaasunporaustoiminnassa, etsintä mukaan luettuna, siten, että otetaan huomioon suuronnettomuuksien riskit ja niiden torjumiseen liittyvien toimien tarve; kehottaa Arktisen neuvoston jäseninä olevia jäsenvaltioita edistämään aktiivisesti toimia, joilla pyritään säilyttämään tätä herkkää ja ainutlaatuista aluetta koskevat ympäristönsuojeluvaatimukset mahdollisimman korkealla tasolla esimerkiksi luomalla kansainvälisiä välineitä, joiden avulla voidaan estää öljyn aiheuttaa meren pilaantumista sekä varautua ja reagoida siihen arktisella alueella, ja erityisesti ehdottamaan aktiivisesti hallituksille menettelytapoja, joissa niitä kannustetaan olemaan sallimatta avomerellä tapahtuvaa öljyn- ja kaasunporaustoimintaa taikka etsintää niin kauan kuin tällaisten onnettomuuksien tehokasta torjuntaa ei voida varmistaa; |
| --- | --- |

112.

toteaa, että arktiset vedet ovat Euroopan unionille erityisen tärkeä naapurina sijaitseva meriympäristö, jolla on erittäin tärkeä merkitys ilmastonmuutoksen hillitsemisessä; korostaa, että arktisiin vesiin liittyviin vakaviin ympäristökysymyksiin on kiinnitettävä erityistä huomiota, jotta voidaan varmistaa arktisen alueen ympäristön suojelu kaikessa avomerellä tapahtuvassa öljyn- ja kaasunporaustoiminnassa, etsintä mukaan luettuna, siten, että otetaan huomioon suuronnettomuuksien riskit ja niiden torjumiseen liittyvien toimien tarve; kehottaa Arktisen neuvoston jäseninä olevia jäsenvaltioita edistämään aktiivisesti toimia, joilla pyritään säilyttämään tätä herkkää ja ainutlaatuista aluetta koskevat ympäristönsuojeluvaatimukset mahdollisimman korkealla tasolla esimerkiksi luomalla kansainvälisiä välineitä, joiden avulla voidaan estää öljyn aiheuttaa meren pilaantumista sekä varautua ja reagoida siihen arktisella alueella, ja erityisesti ehdottamaan aktiivisesti hallituksille menettelytapoja, joissa niitä kannustetaan olemaan sallimatta avomerellä tapahtuvaa öljyn- ja kaasunporaustoimintaa taikka etsintää niin kauan kuin tällaisten onnettomuuksien tehokasta torjuntaa ei voida varmistaa;

o

o o

| 113. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

113.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0238.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0086.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0444.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0443.

(6)  Direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009 (EYVL L 140, 5.6.2009, s. 16). Parhaillaan keskustellaan muutosehdotuksesta (COM(2012)0595).

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/76 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/76

---

P7_TA(2013)0089

Euroopan unionin ydinvoimalaitosten riski- ja turvallisuusarvioinnit (”stressitestit”)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 Euroopan unionin ydinvoimalaitosten riski- ja turvallisuusarvioinneista (”stressitesteistä”) ja niihin liittyvistä toimista (2012/2830(RSP))

(2016/C 036/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 4. lokakuuta 2012 annetun komission tiedonannon Euroopan unionin ydinvoimalaitosten kattavista riski- ja turvallisuusarvioinneista (”stressitesteistä”) ja niihin liittyvistä toimista (COM(2012)0571), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. lokakuuta 2012 annetun komission tiedonannon Euroopan unionin ydinvoimalaitosten kattavista riski- ja turvallisuusarvioinneista (”stressitesteistä”) ja niihin liittyvistä toimista (COM(2012)0571),

| — | ottaa huomioon Euroopan ydinturvallisuusviranomaisten ryhmän (ENSREG) stressitestien tarkistusprosessin päättymisen jälkeen seurantatarkoituksessa järjestämän, paikan päällä tehdyn tiedonhankintakäynnin, jonka tarkoituksena oli vaihtaa tietoja laitostasolla toteutetuista, suunnitelluista ja harkittavista toimenpiteistä turvallisuuden parantamiseksi stressitestin seurauksena ja tunnistaa hyviä käytänteitä ja merkittäviä onnistumisia sekä näiden toimenpiteiden toteuttamiseen liittyviä aiempia kokemuksia tai vaikeuksia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ydinturvallisuusviranomaisten ryhmän (ENSREG) stressitestien tarkistusprosessin päättymisen jälkeen seurantatarkoituksessa järjestämän, paikan päällä tehdyn tiedonhankintakäynnin, jonka tarkoituksena oli vaihtaa tietoja laitostasolla toteutetuista, suunnitelluista ja harkittavista toimenpiteistä turvallisuuden parantamiseksi stressitestin seurauksena ja tunnistaa hyviä käytänteitä ja merkittäviä onnistumisia sekä näiden toimenpiteiden toteuttamiseen liittyviä aiempia kokemuksia tai vaikeuksia,

| — | ottaa huomioon 24.–25. maaliskuuta 2011 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät ja erityisesti sen Euroopan unionin itsenäisille kansallisille viranomaisille esittämän vetoomuksen kattavan ja avoimen riski- turvallisuusarvioinnin tekemisestä EU:n kaikissa ydinvoimaloissa Japanin Fukushima-Daiichin ydinvoimalan onnettomuudesta saatujen kokemusten valossa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24.–25. maaliskuuta 2011 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät ja erityisesti sen Euroopan unionin itsenäisille kansallisille viranomaisille esittämän vetoomuksen kattavan ja avoimen riski- turvallisuusarvioinnin tekemisestä EU:n kaikissa ydinvoimaloissa Japanin Fukushima-Daiichin ydinvoimalan onnettomuudesta saatujen kokemusten valossa,

| — | ottaa huomioon, että 1. elokuuta 2012 hyväksyttiin ENSREGin toimintasuunnitelma, jolla varmistetaan, että kansalliset valvontaviranomaiset ja ENSREG käsittelevät stressitestien vertaisarviointien suosituksia ja ehdotuksia yhdenmukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että 1. elokuuta 2012 hyväksyttiin ENSREGin toimintasuunnitelma, jolla varmistetaan, että kansalliset valvontaviranomaiset ja ENSREG käsittelevät stressitestien vertaisarviointien suosituksia ja ehdotuksia yhdenmukaisesti,

| — | ottaa huomioon ydinlaitosten ydinturvallisuutta koskevan yhteisön kehyksen perustamisesta 25. kesäkuuta 2009 annetun neuvoston direktiivin 2009/71/Euratom (1), jossa korostetaan, että jäsenvaltioiden kansallinen vastuu ydinlaitosten ydinturvallisuudesta on perusperiaate ja että päävastuu ydinlaitosten ydinturvallisuuden valvonnasta kuuluu kansallisille valvontaviranomaisille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ydinlaitosten ydinturvallisuutta koskevan yhteisön kehyksen perustamisesta 25. kesäkuuta 2009 annetun neuvoston direktiivin 2009/71/Euratom (1), jossa korostetaan, että jäsenvaltioiden kansallinen vastuu ydinlaitosten ydinturvallisuudesta on perusperiaate ja että päävastuu ydinlaitosten ydinturvallisuuden valvonnasta kuuluu kansallisille valvontaviranomaisille,

| — | ottaa huomioon ENSREGin ja komission hyväksymän ENSREGin stressitestien vertaisarvioinnin ja siihen liittyvän ENSREGin ja komission 26. huhtikuuta 2012 antaman yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ENSREGin ja komission hyväksymän ENSREGin stressitestien vertaisarvioinnin ja siihen liittyvän ENSREGin ja komission 26. huhtikuuta 2012 antaman yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon vuonna 2011 Fukushima Daiichin ydinvoimalassa Japanissa sattuneen ydinonnettomuuden, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2011 Fukushima Daiichin ydinvoimalassa Japanissa sattuneen ydinonnettomuuden,

| — | ottaa huomioon 28.–29. kesäkuuta 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät ja erityisesti kehotuksen, että jäsenvaltiot varmistaisivat ENSREGin julkaisemassa raportissa ydinturvallisuutta mittaavien stressitestien päättymisen johdosta esitettyjen suositusten täysimääräisen ja ripeän täytäntöönpanon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28.–29. kesäkuuta 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät ja erityisesti kehotuksen, että jäsenvaltiot varmistaisivat ENSREGin julkaisemassa raportissa ydinturvallisuutta mittaavien stressitestien päättymisen johdosta esitettyjen suositusten täysimääräisen ja ripeän täytäntöönpanon,

| — | ottaa huomioon yhteisön kehyksen perustamisesta käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa varten 19. heinäkuuta 2011 annetun neuvoston direktiivin 2011/70/Euratom (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön kehyksen perustamisesta käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa varten 19. heinäkuuta 2011 annetun neuvoston direktiivin 2011/70/Euratom (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 2 ja 30 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 2 ja 30 artiklan,

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen Euroopan unionin ydinvoimalaitosten kattavista riski- ja turvallisuusarvioinneista (”stressitesteistä”) ja niihin liittyvistä toimista (O-000183/2012 – B7-0108/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen Euroopan unionin ydinvoimalaitosten kattavista riski- ja turvallisuusarvioinneista (”stressitesteistä”) ja niihin liittyvistä toimista (O-000183/2012 – B7-0108/2013),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että ehdotusta neuvoston asetukseksi välineen perustamisesta ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten koskeneessa teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan 16. lokakuuta 2012 päivätyssä mietinnössä (A7-0327/2012) vaadittiin, että kolmansien maiden ydinturvallisuus on saatettava vastaamaan Euroopan unionin turvallisuusnormeja; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ehdotusta neuvoston asetukseksi välineen perustamisesta ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten koskeneessa teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan 16. lokakuuta 2012 päivätyssä mietinnössä (A7-0327/2012) vaadittiin, että kolmansien maiden ydinturvallisuus on saatettava vastaamaan Euroopan unionin turvallisuusnormeja;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin ”ydinvoimalaitosten kattavien riski- ja turvallisuusarviointien (’stressitestit’) ja niihin liittyvien toimien” tarkoituksena on ollut tutkia ydinvoimaloiden valmiutta monenlaisissa äärimmäisissä olosuhteissa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin ”ydinvoimalaitosten kattavien riski- ja turvallisuusarviointien (’stressitestit’) ja niihin liittyvien toimien” tarkoituksena on ollut tutkia ydinvoimaloiden valmiutta monenlaisissa äärimmäisissä olosuhteissa;

| 1. | ottaa huomioon stressitestejä ja niiden tuloksia koskevan, Fukushiman ydinonnettomuuden jälkeen annetun komission tiedonannon; pitää myönteisinä komission, erityisesti ENSREGin kautta, sekä kansallisten valvontaviranomaisten toteuttamia toimia, joilla 145 EU:ssa toimivaa ydinreaktoria ja 20 kolmansien maiden ydinreaktoria tutkittiin stressitestillä; korostaa tämän menettelyn hyödyllisyyttä ja sitä, että se on luonteeltaan ennennäkemätön toimenpide maailman tasolla; odottaa, että stressitestin tulokset edistävät osaltaan Euroopan ydinturvallisuuskäytännön tehostamista ja että se toimii kansainvälisesti suuntaa näyttävänä esimerkkinä; kiittää pyrkimyksistä tehdä stressitesteistä mahdollisimman avoimia; |
| --- | --- |

1.

ottaa huomioon stressitestejä ja niiden tuloksia koskevan, Fukushiman ydinonnettomuuden jälkeen annetun komission tiedonannon; pitää myönteisinä komission, erityisesti ENSREGin kautta, sekä kansallisten valvontaviranomaisten toteuttamia toimia, joilla 145 EU:ssa toimivaa ydinreaktoria ja 20 kolmansien maiden ydinreaktoria tutkittiin stressitestillä; korostaa tämän menettelyn hyödyllisyyttä ja sitä, että se on luonteeltaan ennennäkemätön toimenpide maailman tasolla; odottaa, että stressitestin tulokset edistävät osaltaan Euroopan ydinturvallisuuskäytännön tehostamista ja että se toimii kansainvälisesti suuntaa näyttävänä esimerkkinä; kiittää pyrkimyksistä tehdä stressitesteistä mahdollisimman avoimia;

| 2. | ottaa huomioon vertaisarvioinnin tärkeimmät päätelmät, joissa korostetaan neljää tärkeintä parannuksia vaativaa aluetta Euroopassa: (1) Länsi-Euroopan ydinalan sääntelyviranomaisten järjestön WENRAn ohjeiden laatiminen luonnonuhkien arvioinnista ja turvamarginaaleista ottaen huomioon nykyiset Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) ohjeet, (2) määräaikaisten turvallisuusarviointien merkityksen korostaminen, (3) tunnustettujen toimenpiteiden toteuttaminen suojarakennuksen eheyden suojelemiseksi, ja (4) luonnonuhista johtuvien onnettomuuksien ehkäiseminen ja niiden seurauksien lieventäminen; |
| --- | --- |

2.

ottaa huomioon vertaisarvioinnin tärkeimmät päätelmät, joissa korostetaan neljää tärkeintä parannuksia vaativaa aluetta Euroopassa: (1) Länsi-Euroopan ydinalan sääntelyviranomaisten järjestön WENRAn ohjeiden laatiminen luonnonuhkien arvioinnista ja turvamarginaaleista ottaen huomioon nykyiset Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) ohjeet, (2) määräaikaisten turvallisuusarviointien merkityksen korostaminen, (3) tunnustettujen toimenpiteiden toteuttaminen suojarakennuksen eheyden suojelemiseksi, ja (4) luonnonuhista johtuvien onnettomuuksien ehkäiseminen ja niiden seurauksien lieventäminen;

| 3. | toteaa, että stressitestin seurauksena monet maat ovat alkaneet toteuttaa tai suunnitella toimia, jotka koskevat niiden omien ydinvoimaloiden turvallisuuden parantamista erityisesti Fukushimasta saatujen kokemusten valossa; on tyytyväinen siihen, että ENSREG ja komissio sopivat suositusten seurantaa koskevasta toimintasuunnitelmasta ja että kaikki ydinturvallisuuden parantamiseen tähtäävät toimet ovat Euroopan tasolla yhteisiä; korostaa, että komissio määritteli vertaisarviointien perusteella toimia, joita olisi harkittava EU:n tasolla; kehottaa kaikkia asianomaisia toimijoita varmistamaan kaikkien stressitestistä saatujen havaintojen ja suositusten välittömän ja asianmukaisen seurannan, tunnistetut parhaat käytänteet mukaan luettuina; suosittelee tässä mielessä vahvistamaan ENSREGin johtavaa asemaa, kun valvotaan vertaisarvioinnin suositusten noudattamista kansallisten toimintasuunnitelmien perusteella; pyytää ENSREGiä tiedottamaan edistymisestä säännöllisesti komissiolle, parlamentille ja neuvostolle ja että parlamentille tiedotetaan ja että sitä kuullaan vuosittain ydinturvallisuuteen liittyvistä tuloksista, toimista ja suunnitelmista; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että stressitestin seurauksena monet maat ovat alkaneet toteuttaa tai suunnitella toimia, jotka koskevat niiden omien ydinvoimaloiden turvallisuuden parantamista erityisesti Fukushimasta saatujen kokemusten valossa; on tyytyväinen siihen, että ENSREG ja komissio sopivat suositusten seurantaa koskevasta toimintasuunnitelmasta ja että kaikki ydinturvallisuuden parantamiseen tähtäävät toimet ovat Euroopan tasolla yhteisiä; korostaa, että komissio määritteli vertaisarviointien perusteella toimia, joita olisi harkittava EU:n tasolla; kehottaa kaikkia asianomaisia toimijoita varmistamaan kaikkien stressitestistä saatujen havaintojen ja suositusten välittömän ja asianmukaisen seurannan, tunnistetut parhaat käytänteet mukaan luettuina; suosittelee tässä mielessä vahvistamaan ENSREGin johtavaa asemaa, kun valvotaan vertaisarvioinnin suositusten noudattamista kansallisten toimintasuunnitelmien perusteella; pyytää ENSREGiä tiedottamaan edistymisestä säännöllisesti komissiolle, parlamentille ja neuvostolle ja että parlamentille tiedotetaan ja että sitä kuullaan vuosittain ydinturvallisuuteen liittyvistä tuloksista, toimista ja suunnitelmista;

| 4. | muistuttaa kuitenkin, että komission ja ENSREGin käynnistämät stressitesti olivat soveltamisalaltaan suppeat ja että niiden pääasiallisena tarkoituksena oli arvioida ydinvoimaloiden kestävyyttä ja valmiustasoa erittäin vakavien ulkopuolisten tapahtumien varalta; katsoo näin ollen, että stressitestit oli pääasiassa tarkoitettu ydinvoimaloiden kestävyyden ja valmiustason arvioimiseen tällaisten vakavien ulkopuolisten tapahtumien varalta, eikä niillä voida korvata eikä niiden tarkoituksena ollut korvata ydinvoimaloiden yksityiskohtaisia turvallisuusarviointeja, jotka toteutetaan jäsenvaltioiden kansallisen toimivallan puitteissa ydinvoimaloiden ydinturvallisuuden arvioimiseksi; kehottaa komissiota näin ollen sisällyttämään tuleviin stressitesteihin erityisenä arviointiperusteena ydinvoimaloiden kokonaiskestävyyden (erityisesti koskien mahdollisia halkeamia paineastioissa); |
| --- | --- |

4.

muistuttaa kuitenkin, että komission ja ENSREGin käynnistämät stressitesti olivat soveltamisalaltaan suppeat ja että niiden pääasiallisena tarkoituksena oli arvioida ydinvoimaloiden kestävyyttä ja valmiustasoa erittäin vakavien ulkopuolisten tapahtumien varalta; katsoo näin ollen, että stressitestit oli pääasiassa tarkoitettu ydinvoimaloiden kestävyyden ja valmiustason arvioimiseen tällaisten vakavien ulkopuolisten tapahtumien varalta, eikä niillä voida korvata eikä niiden tarkoituksena ollut korvata ydinvoimaloiden yksityiskohtaisia turvallisuusarviointeja, jotka toteutetaan jäsenvaltioiden kansallisen toimivallan puitteissa ydinvoimaloiden ydinturvallisuuden arvioimiseksi; kehottaa komissiota näin ollen sisällyttämään tuleviin stressitesteihin erityisenä arviointiperusteena ydinvoimaloiden kokonaiskestävyyden (erityisesti koskien mahdollisia halkeamia paineastioissa);

| 5. | korostaa, että stressitestit ovat puutteellisia ja että sellaisia riskejä kuin toissijaisia tapahtumia, materiaalien kulumista, inhimillisiä virheitä, erityisiä vikoja reaktoriastioiden sisällä ja monia muita puutteita ei otettu huomioon; painottaa siksi, että edes stressitestissä menestyminen ei takaa ydinvoimalan turvallisuutta; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että stressitestit ovat puutteellisia ja että sellaisia riskejä kuin toissijaisia tapahtumia, materiaalien kulumista, inhimillisiä virheitä, erityisiä vikoja reaktoriastioiden sisällä ja monia muita puutteita ei otettu huomioon; painottaa siksi, että edes stressitestissä menestyminen ei takaa ydinvoimalan turvallisuutta;

| 6. | toteaa, että nykyisistä tuloksista ilmenee, että useat kolmannet valtiot ovat osallistuneet arviointiin, vaikka joissakin tapauksissa on käytetty erilaisia menetelmiä ja aikatauluja; |
| --- | --- |

6.

toteaa, että nykyisistä tuloksista ilmenee, että useat kolmannet valtiot ovat osallistuneet arviointiin, vaikka joissakin tapauksissa on käytetty erilaisia menetelmiä ja aikatauluja;

| 7. | vaatii, että komission ja jäsenvaltioiden on rohkaistava kolmansia maita ja erityisesti naapurivaltioita, joissa on ydinvoimaloita, soveltamaan stressitestimenettelyä ja jakamaan tuloksensa; korostaa kansainvälisten ydinturvallisuus- ja ydinturvanormien ja niiden asianmukaisen täytäntöönpanon vahvistamisen merkitystä; rohkaisee EU:ta jatkamaan tässä asiassa yhteistyötä kansainvälisellä tasolla, erityisesti IAEA:n puitteissa; |
| --- | --- |

7.

vaatii, että komission ja jäsenvaltioiden on rohkaistava kolmansia maita ja erityisesti naapurivaltioita, joissa on ydinvoimaloita, soveltamaan stressitestimenettelyä ja jakamaan tuloksensa; korostaa kansainvälisten ydinturvallisuus- ja ydinturvanormien ja niiden asianmukaisen täytäntöönpanon vahvistamisen merkitystä; rohkaisee EU:ta jatkamaan tässä asiassa yhteistyötä kansainvälisellä tasolla, erityisesti IAEA:n puitteissa;

| 8. | toteaa, että ydinturvallisuutta koskeva yleissopimus on oikeudellinen väline, jonka tavoitteena on edistää korkeatasoista ydinturvallisuutta maailmanlaajuisesti ja joka velvoittaa sopimuspuolia (myös Euratomia) esittämään velvoitteidensa täytäntöönpanoa koskevat kertomuksensa vertaisarvioinnissa IAEA:n järjestämien sopimuspuolten säännöllisten kokousten yhteydessä; kannustaa käyttämään ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välinettä edistämään stressitestien toteuttamista kansainvälisessä laajuudessa Euroopassa saatujen kokemusten perusteella; |
| --- | --- |

8.

toteaa, että ydinturvallisuutta koskeva yleissopimus on oikeudellinen väline, jonka tavoitteena on edistää korkeatasoista ydinturvallisuutta maailmanlaajuisesti ja joka velvoittaa sopimuspuolia (myös Euratomia) esittämään velvoitteidensa täytäntöönpanoa koskevat kertomuksensa vertaisarvioinnissa IAEA:n järjestämien sopimuspuolten säännöllisten kokousten yhteydessä; kannustaa käyttämään ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välinettä edistämään stressitestien toteuttamista kansainvälisessä laajuudessa Euroopassa saatujen kokemusten perusteella;

| 9. | muistuttaa, että radioaktiivisen jätteen vaarallisuus korostui jälleen kerran Fukushiman ydinonnettomuuden yhteydessä; toteaa, että luonnonkatastrofit kuten maanjäristykset ja tsunamit voisivat vahingoittaa nykyisten tai rakenteilla olevien ydinvoimaloiden turvallisuutta unionissa ja sen naapurimaissa, joissa maanjäristys- ja tsunamiriski on korkea, kuten Akkuyussa Turkissa; katsoo, että ydinvoimaloihin kohdistettavien toimien lisäksi olisi toteutettava kaikki asianmukaiset toimet unionissa ja jäsenvaltioiden tasolla, jotta varmistetaan, että radioaktiivista jätettä ei loppusijoiteta tällaisille alueille, jotka on määritelty erityisen riskialttiiksi; kehottaa komissiota tukemaan radioaktiivisen jätteen parhaiden ja mahdollisimman turvallisten sijoituspaikkojen avointa ja puolueetonta määrittämistä; kehottaa naapurivaltioita ja ehdokasvaltioita liittymään Ecurie-verkkoon (Euroopan yhteisön järjestelyt nopeaksi tietojenvaihdoksi säteilyhätätilanteen yhteydessä); |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että radioaktiivisen jätteen vaarallisuus korostui jälleen kerran Fukushiman ydinonnettomuuden yhteydessä; toteaa, että luonnonkatastrofit kuten maanjäristykset ja tsunamit voisivat vahingoittaa nykyisten tai rakenteilla olevien ydinvoimaloiden turvallisuutta unionissa ja sen naapurimaissa, joissa maanjäristys- ja tsunamiriski on korkea, kuten Akkuyussa Turkissa; katsoo, että ydinvoimaloihin kohdistettavien toimien lisäksi olisi toteutettava kaikki asianmukaiset toimet unionissa ja jäsenvaltioiden tasolla, jotta varmistetaan, että radioaktiivista jätettä ei loppusijoiteta tällaisille alueille, jotka on määritelty erityisen riskialttiiksi; kehottaa komissiota tukemaan radioaktiivisen jätteen parhaiden ja mahdollisimman turvallisten sijoituspaikkojen avointa ja puolueetonta määrittämistä; kehottaa naapurivaltioita ja ehdokasvaltioita liittymään Ecurie-verkkoon (Euroopan yhteisön järjestelyt nopeaksi tietojenvaihdoksi säteilyhätätilanteen yhteydessä);

| 10. | kehottaa jäsenvaltioita ja kansallisia sääntelyviranomaisia panemaan täytäntöön ENSREGin vertaisarvioinnin suositukset ja ehdotukset mukaan lukien määritetyt parhaat käytänteet ja tarvittaessa mukauttamaan omaa lainsäädäntöään niin, että siinä otetaan huomioon Fukushima Daiichin onnettomuudesta saadut kokemukset; |
| --- | --- |

10.

kehottaa jäsenvaltioita ja kansallisia sääntelyviranomaisia panemaan täytäntöön ENSREGin vertaisarvioinnin suositukset ja ehdotukset mukaan lukien määritetyt parhaat käytänteet ja tarvittaessa mukauttamaan omaa lainsäädäntöään niin, että siinä otetaan huomioon Fukushima Daiichin onnettomuudesta saadut kokemukset;

| 11. | kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia ydinturvallisuussääntelyperiaatteiden määrittelemisestä EU:ssa toiminnassa olevien, käytöstä poistettavien ja käytöstä poistettujen ydinvoimaloiden osalta; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia ydinturvallisuussääntelyperiaatteiden määrittelemisestä EU:ssa toiminnassa olevien, käytöstä poistettavien ja käytöstä poistettujen ydinvoimaloiden osalta;

| 12. | vaatii, että niin kauan kuin ydinvoimaloita on vielä toiminnassa, valvontaviranomaisten riippumattomuus ja avoimuus on asetettava korkeimmaksi prioriteetiksi; |
| --- | --- |

12.

vaatii, että niin kauan kuin ydinvoimaloita on vielä toiminnassa, valvontaviranomaisten riippumattomuus ja avoimuus on asetettava korkeimmaksi prioriteetiksi;

| 13. | ottaa huomioon, että ilma-alusten ydinvoimaloihin törmäämisestä aiheutuvien turvallisuusvaikutusten arviointia koskevat kansalliset lähestymistavat eroavat toisistaan; toteaa, että ”ilma-alusten törmäämistä ei sellaisenaan pidetä alkuunpanevana tapahtumana turvallisuusarvioinneissa” ja että vain niiden vaikutukset on mainittu stressitestimäärityksissä; pitää kuitenkin valitettavana sitä, että vain neljä jäsenvaltiota on sisällyttänyt mainitut arvioinnit stressitestikertomuksiinsa; toteaa kuitenkin, että stressitestimäärityksissä mainitaan, että turvallisuustoimintojen toimimattomuuden seurausten arviointi on oleellista myös silloin, jos tilanteen on synnyttänyt välillinen alkuunpaneva tapahtuma, kuten ilma-aluksen törmäys; panee myös merkille, että koska tämä riski kuuluu ensisijaisesti jäsenvaltioiden kansallisten turvallisuusnäkökohtien ja näin ollen niiden suvereniteetin alaan, on perustettu ydinturvaa käsittelevä ad hoc -työryhmä (AHGNS), jonka tehtävänä on tutkia asiaa yksityiskohtaisesti ja julkaista päätelmänsä; on tietoinen siitä, että asiaa koskevaa jäsenvaltioiden välistä lisävaihtoa suunnitellaan sopivilla foorumeilla, kuten eurooppalaisten ydinturvasääntelyviranomaisten liitossa ENSRAssa; pyytää kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä, kuten jäsenvaltioita, komissiota, ENSREGiä, ENSRAa ja ydinvoimalaoperaattoreita, tekemään yhteistyötä, jotta voidaan sopia ilma-alusten törmäämisen riskien ennakointia koskevasta yhteisestä lähestymistavasta ja jotta toisaalta tunnustetaan, että mainittu riski kuuluu jäsenvaltioiden kansallisen turvallisuuden ja kansallisen suvereniteetin piiriin; |
| --- | --- |

13.

ottaa huomioon, että ilma-alusten ydinvoimaloihin törmäämisestä aiheutuvien turvallisuusvaikutusten arviointia koskevat kansalliset lähestymistavat eroavat toisistaan; toteaa, että ”ilma-alusten törmäämistä ei sellaisenaan pidetä alkuunpanevana tapahtumana turvallisuusarvioinneissa” ja että vain niiden vaikutukset on mainittu stressitestimäärityksissä; pitää kuitenkin valitettavana sitä, että vain neljä jäsenvaltiota on sisällyttänyt mainitut arvioinnit stressitestikertomuksiinsa; toteaa kuitenkin, että stressitestimäärityksissä mainitaan, että turvallisuustoimintojen toimimattomuuden seurausten arviointi on oleellista myös silloin, jos tilanteen on synnyttänyt välillinen alkuunpaneva tapahtuma, kuten ilma-aluksen törmäys; panee myös merkille, että koska tämä riski kuuluu ensisijaisesti jäsenvaltioiden kansallisten turvallisuusnäkökohtien ja näin ollen niiden suvereniteetin alaan, on perustettu ydinturvaa käsittelevä ad hoc -työryhmä (AHGNS), jonka tehtävänä on tutkia asiaa yksityiskohtaisesti ja julkaista päätelmänsä; on tietoinen siitä, että asiaa koskevaa jäsenvaltioiden välistä lisävaihtoa suunnitellaan sopivilla foorumeilla, kuten eurooppalaisten ydinturvasääntelyviranomaisten liitossa ENSRAssa; pyytää kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä, kuten jäsenvaltioita, komissiota, ENSREGiä, ENSRAa ja ydinvoimalaoperaattoreita, tekemään yhteistyötä, jotta voidaan sopia ilma-alusten törmäämisen riskien ennakointia koskevasta yhteisestä lähestymistavasta ja jotta toisaalta tunnustetaan, että mainittu riski kuuluu jäsenvaltioiden kansallisen turvallisuuden ja kansallisen suvereniteetin piiriin;

| 14. | korostaa, että EU:n alueella on 47 ydinvoimalaa, joissa on yhteensä 111 reaktoria, joiden ympäristössä alle 30 km etäisyydellä asuu yli 100 000 asukasta; pitää valitettavana, että stressitesteihin ei ole sisällytetty onnettomuuksiin varautumista laitosalueiden ulkopuolella, vaikka se olisi tärkeää, jotta voitaisiin rajoittaa ydinonnettomuuksien vaikutusta väestöön; pitää myönteisenä, että komissio on ENSREGin tuella ehdottanut EU:n raja-alueisiin keskittyvän tutkimuksen käynnistämistä; pyytää komissiota esittämään osana tulevaa ydinturvallisuusdirektiiviä suosituksia rajatylittävistä ja kansallisista ennaltaehkäisevistä hätätoimenpiteistä laitosalueiden ulkopuolella; suosittelee tässä yhteydessä, että varmistetaan rajatylittävistä asioista vastaavien kansallisen ja alueellisen tason toimivaltaisten viranomaisten ottaminen mukaan turvallisuutta koskevien toimintasuunnitelmiensa osalta ja niiden kokemusten osalta, joita ne ovat saaneet tiedotus- ja viestintäprosessista silloin, kun ydinvoimalat sijaitsevat heti kansallisten rajojen ulkopuolella; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että EU:n alueella on 47 ydinvoimalaa, joissa on yhteensä 111 reaktoria, joiden ympäristössä alle 30 km etäisyydellä asuu yli 100 000 asukasta; pitää valitettavana, että stressitesteihin ei ole sisällytetty onnettomuuksiin varautumista laitosalueiden ulkopuolella, vaikka se olisi tärkeää, jotta voitaisiin rajoittaa ydinonnettomuuksien vaikutusta väestöön; pitää myönteisenä, että komissio on ENSREGin tuella ehdottanut EU:n raja-alueisiin keskittyvän tutkimuksen käynnistämistä; pyytää komissiota esittämään osana tulevaa ydinturvallisuusdirektiiviä suosituksia rajatylittävistä ja kansallisista ennaltaehkäisevistä hätätoimenpiteistä laitosalueiden ulkopuolella; suosittelee tässä yhteydessä, että varmistetaan rajatylittävistä asioista vastaavien kansallisen ja alueellisen tason toimivaltaisten viranomaisten ottaminen mukaan turvallisuutta koskevien toimintasuunnitelmiensa osalta ja niiden kokemusten osalta, joita ne ovat saaneet tiedotus- ja viestintäprosessista silloin, kun ydinvoimalat sijaitsevat heti kansallisten rajojen ulkopuolella;

| 15. | vaatii, että EU:n kansalaisille tiedotetaan ja että heitä kuullaan kattavasti unionin ydinturvallisuudesta; |
| --- | --- |

15.

vaatii, että EU:n kansalaisille tiedotetaan ja että heitä kuullaan kattavasti unionin ydinturvallisuudesta;

| 16. | korostaa, että ammattitaitoisen ja kokeneen työvoiman saatavuus on tehokkaan ydinturvallisuuskäytännön kannalta ratkaisevan tärkeää; vaatii näin ollen, että EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla on toteutettava kaikki tarvittavat toimet, joilla edistetään ja ylläpidetään ydinturvallisuuteen, jätehuoltoon, säteilysuojeluun ja onnettomuuksiin varautumiseen liittyvää korkeatasoista ammattitaitoa; kehottaa komissiota edistämään asiantuntijoiden ja parhaiden käytänteiden rajatylittävää vaihtoa ja korostaa, että on tärkeää varmistaa asianmukaiset työolosuhteet erityisesti työaikojen osalta, jotta ydinturvallisuus ei vaarantuisi; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että ammattitaitoisen ja kokeneen työvoiman saatavuus on tehokkaan ydinturvallisuuskäytännön kannalta ratkaisevan tärkeää; vaatii näin ollen, että EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla on toteutettava kaikki tarvittavat toimet, joilla edistetään ja ylläpidetään ydinturvallisuuteen, jätehuoltoon, säteilysuojeluun ja onnettomuuksiin varautumiseen liittyvää korkeatasoista ammattitaitoa; kehottaa komissiota edistämään asiantuntijoiden ja parhaiden käytänteiden rajatylittävää vaihtoa ja korostaa, että on tärkeää varmistaa asianmukaiset työolosuhteet erityisesti työaikojen osalta, jotta ydinturvallisuus ei vaarantuisi;

| 17. | suosittelee, että EU:n olisi tuettava kansainvälisiä pyrkimyksiä kehittää mahdollisimman korkeita ja tiukasti noudatettavia turvallisuusnormeja, joissa otetaan huomioon tieteen kehitys ja kansalaisten oikeutetut huolenaiheet; korostaa tässä yhteydessä EU:n naapuruuspolitiikassa omaksuman roolin käyttämistä ydinturvallisuutta koskevan yhteistyön välineenä; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota vahvistamaan kansainvälisiä ydinturvallisuusnormeja ja niiden moitteetonta täytäntöönpanoa yhteisvastuullisesti tiiviissä yhdessä IAEA:n, Espoon yleissopimuksen sihteeristön ja muiden asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen kanssa; pyytää komissiota tarkastelemaan IAEA:n Fukushiman jälkeistä toimintasuunnitelmaa ja esittämään kattavan toimintasuunnitelman ja käytännön järjestelyjä sen toteuttamiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhteistyössä IAEA:n kanssa työskentelemään rakentavasti niiden maiden kanssa, jotka eivät ole toteuttaneet avoimia ydinturvallisuuden stressitestejä, kuten Valko-Venäjän, Venäjän ja Turkin kanssa, sekä vaatimaan niitä noudattamaan kansainvälisiä turvallisuusnormeja ja toimimaan yhteistyössä kansainvälisten asiantuntijoiden kanssa kaikissa ydinvoimaloiden suunnittelun, rakentamisen, toiminnan ja käytöstä poistamisen vaiheissa; katsoo tässä yhteydessä, että EU:n on hyödynnettävä täysimääräisesti kansainvälisten järjestöjen ja elinten tarjoamaa asiantuntemusta; |
| --- | --- |

17.

suosittelee, että EU:n olisi tuettava kansainvälisiä pyrkimyksiä kehittää mahdollisimman korkeita ja tiukasti noudatettavia turvallisuusnormeja, joissa otetaan huomioon tieteen kehitys ja kansalaisten oikeutetut huolenaiheet; korostaa tässä yhteydessä EU:n naapuruuspolitiikassa omaksuman roolin käyttämistä ydinturvallisuutta koskevan yhteistyön välineenä; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota vahvistamaan kansainvälisiä ydinturvallisuusnormeja ja niiden moitteetonta täytäntöönpanoa yhteisvastuullisesti tiiviissä yhdessä IAEA:n, Espoon yleissopimuksen sihteeristön ja muiden asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen kanssa; pyytää komissiota tarkastelemaan IAEA:n Fukushiman jälkeistä toimintasuunnitelmaa ja esittämään kattavan toimintasuunnitelman ja käytännön järjestelyjä sen toteuttamiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhteistyössä IAEA:n kanssa työskentelemään rakentavasti niiden maiden kanssa, jotka eivät ole toteuttaneet avoimia ydinturvallisuuden stressitestejä, kuten Valko-Venäjän, Venäjän ja Turkin kanssa, sekä vaatimaan niitä noudattamaan kansainvälisiä turvallisuusnormeja ja toimimaan yhteistyössä kansainvälisten asiantuntijoiden kanssa kaikissa ydinvoimaloiden suunnittelun, rakentamisen, toiminnan ja käytöstä poistamisen vaiheissa; katsoo tässä yhteydessä, että EU:n on hyödynnettävä täysimääräisesti kansainvälisten järjestöjen ja elinten tarjoamaa asiantuntemusta;

| 18. | katsoo, että EU:n olisi Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti pyrittävä tekemään tiivistä yhteistyötä IAEA:n kanssa ydinturvallisuuteen liittyvissä asioissa; korostaa, että välineen perustamisesta ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten annetulla neuvoston asetuksella olisi autettava muun muassa Japania Fukushima Daiichin ydinvoimalan vakauttamisessa ja kunnostamisessa sekä kansallisen tason säteilysuojelussa ja elintarviketurvallisuudessa; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että EU:n olisi Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti pyrittävä tekemään tiivistä yhteistyötä IAEA:n kanssa ydinturvallisuuteen liittyvissä asioissa; korostaa, että välineen perustamisesta ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten annetulla neuvoston asetuksella olisi autettava muun muassa Japania Fukushima Daiichin ydinvoimalan vakauttamisessa ja kunnostamisessa sekä kansallisen tason säteilysuojelussa ja elintarviketurvallisuudessa;

| 19. | toteaa, että kansalliset sääntelyviranomaiset ovat tehneet stressitestien perusteella sen johtopäätöksen, että mitkään tekniset syyt eivät vaadi yhdenkään ydinvoimalan sulkemista unionissa; korostaa kuitenkin, että stressitestit ovat osoittaneet, että lähes kaikissa ydinvoimaloissa on tehtävä joitakin laitoskohtaisia turvallisuuden parannuksia, sillä merkittävä määrä teknisiä parannustoimia on määritetty, ja että aikaisempien toimenpiteiden täytäntöönpano on yhä kesken; kehottaa panemaan tarvittavat parannustoimet kiireellisesti täytäntöön ja huomauttaa, että jäsenvaltioiden säästötoimet eivät saa vaikuttaa ydinturvallisuus- ja ydinturvatoimiin; |
| --- | --- |

19.

toteaa, että kansalliset sääntelyviranomaiset ovat tehneet stressitestien perusteella sen johtopäätöksen, että mitkään tekniset syyt eivät vaadi yhdenkään ydinvoimalan sulkemista unionissa; korostaa kuitenkin, että stressitestit ovat osoittaneet, että lähes kaikissa ydinvoimaloissa on tehtävä joitakin laitoskohtaisia turvallisuuden parannuksia, sillä merkittävä määrä teknisiä parannustoimia on määritetty, ja että aikaisempien toimenpiteiden täytäntöönpano on yhä kesken; kehottaa panemaan tarvittavat parannustoimet kiireellisesti täytäntöön ja huomauttaa, että jäsenvaltioiden säästötoimet eivät saa vaikuttaa ydinturvallisuus- ja ydinturvatoimiin;

| 20. | pyytää, että tehokkaan päätöksenteon ja avoimen julkisen keskustelun edistämisen vuoksi EU:n alueella toimiville 132 reaktorille tehtyjen stressitestien perusteella suositeltujen välttämättömien turvallisuuden parantamistoimien arvioidut alkuperäiset kokonaiskustannukset (10–25 miljardia euroa tulevien vuosien aikana) olisi perusteltava kansallisten sääntelyviranomaisten ja ydinvoimalaoperaattorien yhteistyössä laatimalla yksityiskohtaisemmalla kustannusanalyysilla, jossa kustannukset olisi mahdollisuuksien mukaan kytkettävä määritettyjen suositusten valintaan; katsoo, että veronmaksajien sijasta ydinvoimalaoperaattoreiden on maksettava mainittujen parannusten kustannukset kokonaisuudessaan, olivatpa ne miten suuria tahansa; kehottaa komissiota seuraamaan tilannetta tarkasti, myös kilpailupolitiikkaan liittyvän toimivaltansa puitteissa; |
| --- | --- |

20.

pyytää, että tehokkaan päätöksenteon ja avoimen julkisen keskustelun edistämisen vuoksi EU:n alueella toimiville 132 reaktorille tehtyjen stressitestien perusteella suositeltujen välttämättömien turvallisuuden parantamistoimien arvioidut alkuperäiset kokonaiskustannukset (10–25 miljardia euroa tulevien vuosien aikana) olisi perusteltava kansallisten sääntelyviranomaisten ja ydinvoimalaoperaattorien yhteistyössä laatimalla yksityiskohtaisemmalla kustannusanalyysilla, jossa kustannukset olisi mahdollisuuksien mukaan kytkettävä määritettyjen suositusten valintaan; katsoo, että veronmaksajien sijasta ydinvoimalaoperaattoreiden on maksettava mainittujen parannusten kustannukset kokonaisuudessaan, olivatpa ne miten suuria tahansa; kehottaa komissiota seuraamaan tilannetta tarkasti, myös kilpailupolitiikkaan liittyvän toimivaltansa puitteissa;

| 21. | korostaa, että kokonaisvaltaiseen ydinturvallisuus- ja ydinturvapolitiikkaan olisi sisällytettävä kaikki ydinvoimalat, polttoaine ja reaktorin turvallisuus, jätehuolto ja käytöstäpoisto, käyttöturvallisuus, henkilöstöresurssien riittävyys, kaikkien tämän alan työntekijöiden turvallisuusolosuhteiden jatkuva parantaminen, onnettomuuksiin varautuminen, muun muassa rajatylittävät laitosalueiden ulkopuolisiin onnettomuuksiin liittyvät suunnitelmat, sekä sääntelyviranomaisten riippumattomuuden ja tehokkuuden varmistaminen; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että kokonaisvaltaiseen ydinturvallisuus- ja ydinturvapolitiikkaan olisi sisällytettävä kaikki ydinvoimalat, polttoaine ja reaktorin turvallisuus, jätehuolto ja käytöstäpoisto, käyttöturvallisuus, henkilöstöresurssien riittävyys, kaikkien tämän alan työntekijöiden turvallisuusolosuhteiden jatkuva parantaminen, onnettomuuksiin varautuminen, muun muassa rajatylittävät laitosalueiden ulkopuolisiin onnettomuuksiin liittyvät suunnitelmat, sekä sääntelyviranomaisten riippumattomuuden ja tehokkuuden varmistaminen;

| 22. | katsoo, että kun nykyiset ydinvoimalat ovat toiminnassa ja muita rakennetaan, ensisijaisesti on huolehdittava siitä, että ydinturvallisuuden tason on oltava EU:ssa sekä sen ulkopuolisissa naapurimaissa kansainvälisesti korkeimpien turvallisuus- ja turvajärjestelyjen ja -normien mukainen; korostaa tarvetta varmistaa, että mainitut huolenaiheet otetaan huomioon ydinvoimaloiden käyttöiän loppuun saakka, niiden lopullinen käytöstäpoisto mukaan luettuna; korostaa ennen kaikkea sitä, että ydinvoimaloiden käyttöiän aikana (sijoituspaikan valinta, suunnittelu, rakentaminen, toiminnan käynnistäminen, toiminta ja käytöstäpoisto) koituneet kustannukset olisi otettava huomioon arvioitaessa niiden turvallisuuskriteereitä; muistuttaa, että kustannus- ja riskianalyysit ovat tärkeässä roolissa voimaloiden jatkuvan toiminnan kannalta; |
| --- | --- |

22.

katsoo, että kun nykyiset ydinvoimalat ovat toiminnassa ja muita rakennetaan, ensisijaisesti on huolehdittava siitä, että ydinturvallisuuden tason on oltava EU:ssa sekä sen ulkopuolisissa naapurimaissa kansainvälisesti korkeimpien turvallisuus- ja turvajärjestelyjen ja -normien mukainen; korostaa tarvetta varmistaa, että mainitut huolenaiheet otetaan huomioon ydinvoimaloiden käyttöiän loppuun saakka, niiden lopullinen käytöstäpoisto mukaan luettuna; korostaa ennen kaikkea sitä, että ydinvoimaloiden käyttöiän aikana (sijoituspaikan valinta, suunnittelu, rakentaminen, toiminnan käynnistäminen, toiminta ja käytöstäpoisto) koituneet kustannukset olisi otettava huomioon arvioitaessa niiden turvallisuuskriteereitä; muistuttaa, että kustannus- ja riskianalyysit ovat tärkeässä roolissa voimaloiden jatkuvan toiminnan kannalta;

| 23. | katsoo, että ulkoisten vaaratekijöiden hallintaan olisi liitettävä vähintään IAEA:n ohjeiden mukainen arviointi ja että muita kuin teknisiä vaaratekijöitä ei pidä aliarvioida; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että ulkoisten vaaratekijöiden hallintaan olisi liitettävä vähintään IAEA:n ohjeiden mukainen arviointi ja että muita kuin teknisiä vaaratekijöitä ei pidä aliarvioida;

| 24. | toteaa, että jäsenvaltioiden väliset erot voivat johtaa erilaiseen suhtautumiseen ydinturvallisuuden sääntelyyn, mutta ne ovat kaikki IAEA:n ydinturvallisuusstandardien sopimuspuolia ja velvollisia noudattamaan EU:n ydinturvallisuuslainsäädännön säännöksiä ja panemaan ne täytäntöön; |
| --- | --- |

24.

toteaa, että jäsenvaltioiden väliset erot voivat johtaa erilaiseen suhtautumiseen ydinturvallisuuden sääntelyyn, mutta ne ovat kaikki IAEA:n ydinturvallisuusstandardien sopimuspuolia ja velvollisia noudattamaan EU:n ydinturvallisuuslainsäädännön säännöksiä ja panemaan ne täytäntöön;

| 25. | toteaa, että komission tiedonannon ja ENSREGin vertaisarviointiraportin mukaan stressitestien täytäntöönpano on osoittanut, että määräaikaiset turvallisuusarvioinnit ovat tehokkaita ydinvoimaloiden turvallisuuden ja kestävyyden ylläpitämisen ja parantamisen välineitä; panee merkille muun muassa ENSREGin kannan, jonka mukaan luonnonuhkariskejä ja ydinvoimalaa koskevia määräyksiä olisi tarkistettava vähintään 5 tai 10 vuoden välein; suosittelee, että määräaikaiset arvioinnit perustuisivat yhteisiin turvallisuusnormeihin ja että vastaavat määräykset sisällytetään ydinturvallisuutta koskevan oikeudellisen kehyksen muuttamiseen; |
| --- | --- |

25.

toteaa, että komission tiedonannon ja ENSREGin vertaisarviointiraportin mukaan stressitestien täytäntöönpano on osoittanut, että määräaikaiset turvallisuusarvioinnit ovat tehokkaita ydinvoimaloiden turvallisuuden ja kestävyyden ylläpitämisen ja parantamisen välineitä; panee merkille muun muassa ENSREGin kannan, jonka mukaan luonnonuhkariskejä ja ydinvoimalaa koskevia määräyksiä olisi tarkistettava vähintään 5 tai 10 vuoden välein; suosittelee, että määräaikaiset arvioinnit perustuisivat yhteisiin turvallisuusnormeihin ja että vastaavat määräykset sisällytetään ydinturvallisuutta koskevan oikeudellisen kehyksen muuttamiseen;

| 26. | pitää ydinturvallisuutta koskevan direktiivin tulevaa tarkistamista myönteisenä, ja katsoo, että sen olisi oltava suurisuuntainen ja tarjottava mahdollisuus ottaa käyttöön merkittäviä parannuksia, jotka koskevat muun muassa turvallisuusmenettelyjä ja -kehyksiä – erityisesti määrittelemällä ja panemalla täytäntöön ydinturvallisuutta koskevaa sitovaa säännöstöä, joka teknisesti, lainsäädännöllisesti ja operationaalisesti vastaa EU:ssa noudatettavia uusimpia huipputason käytänteitä – ja ydinvalvontaviranomaisten roolia ja resursseja, sekä erityisesti edistettävä valvontaviranomaisten riippumattomuutta ja avoimuutta ja tehostettava seurantaa ja vertaisarviointeja; korostaa, että ydinturvallisuutta koskevan oikeudellisen kehyksen tarkistamisessa olisi otettava huomioon muun muassa IAEA:n tasolla toteutettavat kansainväliset toimet; |
| --- | --- |

26.

pitää ydinturvallisuutta koskevan direktiivin tulevaa tarkistamista myönteisenä, ja katsoo, että sen olisi oltava suurisuuntainen ja tarjottava mahdollisuus ottaa käyttöön merkittäviä parannuksia, jotka koskevat muun muassa turvallisuusmenettelyjä ja -kehyksiä – erityisesti määrittelemällä ja panemalla täytäntöön ydinturvallisuutta koskevaa sitovaa säännöstöä, joka teknisesti, lainsäädännöllisesti ja operationaalisesti vastaa EU:ssa noudatettavia uusimpia huipputason käytänteitä – ja ydinvalvontaviranomaisten roolia ja resursseja, sekä erityisesti edistettävä valvontaviranomaisten riippumattomuutta ja avoimuutta ja tehostettava seurantaa ja vertaisarviointeja; korostaa, että ydinturvallisuutta koskevan oikeudellisen kehyksen tarkistamisessa olisi otettava huomioon muun muassa IAEA:n tasolla toteutettavat kansainväliset toimet;

| 27. | pyytää komissiota esittämään ehdotuksen kansallisten ydinvalvontaviranomaisten ehdottoman ja todellisen toiminnallisen riippumattomuuden takaamiseksi suhteessa kaikkiin ydinvoimaa edistäviin tai käyttäviin elimiin ja laitoksiin; |
| --- | --- |

27.

pyytää komissiota esittämään ehdotuksen kansallisten ydinvalvontaviranomaisten ehdottoman ja todellisen toiminnallisen riippumattomuuden takaamiseksi suhteessa kaikkiin ydinvoimaa edistäviin tai käyttäviin elimiin ja laitoksiin;

| 28. | ottaa huomioon tiiviissä yhteistyössä ydinturvallisuusviranomaisten kanssa toteutetun suositusten täytäntöönpanon merkityksen ja sen arvioimisen merkityksen, missä määrin määräaikaisten turvallisuusarviointien soveltamisalaa olisi laajennettava; toistaa, että tarvitaan näitä asioita koskevaa tiivistä rajatylittävää yhteistyötä ja parhaiden käytänteiden vaihtoa sekä tietojenvaihdon koordinointia; katsoo, että samanaikaisesti on turvattava rajatylittävät turvallisuus- ja valvontatakuut; katsoo, että tässä suhteessa on otettava huomioon 50 km:n etäisyydellä ydinvoimalasta asuvat ihmiset, ja silloin kun heitä on suuri määrä naapurijäsenvaltiossa, kyseisen valtion toimivaltainen viranomainen on myös otettava mukaan kaikkeen päätöksentekoon; |
| --- | --- |

28.

ottaa huomioon tiiviissä yhteistyössä ydinturvallisuusviranomaisten kanssa toteutetun suositusten täytäntöönpanon merkityksen ja sen arvioimisen merkityksen, missä määrin määräaikaisten turvallisuusarviointien soveltamisalaa olisi laajennettava; toistaa, että tarvitaan näitä asioita koskevaa tiivistä rajatylittävää yhteistyötä ja parhaiden käytänteiden vaihtoa sekä tietojenvaihdon koordinointia; katsoo, että samanaikaisesti on turvattava rajatylittävät turvallisuus- ja valvontatakuut; katsoo, että tässä suhteessa on otettava huomioon 50 km:n etäisyydellä ydinvoimalasta asuvat ihmiset, ja silloin kun heitä on suuri määrä naapurijäsenvaltiossa, kyseisen valtion toimivaltainen viranomainen on myös otettava mukaan kaikkeen päätöksentekoon;

| 29. | katsoo, että jäsenvaltioiden olisi yhteisön kanssa edistettävä sopivia tiedotus- ja valistuskampanjoita, jotta kansalaisille annettaisiin tietoa stressitestien tarpeellisuudesta ja hyödyistä; |
| --- | --- |

29.

katsoo, että jäsenvaltioiden olisi yhteisön kanssa edistettävä sopivia tiedotus- ja valistuskampanjoita, jotta kansalaisille annettaisiin tietoa stressitestien tarpeellisuudesta ja hyödyistä;

| 30. | pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission aikomusta ehdottaa ydinalan vakuutussuojaa ja korvausvastuuta koskevia lainsäädäntö- ja muita välineitä; muistuttaa, että ydinalan siviilioikeudelliseen korvausvastuuseen sovelletaan kansainvälisiä sopimuksia (Pariisin ja Wienin yleissopimuksia); katsoo kuitenkin, että ydinvoimalaoperaattoreilta ja jätteen käyttöluvan haltijoilta olisi vaadittava, että niillä on vakuutuksilla ja muilla rahoitusvälineillä järjestettyinä käytössään kaikki taloudelliset keinot, jotta ne voisivat kattaa kokonaisuudessaan kaikki onnettomuuksien ihmisille ja ympäristölle aiheuttamiin vahinkoihin liittyvät kustannukset, joista ne ovat korvausvastuussa; kehottaa komissiota tässä yhteydessä esittämään asiaa koskevia ehdotuksia vuoden 2013 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

30.

pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission aikomusta ehdottaa ydinalan vakuutussuojaa ja korvausvastuuta koskevia lainsäädäntö- ja muita välineitä; muistuttaa, että ydinalan siviilioikeudelliseen korvausvastuuseen sovelletaan kansainvälisiä sopimuksia (Pariisin ja Wienin yleissopimuksia); katsoo kuitenkin, että ydinvoimalaoperaattoreilta ja jätteen käyttöluvan haltijoilta olisi vaadittava, että niillä on vakuutuksilla ja muilla rahoitusvälineillä järjestettyinä käytössään kaikki taloudelliset keinot, jotta ne voisivat kattaa kokonaisuudessaan kaikki onnettomuuksien ihmisille ja ympäristölle aiheuttamiin vahinkoihin liittyvät kustannukset, joista ne ovat korvausvastuussa; kehottaa komissiota tässä yhteydessä esittämään asiaa koskevia ehdotuksia vuoden 2013 loppuun mennessä;

| 31. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita käsittelemään ydinvoimaa samoin kuin mitä tahansa muuta energialähdettä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti, koska kyse on demokratiasta, Euroopan parlamentin osallistumisesta, avoimuudesta ja yleisön täydestä oikeudesta saada tietoa; |
| --- | --- |

31.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita käsittelemään ydinvoimaa samoin kuin mitä tahansa muuta energialähdettä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti, koska kyse on demokratiasta, Euroopan parlamentin osallistumisesta, avoimuudesta ja yleisön täydestä oikeudesta saada tietoa;

| 32. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, Eurooppa-neuvostolle ja jäsenvaltioiden parlamenteille. |
| --- | --- |

32.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, Eurooppa-neuvostolle ja jäsenvaltioiden parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 172, 2.7.2009, s. 18.

(2)  EUVL L 199, 2.8.2011, s. 48.

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/81

---

P7_TA(2013)0090

Rasismin, muukalaisvihan ja viharikosten torjunnan tehostaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 rasismin, muukalaisvihan ja viharikosten torjunnan tehostamisesta (2013/2543(RSP))

(2016/C 036/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon syrjinnän kieltävät kansainväliset ihmisoikeussopimukset ja erityisesti kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen (UNCERD), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syrjinnän kieltävät kansainväliset ihmisoikeussopimukset ja erityisesti kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen (UNCERD),

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen ja erityisesti sen 14 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen ja erityisesti sen 14 artiklan,

| — | ottaa huomioon perusoikeuskirjan 21 artiklan, jossa kielletään kaikenlainen syrjintä, joka perustuu rotuun, etniseen alkuperään, kieleen tai kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perusoikeuskirjan 21 artiklan, jossa kielletään kaikenlainen syrjintä, joka perustuu rotuun, etniseen alkuperään, kieleen tai kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan, jossa todetaan seuraavaa: ”Unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan, jossa todetaan seuraavaa: ”Unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo”,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 10 artiklan, jonka mukaan ”unioni pyrkii politiikkojensa ja toimiensa määrittelyssä ja toteuttamisessa torjumaan kaiken sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 10 artiklan, jonka mukaan ”unioni pyrkii politiikkojensa ja toimiensa määrittelyssä ja toteuttamisessa torjumaan kaiken sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän”,

| — | ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 19 artiklan, jossa annetaan EU:lle poliittiset valtuudet ”toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 19 artiklan, jossa annetaan EU:lle poliittiset valtuudet ”toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi”,

| — | ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 67 artiklan, jossa todetaan, että ”unioni pyrkii varmistamaan korkean turvallisuustason [...] rasismia ja muukalaisvihaa ehkäisevillä ja torjuvilla toimenpiteillä”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 67 artiklan, jossa todetaan, että ”unioni pyrkii varmistamaan korkean turvallisuustason [...] rasismia ja muukalaisvihaa ehkäisevillä ja torjuvilla toimenpiteillä”,

| — | ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 83 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 83 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon rikoksen uhrin oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU (1); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rikoksen uhrin oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU (1);

| — | ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (2) (direktiivi rotujen välisestä tasa-arvosta); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (2) (direktiivi rotujen välisestä tasa-arvosta);

| — | ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (3) (yhdenvertaista kohtelua työssä koskeva direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (3) (yhdenvertaista kohtelua työssä koskeva direktiivi),

| — | ottaa huomioon rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin annetun neuvoston puitepäätöksen 2008/913/YOS (4) (puitepäätös rasismista ja muukalaisvihasta), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin annetun neuvoston puitepäätöksen 2008/913/YOS (4) (puitepäätös rasismista ja muukalaisvihasta),

| — | ottaa huomioon EU:n puitteet romanien osallistamista koskeville kansallisille strategioille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n puitteet romanien osallistamista koskeville kansallisille strategioille,

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa rasismista, muukalaisvihasta, antisemitismistä, uskonnollisesta suvaitsemattomuudesta, romanivastaisuudesta, homofobiasta, transfobiasta, syrjinnästä, ennakkoluuloista johtuvasta väkivallasta ja ääriliikkeistä sekä 22. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman rikoslainsäädännön yhdenmukaistamisesta Euroopan unionissa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa rasismista, muukalaisvihasta, antisemitismistä, uskonnollisesta suvaitsemattomuudesta, romanivastaisuudesta, homofobiasta, transfobiasta, syrjinnästä, ennakkoluuloista johtuvasta väkivallasta ja ääriliikkeistä sekä 22. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman rikoslainsäädännön yhdenmukaistamisesta Euroopan unionissa (5),

| — | panee merkille Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) ja sen tekemän työn syrjimättömyyden, rasismin, muukalaisvihan ja muiden suvaitsemattomuuden muotojen sekä ennakkoluuloista johtuvan väkivallan aloilla (6), |
| --- | --- |

—

panee merkille Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) ja sen tekemän työn syrjimättömyyden, rasismin, muukalaisvihan ja muiden suvaitsemattomuuden muotojen sekä ennakkoluuloista johtuvan väkivallan aloilla (6),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että puheenjohtajavaltio Irlanti käynnisti 17.–18. tammikuuta 2013 pidetyssä oikeus- ja sisäasioiden neuvoston epävirallisessa kokouksessa keskustelun Euroopan unionin toimista viharikosten, rasismin, antisemitismin, muukalaisvihan ja homofobian torjumiseksi sekä korosti, että suojelua ja tietojenkeruuta on parannettava ja johtajien on sitouduttava lujemmin ”kunnioittamaan unionin arvoja ja edistämään keskinäisen kunnioituksen ilmapiiriä sekä uskonnoltaan, etniseltä taustaltaan tai seksuaaliselta suuntautumiseltaan erilaisten ihmisten osallistamista”; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että puheenjohtajavaltio Irlanti käynnisti 17.–18. tammikuuta 2013 pidetyssä oikeus- ja sisäasioiden neuvoston epävirallisessa kokouksessa keskustelun Euroopan unionin toimista viharikosten, rasismin, antisemitismin, muukalaisvihan ja homofobian torjumiseksi sekä korosti, että suojelua ja tietojenkeruuta on parannettava ja johtajien on sitouduttava lujemmin ”kunnioittamaan unionin arvoja ja edistämään keskinäisen kunnioituksen ilmapiiriä sekä uskonnoltaan, etniseltä taustaltaan tai seksuaaliselta suuntautumiseltaan erilaisten ihmisten osallistamista”;

| B. | ottaa huomioon, että rasismin vastaisena päivänä 21. maaliskuuta muistetaan 69 apartheidin vastaisen mielenosoittajan surmaamista Etelä-Afrikassa vuonna 1960; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että rasismin vastaisena päivänä 21. maaliskuuta muistetaan 69 apartheidin vastaisen mielenosoittajan surmaamista Etelä-Afrikassa vuonna 1960;

| C. | katsoo, että on olennaisen tärkeää muistaa, että rasismiin ja muukalaisvihaan perustuviin joukkosurmiin on syyllistytty myös Euroopassa ja että joukkosurmissa kuolleiden muisto on pidettävä elävänä; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että on olennaisen tärkeää muistaa, että rasismiin ja muukalaisvihaan perustuviin joukkosurmiin on syyllistytty myös Euroopassa ja että joukkosurmissa kuolleiden muisto on pidettävä elävänä;

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminta perustuu demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion periaatteiden kaltaisten yhteisten arvojen kunnioittamiseen ja suvaitsevaisuuden voimakkaampaan edistämiseen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminta perustuu demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion periaatteiden kaltaisten yhteisten arvojen kunnioittamiseen ja suvaitsevaisuuden voimakkaampaan edistämiseen;

| E. | toteaa, että rasismiin, muukalaisvihaan, antisemitismiin, uskonnolliseen suvaitsemattomuuteen, romanivastaisuuteen, homofobiaan, transfobiaan ja muihin suvaitsemattomuuden muotoihin liittyy uskomuksia, ennakkoluuloja ja asenteita, joilla oikeutetaan syrjintää, ennakkoluuloista johtuvaa väkivaltaa ja vihaa tietyin perustein, myös ominaispiirteiden ja yhteiskunnallisen aseman perusteella; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että rasismiin, muukalaisvihaan, antisemitismiin, uskonnolliseen suvaitsemattomuuteen, romanivastaisuuteen, homofobiaan, transfobiaan ja muihin suvaitsemattomuuden muotoihin liittyy uskomuksia, ennakkoluuloja ja asenteita, joilla oikeutetaan syrjintää, ennakkoluuloista johtuvaa väkivaltaa ja vihaa tietyin perustein, myös ominaispiirteiden ja yhteiskunnallisen aseman perusteella;

| F. | panee merkille, että syrjintä ja viharikokset, eli väkivalta ja rikokset, joiden motiivina on rasismi, muukalaisviha, romanivastaisuus, antisemitismi tai uskonnollinen suvaitsemattomuus tai henkilön seksuaalinen suuntautuminen, sukupuoli-identiteetti tai kuuluminen vähemmistöryhmään tai perusoikeuskirjan 21 artiklassa esimerkinomaisesti esitetyn luettelon mukaiset motiivit, lisääntyvät EU:ssa, vaikka kaikki jäsenvaltiot ovat ottaneet oikeusjärjestelmissään käyttöön syrjintäkiellon edistääkseen kaikkien tasavertaisuutta; |
| --- | --- |

F.

panee merkille, että syrjintä ja viharikokset, eli väkivalta ja rikokset, joiden motiivina on rasismi, muukalaisviha, romanivastaisuus, antisemitismi tai uskonnollinen suvaitsemattomuus tai henkilön seksuaalinen suuntautuminen, sukupuoli-identiteetti tai kuuluminen vähemmistöryhmään tai perusoikeuskirjan 21 artiklassa esimerkinomaisesti esitetyn luettelon mukaiset motiivit, lisääntyvät EU:ssa, vaikka kaikki jäsenvaltiot ovat ottaneet oikeusjärjestelmissään käyttöön syrjintäkiellon edistääkseen kaikkien tasavertaisuutta;

| G. | ottaa huomioon, että perusoikeusviraston mukaan joka neljäs vähemmistöryhmään kuuluva on joutunut rasistiseen motiiviin perustuvan rikoksen uhriksi ja että jopa 90 prosenttia kaikista maahanmuuttajiin tai etnisten vähemmistöjen jäseniin kohdistuvista hyökkäyksistä ja uhkista jää ilmoittamatta poliisille; ottaa huomioon, että ainoastaan neljä jäsenvaltiota kokoaa ja julkaisee tietoja romaneihin kohdistuvista rikoksista ja vain kahdeksan kirjaa rikokset, joiden motiivina on uhrin (oletettu) sukupuolinen suuntautuminen; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että perusoikeusviraston mukaan joka neljäs vähemmistöryhmään kuuluva on joutunut rasistiseen motiiviin perustuvan rikoksen uhriksi ja että jopa 90 prosenttia kaikista maahanmuuttajiin tai etnisten vähemmistöjen jäseniin kohdistuvista hyökkäyksistä ja uhkista jää ilmoittamatta poliisille; ottaa huomioon, että ainoastaan neljä jäsenvaltiota kokoaa ja julkaisee tietoja romaneihin kohdistuvista rikoksista ja vain kahdeksan kirjaa rikokset, joiden motiivina on uhrin (oletettu) sukupuolinen suuntautuminen;

| H. | pitää tärkeänä, että EU ja sen jäsenvaltiot ryhtyvät toimiin rasismin ja muukalaisvihan torjumiseksi ehkäisemällä niitä koulutuksen avulla, edistämällä kunnioitukseen ja suvaitsevaisuuteen perustuvaa kulttuuria ja varmistamalla, että uhrit tekevät viharikoksista ilmoituksen, että lainvalvonnasta vastaavat viranomaiset tutkivat ne ja että oikeuslaitos määrää niistä seuraamuksia; |
| --- | --- |

H.

pitää tärkeänä, että EU ja sen jäsenvaltiot ryhtyvät toimiin rasismin ja muukalaisvihan torjumiseksi ehkäisemällä niitä koulutuksen avulla, edistämällä kunnioitukseen ja suvaitsevaisuuteen perustuvaa kulttuuria ja varmistamalla, että uhrit tekevät viharikoksista ilmoituksen, että lainvalvonnasta vastaavat viranomaiset tutkivat ne ja että oikeuslaitos määrää niistä seuraamuksia;

| I. | ottaa huomioon, että nykyinen talouskriisi on haaste yhteisvastuullisuuden periaatteelle ja että jäsenvaltioiden on pysyttävä valppaina talouskriisin aikana, jotta voidaan torjua enenevän suvaitsemattomuuden ja syntipukkiajattelun houkutuksia; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että nykyinen talouskriisi on haaste yhteisvastuullisuuden periaatteelle ja että jäsenvaltioiden on pysyttävä valppaina talouskriisin aikana, jotta voidaan torjua enenevän suvaitsemattomuuden ja syntipukkiajattelun houkutuksia;

| J. | ottaa huomioon, että EU on hyväksynyt kyseisten tekojen ja syrjinnän torjumiseksi useita säädöksiä, esimerkiksi neuvoston direktiivin 2000/43/EY rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (rotujen välistä tasa-arvoa koskeva direktiivi), neuvoston direktiivin 2000/78/EY yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (yhdenvertaista kohtelua työssä koskeva direktiivi), neuvoston puitepäätöksen 2008/913/YOS rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin (rasismia ja muukalaisvihaa koskeva puitepäätös), EU:n puitteet kansallisille romanien osallistamista koskeville strategioille ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU rikoksen uhrin oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että EU on hyväksynyt kyseisten tekojen ja syrjinnän torjumiseksi useita säädöksiä, esimerkiksi neuvoston direktiivin 2000/43/EY rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (rotujen välistä tasa-arvoa koskeva direktiivi), neuvoston direktiivin 2000/78/EY yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (yhdenvertaista kohtelua työssä koskeva direktiivi), neuvoston puitepäätöksen 2008/913/YOS rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin (rasismia ja muukalaisvihaa koskeva puitepäätös), EU:n puitteet kansallisille romanien osallistamista koskeville strategioille ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU rikoksen uhrin oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista;

| K. | panee merkille, että komission vuonna 2008 esittämää ehdotusta neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (yhdenvertaisuusdirektiivi) ei ole saatu viiden vuoden keskustelujen jälkeen vieläkään hyväksyttyä neuvostossa, koska jotkut jäsenvaltiot vastustavat direktiiviä jyrkästi; |
| --- | --- |

K.

panee merkille, että komission vuonna 2008 esittämää ehdotusta neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (yhdenvertaisuusdirektiivi) ei ole saatu viiden vuoden keskustelujen jälkeen vieläkään hyväksyttyä neuvostossa, koska jotkut jäsenvaltiot vastustavat direktiiviä jyrkästi;

| L. | ottaa huomioon, että parlamentti on toistuvasti kehottanut komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita torjumaan tehokkaammin ennakkoluuloihin perustuvaa väkivaltaa ja syrjintää, kuten rasismia, muukalaisvihaa, antisemitismiä, uskonnollista suvaitsemattomuutta, romanivastaisuutta, homofobiaa ja transfobiaa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että parlamentti on toistuvasti kehottanut komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita torjumaan tehokkaammin ennakkoluuloihin perustuvaa väkivaltaa ja syrjintää, kuten rasismia, muukalaisvihaa, antisemitismiä, uskonnollista suvaitsemattomuutta, romanivastaisuutta, homofobiaa ja transfobiaa;

| M. | panee merkille, että komissio varoitti äskettäin rasistisesta, ääriliikkeitä tukevasta ja populistisesta poliittisesta keskustelusta, joka voi myös antaa ”yksinäisille susille” ajatuksen ryhtyä sattumanvaraisiin surmatöihin, kun väkivaltaisten ääriliikkeiden uhka leviää; |
| --- | --- |

M.

panee merkille, että komissio varoitti äskettäin rasistisesta, ääriliikkeitä tukevasta ja populistisesta poliittisesta keskustelusta, joka voi myös antaa ”yksinäisille susille” ajatuksen ryhtyä sattumanvaraisiin surmatöihin, kun väkivaltaisten ääriliikkeiden uhka leviää;

| N. | ottaa huomioon, että kaikki Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) toimintaan osallistuvat valtiot, mukaan luettuina kaikki jäsenvaltiot, ovat tunnustaneet, että viharikoksia, jotka määritellään ennakkoluuloihin perustuviksi rikoksiksi, on torjuttava rikoslainsäädännöllä ja räätälöidyillä politiikoilla; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että kaikki Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) toimintaan osallistuvat valtiot, mukaan luettuina kaikki jäsenvaltiot, ovat tunnustaneet, että viharikoksia, jotka määritellään ennakkoluuloihin perustuviksi rikoksiksi, on torjuttava rikoslainsäädännöllä ja räätälöidyillä politiikoilla;

| 1. | korostaa, että minkäänlaista suvaitsemattomuutta ja syrjintää ei pidä koskaan hyväksyä Euroopan unionissa; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että minkäänlaista suvaitsemattomuutta ja syrjintää ei pidä koskaan hyväksyä Euroopan unionissa;

| 2. | kehottaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita tehostamaan viharikosten ja syrjivien asenteiden ja käyttäytymistapojen torjuntaa; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita tehostamaan viharikosten ja syrjivien asenteiden ja käyttäytymistapojen torjuntaa;

| 3. | kehottaa laatimaan kattavan strategian viharikosten, ennakkoluuloihin perustuvan väkivallan ja syrjinnän torjumiseksi; |
| --- | --- |

3.

kehottaa laatimaan kattavan strategian viharikosten, ennakkoluuloihin perustuvan väkivallan ja syrjinnän torjumiseksi;

| 4. | painottaa, että kaikkien on tärkeää olla tietoisia oikeuksistaan, jotka koskevat viharikoksilta suojautumista, ja kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen viharikoksista ja jokaisesta rasistisesta ja muukalaisvihamielisestä rikoksesta ilmoittamisen ja varmistamaan asianmukaisen suojelun rikosten ilmiantajille ja rasististen ja muukalaisvihamielisten rikosten uhreille; |
| --- | --- |

4.

painottaa, että kaikkien on tärkeää olla tietoisia oikeuksistaan, jotka koskevat viharikoksilta suojautumista, ja kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen viharikoksista ja jokaisesta rasistisesta ja muukalaisvihamielisestä rikoksesta ilmoittamisen ja varmistamaan asianmukaisen suojelun rikosten ilmiantajille ja rasististen ja muukalaisvihamielisten rikosten uhreille;

| 5. | muistuttaa aiemmista pyynnöistään tarkistaa neuvoston puitepäätöstä 2008/913/YOS erityisesti antisemitismiin, uskonnolliseen suvaitsemattomuuteen, romanivastaisuuteen, homofobiaan ja transfobiaan perustuvien ilmaisujen ja tekojen osalta; |
| --- | --- |

5.

muistuttaa aiemmista pyynnöistään tarkistaa neuvoston puitepäätöstä 2008/913/YOS erityisesti antisemitismiin, uskonnolliseen suvaitsemattomuuteen, romanivastaisuuteen, homofobiaan ja transfobiaan perustuvien ilmaisujen ja tekojen osalta;

| 6. | kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita hyväksymään viipymättä yhdenvertaisuusdirektiivin, joka on yksi EU:n keskeisistä välineistä, joilla voidaan edistää aitoa yhdenvertaisuutta ja turvata se EU:ssa sekä torjua ennakkoluuloihin perustuvaa väkivaltaa ja syrjintää; |
| --- | --- |

6.

kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita hyväksymään viipymättä yhdenvertaisuusdirektiivin, joka on yksi EU:n keskeisistä välineistä, joilla voidaan edistää aitoa yhdenvertaisuutta ja turvata se EU:ssa sekä torjua ennakkoluuloihin perustuvaa väkivaltaa ja syrjintää;

| 7. | vaatii toimenpiteitä, joilla varmistetaan romanien osallistamista koskevien kansallisten strategioiden täytäntöönpano määräaikaisten tarkastelujen, seurannan ja tuen avulla, jotta paikallisilla, alueellisilla ja kansallisilla viranomaisilla on mahdollisuus kehittää ja panna täytäntöön käytössä olevin varoin, EU-varat mukaan luettuina, romanien osallistamiseksi tehokkaita politiikkoja, ohjelmia ja toimia, joissa noudatetaan ihmisoikeuksia, samalla kun seurataan tiiviisti perusoikeuksien kunnioittamisesta ja oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti annetun direktiivin 2004/38/EY täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

7.

vaatii toimenpiteitä, joilla varmistetaan romanien osallistamista koskevien kansallisten strategioiden täytäntöönpano määräaikaisten tarkastelujen, seurannan ja tuen avulla, jotta paikallisilla, alueellisilla ja kansallisilla viranomaisilla on mahdollisuus kehittää ja panna täytäntöön käytössä olevin varoin, EU-varat mukaan luettuina, romanien osallistamiseksi tehokkaita politiikkoja, ohjelmia ja toimia, joissa noudatetaan ihmisoikeuksia, samalla kun seurataan tiiviisti perusoikeuksien kunnioittamisesta ja oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti annetun direktiivin 2004/38/EY täytäntöönpanoa;

| 8. | kehottaa panemaan täytäntöön parlamentin useaan otteeseen vaatiman toimintasuunnitelman seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvan tasa-arvon saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

8.

kehottaa panemaan täytäntöön parlamentin useaan otteeseen vaatiman toimintasuunnitelman seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvan tasa-arvon saavuttamiseksi;

| 9. | kehottaa EU:ta allekirjoittamaan UNCERD-sopimuksen, koska kaikki jäsenvaltiot ovat jo ratifioineet sen; |
| --- | --- |

9.

kehottaa EU:ta allekirjoittamaan UNCERD-sopimuksen, koska kaikki jäsenvaltiot ovat jo ratifioineet sen;

| 10. | kehottaa toimenpiteisiin, joilla varmistetaan, että kaikki EU:n asiaan liittyvät rikosoikeudelliset välineet, puitepäätös mukaan luettuna, sisältävät laaja-alaisemmat porrastetut seuraamukset, mukaan lukien aiheellisissa tapauksissa vaihtoehtoiset rangaistusmuodot, kuten yhdyskuntapalvelu, ja että niissä noudatetaan perusoikeuksia, myös ilmaisunvapautta; |
| --- | --- |

10.

kehottaa toimenpiteisiin, joilla varmistetaan, että kaikki EU:n asiaan liittyvät rikosoikeudelliset välineet, puitepäätös mukaan luettuna, sisältävät laaja-alaisemmat porrastetut seuraamukset, mukaan lukien aiheellisissa tapauksissa vaihtoehtoiset rangaistusmuodot, kuten yhdyskuntapalvelu, ja että niissä noudatetaan perusoikeuksia, myös ilmaisunvapautta;

| 11. | kehottaa vahvistamaan syrjinnän torjumisesta vastaavien kansallisten viranomaisten roolia, jotta vihapuheen edistämisestä ja yllyttämisestä viharikoksiin voitaisiin asettaa helpommin vastuuseen; |
| --- | --- |

11.

kehottaa vahvistamaan syrjinnän torjumisesta vastaavien kansallisten viranomaisten roolia, jotta vihapuheen edistämisestä ja yllyttämisestä viharikoksiin voitaisiin asettaa helpommin vastuuseen;

| 12. | kehottaa tukemaan lainvalvonta- ja oikeusviranomaisille sekä asiaankuuluville EU:n virastoille tarkoitettuja koulutusohjelmia, jotka koskevat syrjiviä käytäntöjä ja viharikoksia; |
| --- | --- |

12.

kehottaa tukemaan lainvalvonta- ja oikeusviranomaisille sekä asiaankuuluville EU:n virastoille tarkoitettuja koulutusohjelmia, jotka koskevat syrjiviä käytäntöjä ja viharikoksia;

| 13. | kehottaa keräämään laajempia ja luotettavia tietoja viharikoksista, ts. kirjaamaan vähimmäistietoina yleisön ilmoittamien ja viranomaisten kirjaamien tapausten määrän, tuomioiden määrän, syyt, joiden vuoksi rikosten katsotaan perustuvan syrjintään sekä langetetut rangaistukset, ja laatimaan rikosuhritutkimuksia, jotka koskevat ilmoittamatta jätettyjen rikosten luonnetta ja määrää, rikosten uhrien kokemuksia lainvalvontaviranomaisista, ilmoittamatta jättämisen syitä ja viharikosten uhrien tietoisuutta oikeuksistaan; |
| --- | --- |

13.

kehottaa keräämään laajempia ja luotettavia tietoja viharikoksista, ts. kirjaamaan vähimmäistietoina yleisön ilmoittamien ja viranomaisten kirjaamien tapausten määrän, tuomioiden määrän, syyt, joiden vuoksi rikosten katsotaan perustuvan syrjintään sekä langetetut rangaistukset, ja laatimaan rikosuhritutkimuksia, jotka koskevat ilmoittamatta jätettyjen rikosten luonnetta ja määrää, rikosten uhrien kokemuksia lainvalvontaviranomaisista, ilmoittamatta jättämisen syitä ja viharikosten uhrien tietoisuutta oikeuksistaan;

| 14. | kehottaa ottamaan käyttöön mekanismeja, joilla viharikoksista tehdään näkyviä EU:ssa varmistamalla, että ennakkoluuloihin perustuvat hyökkäykset ovat rangaistavia tekoja ja että ne kirjataan asianmukaisesti ja tutkitaan tehokkaasti, niihin syyllistyneet asetetaan syytteeseen ja heille määrätään rangaistukset ja että uhreille annetaan asianmukaista tukea, suojelua ja korvauksia, jotta viharikosten uhreja ja todistajia voidaan kannustaa ilmoittamaan tapauksista; |
| --- | --- |

14.

kehottaa ottamaan käyttöön mekanismeja, joilla viharikoksista tehdään näkyviä EU:ssa varmistamalla, että ennakkoluuloihin perustuvat hyökkäykset ovat rangaistavia tekoja ja että ne kirjataan asianmukaisesti ja tutkitaan tehokkaasti, niihin syyllistyneet asetetaan syytteeseen ja heille määrätään rangaistukset ja että uhreille annetaan asianmukaista tukea, suojelua ja korvauksia, jotta viharikosten uhreja ja todistajia voidaan kannustaa ilmoittamaan tapauksista;

| 15. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille. |
| --- | --- |

15.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille.

---

(1)  EUVL L 315, 14.11.2012, s. 57.

(2)  EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22.

(3)  EUVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(4)  EUVL L 328, 6.12.2008, s. 55.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0208.

(6)  Esimerkiksi: ”Making hate crime visible in the European Union: acknowledging victims’ rights”, http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-2012_hate-crime.pdf

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/85 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/85

---

P7_TA(2013)0091

Hormonaalisten haitta-aineiden kansanterveysvaikutukset

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 hormonaalisten haitta-aineiden kansanterveysvaikutuksista (2012/2066(INI))

(2016/C 036/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (1) (”REACH-asetus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (1) (”REACH-asetus”),

| — | ottaa huomioon aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (2),

| — | ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (3),

| — | ottaa huomioon biosidivalmisteiden markkinoille saattamisesta ja niiden käytöstä 22. toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon biosidivalmisteiden markkinoille saattamisesta ja niiden käytöstä 22. toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (4),

| — | ottaa huomioon yhteisön vesipolitiikan puitteista 23. lokakuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY (5) (”vesipolitiikan puitedirektiivi”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön vesipolitiikan puitteista 23. lokakuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY (5) (”vesipolitiikan puitedirektiivi”),

| — | ottaa huomioon yhteisön politiikan puitteista torjunta-aineiden kestävän käytön aikaansaamiseksi 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/128/EY (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön politiikan puitteista torjunta-aineiden kestävän käytön aikaansaamiseksi 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/128/EY (6),

| — | ottaa huomioon kosmeettisista valmisteista 30. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1223/2009 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kosmeettisista valmisteista 30. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1223/2009 (7),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2000/60/EY ja 2008/105/EY muuttamisesta vesipolitiikan alan prioriteettiaineiden osalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2000/60/EY ja 2008/105/EY muuttamisesta vesipolitiikan alan prioriteettiaineiden osalta,

| — | ottaa huomioon hormonaalisten haitta-aineiden testausta ja arviointia koskevan OECD:n teoreettisen viitekehyksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hormonaalisten haitta-aineiden testausta ja arviointia koskevan OECD:n teoreettisen viitekehyksen,

| — | ottaa huomioon ohjeasiakirjaluonnoksen ”Draft guidance document on standardised test guidelines for evaluating chemicals for endocrine disruptions” (2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ohjeasiakirjaluonnoksen ”Draft guidance document on standardised test guidelines for evaluating chemicals for endocrine disruptions” (2011),

| — | ottaa huomioon hormonaalisia haitta-aineita koskevan yksityiskohtaisen katsauksen luonnoksen ”State of the sciences on novel in vitro and in vivo screening and testing methods and endpoints for evaluating endocrine disruptors”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hormonaalisia haitta-aineita koskevan yksityiskohtaisen katsauksen luonnoksen ”State of the sciences on novel in vitro and in vivo screening and testing methods and endpoints for evaluating endocrine disruptors”,

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen ”Suunnitelma Euroopan vesivarojen turvaamiseksi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen ”Suunnitelma Euroopan vesivarojen turvaamiseksi”,

| — | ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan hormonaalisia haitta-aineita (aineet, joiden epäillään häiritsevän ihmisten ja luonnonvaraisten eläinten sisäeritysjärjestelmän toimintaa) koskevan yhteisön strategian (COM(1999)0706) täytäntöönpanosta (COM(2001)0262 ja SEC(2004)1372), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan hormonaalisia haitta-aineita (aineet, joiden epäillään häiritsevän ihmisten ja luonnonvaraisten eläinten sisäeritysjärjestelmän toimintaa) koskevan yhteisön strategian (COM(1999)0706) täytäntöönpanosta (COM(2001)0262 ja SEC(2004)1372),

| — | ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2011)1001), jonka aiheena on neljäs kertomus hormonaalisia haitta-aineita (aineet, joiden epäillään häiritsevän ihmisten ja luonnonvaraisten eläinten sisäeritysjärjestelmän toimintaa) koskevan yhteisön strategian (COM(1999)0706) täytäntöönpanosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2011)1001), jonka aiheena on neljäs kertomus hormonaalisia haitta-aineita (aineet, joiden epäillään häiritsevän ihmisten ja luonnonvaraisten eläinten sisäeritysjärjestelmän toimintaa) koskevan yhteisön strategian (COM(1999)0706) täytäntöönpanosta,

| — | ottaa huomioon Euroopan ympäristöterveysstrategian ja Euroopan ympäristöterveystoimintasuunnitelman (2004–2010), joissa muun muassa tunnustetaan tarve ottaa riskinarvioinneissa huomioon yhteisaltistuminen kemikaaleille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ympäristöterveysstrategian ja Euroopan ympäristöterveystoimintasuunnitelman (2004–2010), joissa muun muassa tunnustetaan tarve ottaa riskinarvioinneissa huomioon yhteisaltistuminen kemikaaleille,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ennalta varautumisen periaatteesta (COM(2000)0001), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ennalta varautumisen periaatteesta (COM(2000)0001),

| — | ottaa huomioon hormonaalisten haitta-aineiden vaikutuksia koskevan Euroopan ympäristökeskuksen teknisen raportin nro 2/2012 ”The impacts of endocrine disrupters on wildlife, people and their environments”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hormonaalisten haitta-aineiden vaikutuksia koskevan Euroopan ympäristökeskuksen teknisen raportin nro 2/2012 ”The impacts of endocrine disrupters on wildlife, people and their environments”,

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 1998 antamansa päätöslauselman endokriinisia häiriöitä aiheuttavista kemiallisista aineista (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 1998 antamansa päätöslauselman endokriinisia häiriöitä aiheuttavista kemiallisista aineista (8),

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta ”Syöväntorjunta: eurooppalainen kumppanuusohjelma” (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta ”Syöväntorjunta: eurooppalainen kumppanuusohjelma” (9),

| — | ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2012 antamansa päätöslauselman ”Kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tarkistaminen ja seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman painopisteiden asettaminen – parempi ympäristö, parempi elämä” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2012 antamansa päätöslauselman ”Kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tarkistaminen ja seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman painopisteiden asettaminen – parempi ympäristö, parempi elämä” (10),

| — | ottaa huomioon 12 aineen tieteellistä arviointia koskevan selvityksen ”Study on the scientific evaluation of 12 substances in the context of the endocrine disruptor priority list of actions”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12 aineen tieteellistä arviointia koskevan selvityksen ”Study on the scientific evaluation of 12 substances in the context of the endocrine disruptor priority list of actions”,

| — | ottaa huomioon hormonaalisten haitta-aineiden prioriteettiluettelon laatimista koskevan DHI Water and Environment -yrityksen tutkimuksen ”Study enhancing the endocrine disrupter priority list with a focus on low-production-volume chemicals”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hormonaalisten haitta-aineiden prioriteettiluettelon laatimista koskevan DHI Water and Environment -yrityksen tutkimuksen ”Study enhancing the endocrine disrupter priority list with a focus on low-production-volume chemicals”,

| — | ottaa huomioon hormonaalisten haitta-aineiden arviointia uusimmilla menetelmillä koskevan tutkimuksen ”State-of-the-art assessment of endocrine disrupters”, jonka hankesopimusnumero on 070307/2009/550687/SER/D3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hormonaalisten haitta-aineiden arviointia uusimmilla menetelmillä koskevan tutkimuksen ”State-of-the-art assessment of endocrine disrupters”, jonka hankesopimusnumero on 070307/2009/550687/SER/D3,

| — | ottaa huomioon hormonaalisten haitta-aineiden vaikutuksia luonnonvaraisiin eläimiin, ihmisiin ja elinympäristöihin koskevan Weybridge+15:n (1996–2011) raportin ”The impacts of endocrine disrupters on wildlife, people and their environments” (ISSN 1725-2237), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hormonaalisten haitta-aineiden vaikutuksia luonnonvaraisiin eläimiin, ihmisiin ja elinympäristöihin koskevan Weybridge+15:n (1996–2011) raportin ”The impacts of endocrine disrupters on wildlife, people and their environments” (ISSN 1725-2237),

| — | ottaa huomioon 22. syyskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/63/EU tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. syyskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/63/EU tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta,

| — | ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön (WHO) kansainvälisen kemikaaliturvallisuusohjelman (IPCS) laatiman hormonaalisesti haitallisten kemikaalien määritelmän (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön (WHO) kansainvälisen kemikaaliturvallisuusohjelman (IPCS) laatiman hormonaalisesti haitallisten kemikaalien määritelmän (11),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan;

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A7-0027/2013); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A7-0027/2013);

| A. | ottaa huomioon, että ihmisen hormonitoiminnan häiriöt ja hormoneihin liittyvät sairaudet ovat yleistyneet kahdenkymmenen viime vuoden aikana, mistä esimerkkinä on sperman laadun huononeminen, murrosiän aikaistuminen ja sukupuolielinten epämuodostumien sekä tiettyjen syöpien ja aineenvaihdunnan sairauksien ilmaantuvuuden lisääntyminen; toteaa, että tietyt neurologiset häiriöt, hermostoa rappeuttavat sairaudet ja vaikutukset hermoston kehitykseen, immuunijärjestelmään ja epigenetiikkaan saattavat olla yhteydessä hormonitoimintaa häiritseville kemikaaleille altistumiseen; katsoo, että tarvitaan lisätutkimusta, jotta voidaan ymmärtää paremmin näiden sairauksien syitä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ihmisen hormonitoiminnan häiriöt ja hormoneihin liittyvät sairaudet ovat yleistyneet kahdenkymmenen viime vuoden aikana, mistä esimerkkinä on sperman laadun huononeminen, murrosiän aikaistuminen ja sukupuolielinten epämuodostumien sekä tiettyjen syöpien ja aineenvaihdunnan sairauksien ilmaantuvuuden lisääntyminen; toteaa, että tietyt neurologiset häiriöt, hermostoa rappeuttavat sairaudet ja vaikutukset hermoston kehitykseen, immuunijärjestelmään ja epigenetiikkaan saattavat olla yhteydessä hormonitoimintaa häiritseville kemikaaleille altistumiseen; katsoo, että tarvitaan lisätutkimusta, jotta voidaan ymmärtää paremmin näiden sairauksien syitä;

| B. | ottaa huomioon, että hormonaalisina haitta-aineina toimivilla kemikaaleilla voi olla estrogeenisia tai antiestrogeenisia vaikutuksia, jotka kohdistuvat naisten lisääntymistoimintoihin ja muuttavat hormonipitoisuuksia ja naisten kuukautiskiertoa sekä heidän hedelmällisyyttään samalla kun ne edistävät kohdun lihaskasvainten, endometrioosin ja muiden kohdun sairauksien kehittymistä ja vaikuttavat rintojen kasvuun ja maidon eritykseen; toteaa myös, että hormonaaliset haitta-aineet on todettu riskitekijöiksi, jotka aiheuttavat tyttöjen murrosiän aikaistumista, rintasyöpää, keskenmenoja ja hedelmällisyyden heikentymistä tai hedelmättömyyttä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että hormonaalisina haitta-aineina toimivilla kemikaaleilla voi olla estrogeenisia tai antiestrogeenisia vaikutuksia, jotka kohdistuvat naisten lisääntymistoimintoihin ja muuttavat hormonipitoisuuksia ja naisten kuukautiskiertoa sekä heidän hedelmällisyyttään samalla kun ne edistävät kohdun lihaskasvainten, endometrioosin ja muiden kohdun sairauksien kehittymistä ja vaikuttavat rintojen kasvuun ja maidon eritykseen; toteaa myös, että hormonaaliset haitta-aineet on todettu riskitekijöiksi, jotka aiheuttavat tyttöjen murrosiän aikaistumista, rintasyöpää, keskenmenoja ja hedelmällisyyden heikentymistä tai hedelmättömyyttä;

| C. | toteaa, että yhä useampien tieteellisten tutkimusten mukaan hormonaalisesti haitalliset kemikaalit edistävät erityisesti yhteisvaikutuksessa toistensa kanssa kroonisten sairauksien, kuten hormoneihin liittyvien syöpien, liikalihavuuden, diabeteksen ja sydän- ja verisuonitautien, puhkeamista ja pahentavat lisääntymiskyvyn ongelmia; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että yhä useampien tieteellisten tutkimusten mukaan hormonaalisesti haitalliset kemikaalit edistävät erityisesti yhteisvaikutuksessa toistensa kanssa kroonisten sairauksien, kuten hormoneihin liittyvien syöpien, liikalihavuuden, diabeteksen ja sydän- ja verisuonitautien, puhkeamista ja pahentavat lisääntymiskyvyn ongelmia;

| D. | toteaa, että on saatu merkittävää tieteellistä näyttöä siitä, että luonnonvaraisilla eläimillä havaitut hormonitoiminnan häiriöt, kuten lisääntymishäiriöt, kotiloiden maskulinisaatio, kalojen feminisaatio tai monien nilviäispopulaatioiden pieneneminen eri puolilla maailmaa, liittyvät hormonaalisesti haitallisten kemikaalien vaikutukseen; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että on saatu merkittävää tieteellistä näyttöä siitä, että luonnonvaraisilla eläimillä havaitut hormonitoiminnan häiriöt, kuten lisääntymishäiriöt, kotiloiden maskulinisaatio, kalojen feminisaatio tai monien nilviäispopulaatioiden pieneneminen eri puolilla maailmaa, liittyvät hormonaalisesti haitallisten kemikaalien vaikutukseen;

| E. | ottaa huomioon, että ihmisen hormonitoiminnan häiriöiden yleistymiseen on monia mahdollisia syitä ja että on saatu merkittävää tieteellistä näyttöä siitä, että häiriöt johtuvat osaksi hormonaalisesti haitallisten kemikaalien vaikutuksesta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että ihmisen hormonitoiminnan häiriöiden yleistymiseen on monia mahdollisia syitä ja että on saatu merkittävää tieteellistä näyttöä siitä, että häiriöt johtuvat osaksi hormonaalisesti haitallisten kemikaalien vaikutuksesta;

| F. | toteaa, että yksittäisille kemikaaleille altistumisen sekä terveyteen haitallisesti vaikuttavan hormonitasapainon häiriintymisen välistä syy-yhteyttä on hyvin vaikeaa näyttää toteen; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että yksittäisille kemikaaleille altistumisen sekä terveyteen haitallisesti vaikuttavan hormonitasapainon häiriintymisen välistä syy-yhteyttä on hyvin vaikeaa näyttää toteen;

| G. | toteaa, että hormonaalisesti haitallisten kemikaalien ja häiriöiden välisen syy-yhteyden osoittamista vaikeuttavat esimerkiksi seuraavat syyt:






  — | altistumisesta epigeneettisten vaikutuksien ilmenemiseen voi kulua hyvin pitkä aika ja hormonaaliset haitta-aineet saattavat vaikuttaa haitallisesti useisiin tuleviin sukupolviin |
| --- | --- | --- |

G.

toteaa, että hormonaalisesti haitallisten kemikaalien ja häiriöiden välisen syy-yhteyden osoittamista vaikeuttavat esimerkiksi seuraavat syyt:

—

altistumisesta epigeneettisten vaikutuksien ilmenemiseen voi kulua hyvin pitkä aika ja hormonaaliset haitta-aineet saattavat vaikuttaa haitallisesti useisiin tuleviin sukupolviin

| — | haittavaikutusten riskin suuruus riippuu kehitysvaiheesta ja esimerkiksi sikiön kehityksen kriittiset ajankohdat voivat olla hyvin lyhyitä |
| --- | --- |

—

haittavaikutusten riskin suuruus riippuu kehitysvaiheesta ja esimerkiksi sikiön kehityksen kriittiset ajankohdat voivat olla hyvin lyhyitä

| — | ihmiset altistuvat elämänsä aikana suurelle määrälle eri kemikaaleja, jotka esiintyvät monimutkaisina seoksina |
| --- | --- |

—

ihmiset altistuvat elämänsä aikana suurelle määrälle eri kemikaaleja, jotka esiintyvät monimutkaisina seoksina

| — | hormonaalisilla haitta-aineilla voi olla yhteisvaikutuksia toistensa ja kehon oman hormonijärjestelmän kanssa |
| --- | --- |

—

hormonaalisilla haitta-aineilla voi olla yhteisvaikutuksia toistensa ja kehon oman hormonijärjestelmän kanssa

| — | hormonaaliset haitta-aineet voivat vaikuttaa äärimmäisen pieninä pitoisuuksina ja aiheuttaa siten haittavaikutuksia jo pieninä annoksina; ennustaminen vaikeutuu entisestään silloin kun annos-vastesuhde on epämonotoninen |
| --- | --- |

—

hormonaaliset haitta-aineet voivat vaikuttaa äärimmäisen pieninä pitoisuuksina ja aiheuttaa siten haittavaikutuksia jo pieninä annoksina; ennustaminen vaikeutuu entisestään silloin kun annos-vastesuhde on epämonotoninen

| — | tietomme ihmisten ja eläinten hormonitoiminnasta on edelleen rajallista; |
| --- | --- |

—

tietomme ihmisten ja eläinten hormonitoiminnasta on edelleen rajallista;

| H. | huomauttaa, että EU:n lainsäädäntö sisältää hormonaalisia haitta-aineita koskevia oikeudellisia säännöksiä mutta siitä puuttuvat kriteerit, joiden perusteella voidaan ratkaista, onko jollakin aineella hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, mikä vaikeuttaa säännöksien asianmukaista soveltamista; katsoo, että olisi määriteltävä aikataulu, jotta voidaan varmistaa tulevien kriteerien nopea soveltaminen; |
| --- | --- |

H.

huomauttaa, että EU:n lainsäädäntö sisältää hormonaalisia haitta-aineita koskevia oikeudellisia säännöksiä mutta siitä puuttuvat kriteerit, joiden perusteella voidaan ratkaista, onko jollakin aineella hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, mikä vaikeuttaa säännöksien asianmukaista soveltamista; katsoo, että olisi määriteltävä aikataulu, jotta voidaan varmistaa tulevien kriteerien nopea soveltaminen;

| I. | toteaa, että EU:lla ei ole koordinoituja tai yhdistettyjä ohjelmia, joilla voitaisiin valvoa erityisesti hormonaalisia haitta-aineita; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että EU:lla ei ole koordinoituja tai yhdistettyjä ohjelmia, joilla voitaisiin valvoa erityisesti hormonaalisia haitta-aineita;

| J. | huomauttaa, että tietojen keräämistä, hallintaa, arviointia ja raportointia eri valvontaohjelmissa koordinoidaan vain hyvin vähän tai ei ollenkaan; |
| --- | --- |

J.

huomauttaa, että tietojen keräämistä, hallintaa, arviointia ja raportointia eri valvontaohjelmissa koordinoidaan vain hyvin vähän tai ei ollenkaan;

| K. | toteaa, ettei nykyisellään ole juridisesti mahdollista ottaa huomioon eri lainsäädäntöjen mukaisesti säännellyistä tuotteista ja tavaroista vapautuvien hormonaalisten haitta-aineiden yhteisvaikutuksia; |
| --- | --- |

K.

toteaa, ettei nykyisellään ole juridisesti mahdollista ottaa huomioon eri lainsäädäntöjen mukaisesti säännellyistä tuotteista ja tavaroista vapautuvien hormonaalisten haitta-aineiden yhteisvaikutuksia;

| L. | katsoo, että EU:n kemikaalilainsäädännön perustietovaatimukset ovat riittämättömiä hormonaalisesti haitallisten ominaisuuksien asianmukaiseksi määrittämiseksi; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että EU:n kemikaalilainsäädännön perustietovaatimukset ovat riittämättömiä hormonaalisesti haitallisten ominaisuuksien asianmukaiseksi määrittämiseksi;

| M. | toteaa, että useiden EU:n säädösten tarkoituksena on suojata kansalaisia haitallisille kemikaaleille altistumiselta mutta sen voimassa olevassa lainsäädännössä arvioidaan yksitellen jokaista altistumista eikä siinä määrätä kumulatiivisten vaikutusten kattavasta ja yhtenäisestä arvioinnista, jossa otettaisiin huomioon eri altistumisreitit ja tuotetyypit; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että useiden EU:n säädösten tarkoituksena on suojata kansalaisia haitallisille kemikaaleille altistumiselta mutta sen voimassa olevassa lainsäädännössä arvioidaan yksitellen jokaista altistumista eikä siinä määrätä kumulatiivisten vaikutusten kattavasta ja yhtenäisestä arvioinnista, jossa otettaisiin huomioon eri altistumisreitit ja tuotetyypit;

| 1. | katsoo nykytietojen kokonaisarvioinnin perusteella, että komission ja lainsäätäjien on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 2 kohdan mukaisesti noudatettava ennalta varautumisen periaatetta ja toteutettava toimenpiteitä, joilla tarvittaessa vähennetään ihmisten pitkä- ja lyhytaikaista altistumista hormonaalisille haitta-aineille, samalla kun lisätään huomattavasti alan tutkimusta, jotta voidaan parantaa tieteellistä tietämystä hormonaalisten haitta-aineiden vaikutuksesta ihmisten terveyteen; |
| --- | --- |

1.

katsoo nykytietojen kokonaisarvioinnin perusteella, että komission ja lainsäätäjien on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 2 kohdan mukaisesti noudatettava ennalta varautumisen periaatetta ja toteutettava toimenpiteitä, joilla tarvittaessa vähennetään ihmisten pitkä- ja lyhytaikaista altistumista hormonaalisille haitta-aineille, samalla kun lisätään huomattavasti alan tutkimusta, jotta voidaan parantaa tieteellistä tietämystä hormonaalisten haitta-aineiden vaikutuksesta ihmisten terveyteen;

| 2. | muistuttaa, että ennalta varautumisen periaatetta sovelletaan, kun asiasta ei ole varmaa tieteellistä tietoa ja riskien arvioimiseen on saatavilla vain puutteellista tietoa, joka ei ole lopullista eikä kiistatonta, mutta kun kuitenkin on toimittava, jotta vältetään aiheuttamasta ihmisten terveydelle ja/tai ympäristölle seurauksia, jotka saattavat olla vakavia tai peruuttamattomia, tai lievennetään niitä; |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että ennalta varautumisen periaatetta sovelletaan, kun asiasta ei ole varmaa tieteellistä tietoa ja riskien arvioimiseen on saatavilla vain puutteellista tietoa, joka ei ole lopullista eikä kiistatonta, mutta kun kuitenkin on toimittava, jotta vältetään aiheuttamasta ihmisten terveydelle ja/tai ympäristölle seurauksia, jotka saattavat olla vakavia tai peruuttamattomia, tai lievennetään niitä;

| 3. | katsoo, että on toteutettava toimia ihmisten terveyden suojelemiseksi, jos hormonaalisilla haitta-aineilla voidaan kohtuudella olettaa olevan haitallisia vaikutuksia; korostaa myös, että hormonaalisten haitta-aineiden mahdollisten haitallisten tai peruuttamattomien vaikutusten vuoksi tarkkojen tietojen ja syy-yhteyksiä koskevan lopullisen näytön puuttuminen ei saisi estää terveyden suojelua ennalta varautumisen periaatteen ja myös suhteellisuusperiaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että on toteutettava toimia ihmisten terveyden suojelemiseksi, jos hormonaalisilla haitta-aineilla voidaan kohtuudella olettaa olevan haitallisia vaikutuksia; korostaa myös, että hormonaalisten haitta-aineiden mahdollisten haitallisten tai peruuttamattomien vaikutusten vuoksi tarkkojen tietojen ja syy-yhteyksiä koskevan lopullisen näytön puuttuminen ei saisi estää terveyden suojelua ennalta varautumisen periaatteen ja myös suhteellisuusperiaatteen mukaisesti;

| 4. | katsoo, että on erittäin tärkeää suojella naisia vaikutuksilta, joita hormonaaliset haitta-aineet mahdollisesti aiheuttavat heidän lisääntymisterveydelleen; kehottaa tästä syystä komissiota asettamaan etusijalle rahoituksen, jota myönnetään hormonaalisten haitta-aineiden naisille aiheuttamia terveysvaikutuksia koskevalle tutkimukselle, ja tukemaan pitkän aikavälin tutkimuksia, joissa seurataan naisten terveyttä heidän elämänsä mittaan, mahdollistaen siten hormonaalisille haitta-aineille altistumisen pitkäaikaisten ja monia sukupolvia kattavien vaikutusten tieteelliseen tietoon perustuvan arvioinnin; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että on erittäin tärkeää suojella naisia vaikutuksilta, joita hormonaaliset haitta-aineet mahdollisesti aiheuttavat heidän lisääntymisterveydelleen; kehottaa tästä syystä komissiota asettamaan etusijalle rahoituksen, jota myönnetään hormonaalisten haitta-aineiden naisille aiheuttamia terveysvaikutuksia koskevalle tutkimukselle, ja tukemaan pitkän aikavälin tutkimuksia, joissa seurataan naisten terveyttä heidän elämänsä mittaan, mahdollistaen siten hormonaalisille haitta-aineille altistumisen pitkäaikaisten ja monia sukupolvia kattavien vaikutusten tieteelliseen tietoon perustuvan arvioinnin;

| 5. | kehottaa siksi komissiota esittämään pikimmiten ehdotuksia kaupallisiin kemikaaleihin sovellettavista yleisistä kriteereistä Maailman terveysjärjestön kansainvälisen kemikaaliturvallisuusohjelman (WHO/IPCS) puitteissa esitetyn hormonaalisten haitta-aineiden määritelmän mukaisesti ja myös kaupallisten kemikaalien testaus- ja tiedotusvaatimuksista sekä selventämään EU:n lainsäädännössä, mitä aineita on pidettävä hormonaalisina haitta-aineina; katsoo, että on harkittava ”hormonaalinen haitta-aine” -luokan ottamista yhdeksi sääntelyluokaksi siten, että eri luokat perustuvat näytön vahvuuteen; |
| --- | --- |

5.

kehottaa siksi komissiota esittämään pikimmiten ehdotuksia kaupallisiin kemikaaleihin sovellettavista yleisistä kriteereistä Maailman terveysjärjestön kansainvälisen kemikaaliturvallisuusohjelman (WHO/IPCS) puitteissa esitetyn hormonaalisten haitta-aineiden määritelmän mukaisesti ja myös kaupallisten kemikaalien testaus- ja tiedotusvaatimuksista sekä selventämään EU:n lainsäädännössä, mitä aineita on pidettävä hormonaalisina haitta-aineina; katsoo, että on harkittava ”hormonaalinen haitta-aine” -luokan ottamista yhdeksi sääntelyluokaksi siten, että eri luokat perustuvat näytön vahvuuteen;

| 6. | korostaa, että on tärkeää perustaa hormonaalisten haitta-aineiden ominaisuuksien määrittelykriteerit vaaran kattavaan arviointiin, joka suoritetaan viimeisimmän tieteellisen tiedon perusteella, ja ottaa huomioon mahdolliset yhteisvaikutukset, pitkän aikavälin vaikutukset ja vaikutukset kriittisten kehitysvaiheiden aikana; toteaa, että vaaran arviointia olisi sitten hyödynnettävä alan lainsäädännön mukaisessa riskinarvioinnissa ja -hallinnassa; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että on tärkeää perustaa hormonaalisten haitta-aineiden ominaisuuksien määrittelykriteerit vaaran kattavaan arviointiin, joka suoritetaan viimeisimmän tieteellisen tiedon perusteella, ja ottaa huomioon mahdolliset yhteisvaikutukset, pitkän aikavälin vaikutukset ja vaikutukset kriittisten kehitysvaiheiden aikana; toteaa, että vaaran arviointia olisi sitten hyödynnettävä alan lainsäädännön mukaisessa riskinarvioinnissa ja -hallinnassa;

| 7. | kehottaa komissiota toteuttamaan lisätoimenpiteitä kemiallisia aineita koskevan politiikan alalla ja nopeuttamaan tutkimusta, jossa sekä arvioidaan yksittäisten kemikaalien kykyä häiritä hormonitoimintaa että tarkastellaan mahdollisuutta arvioida määriteltyjen aineyhdistelmien kumulatiivista vaikutusta hormonijärjestelmään; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota toteuttamaan lisätoimenpiteitä kemiallisia aineita koskevan politiikan alalla ja nopeuttamaan tutkimusta, jossa sekä arvioidaan yksittäisten kemikaalien kykyä häiritä hormonitoimintaa että tarkastellaan mahdollisuutta arvioida määriteltyjen aineyhdistelmien kumulatiivista vaikutusta hormonijärjestelmään;

| 8. | katsoo, että hormonaalisten haitta-aineiden määrittelykriteerien on perustuttava haittavaikutuksen ja hormonaalisen vaikutusmekanismin määrittelykriteereihin ja että WHO:n kansainvälisen kemikaaliturvallisuusohjelman määritelmä sopii tähän tarkoitukseen; katsoo, että ”haittavaikutusta” ja ”hormonaalista vaikutusmekanismia” on tarkasteltava rinnakkain kattavassa arvioinnissa; katsoo, että havaitut vaikutukset on katsottava haitallisiksi, jos asiasta on saatu tieteellistä näyttöä; korostaa, että on otettava huomioon mahdolliset yhteisvaikutukset, kuten seoksien tai useiden aineiden yhdistelmien vaikutukset; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että hormonaalisten haitta-aineiden määrittelykriteerien on perustuttava haittavaikutuksen ja hormonaalisen vaikutusmekanismin määrittelykriteereihin ja että WHO:n kansainvälisen kemikaaliturvallisuusohjelman määritelmä sopii tähän tarkoitukseen; katsoo, että ”haittavaikutusta” ja ”hormonaalista vaikutusmekanismia” on tarkasteltava rinnakkain kattavassa arvioinnissa; katsoo, että havaitut vaikutukset on katsottava haitallisiksi, jos asiasta on saatu tieteellistä näyttöä; korostaa, että on otettava huomioon mahdolliset yhteisvaikutukset, kuten seoksien tai useiden aineiden yhdistelmien vaikutukset;

| 9. | korostaa, että hormonaalisten haitta-aineiden määrittelykriteerien on perustuttava tieteelliseen tietoon ja niiden on oltava monialaisia; katsoo, että olisi sovellettava todistusnäytön periaatetta ja mitään yksittäistä kriteeriä ei saisi pitää määräävänä tai ratkaisevana hormonaalisen haitta-aineen määrittelyssä; katsoo, että tämän jälkeen on suoritettava sosioekonominen arviointi sovellettavan lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että hormonaalisten haitta-aineiden määrittelykriteerien on perustuttava tieteelliseen tietoon ja niiden on oltava monialaisia; katsoo, että olisi sovellettava todistusnäytön periaatetta ja mitään yksittäistä kriteeriä ei saisi pitää määräävänä tai ratkaisevana hormonaalisen haitta-aineen määrittelyssä; katsoo, että tämän jälkeen on suoritettava sosioekonominen arviointi sovellettavan lainsäädännön mukaisesti;

| 10. | katsoo, että kaikki vertaisarvioidut tieteelliset tiedot, kuten tieteelliset kirjallisuuskatsaukset ja tutkimukset, jotka eivät ole hyvän laboratoriokäytännön (GLP) periaatteiden mukaisia, on otettava huomioon ja perehdyttävä niiden ansioihin ja puutteisiin arvioitaessa, onko jollakin aineella hormonaalisesti haitallisia ominaisuuksia; pitää myös tärkeänä, että nykyaikaiset menetelmät ja viimeisin tutkimus otetaan huomioon; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että kaikki vertaisarvioidut tieteelliset tiedot, kuten tieteelliset kirjallisuuskatsaukset ja tutkimukset, jotka eivät ole hyvän laboratoriokäytännön (GLP) periaatteiden mukaisia, on otettava huomioon ja perehdyttävä niiden ansioihin ja puutteisiin arvioitaessa, onko jollakin aineella hormonaalisesti haitallisia ominaisuuksia; pitää myös tärkeänä, että nykyaikaiset menetelmät ja viimeisin tutkimus otetaan huomioon;

| 11. | kehottaa komissiota sisällyttämään kaikkeen keskeiseen EU:n lainsäädäntöön asianmukaiset testausvaatimukset hormonaalisten haitta-aineiden määrittämiseksi; katsoo, että on otettava käyttöön uusimmat validoidut ja kansainvälisesti tunnustetut testausmenetelmät, joita ovat kehittäneet muun muassa OECD, vaihtoehtoisia tutkimusmenetelmiä edistävä Euroopan unionin vertailulaboratorio (EURL ECVAM) tai Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluviraston (EPA) Endocrine Disruptor Screening -ohjelma; panee merkille, että OECD:n testausmenetelmäohjelma käsittää sukupuoli- ja kilpirauhashormonit sekä steroidigeneesin mutta siihen ei sisälly testejä, jotka soveltuisivat hormonijärjestelmän monien muiden hormonien, kuten insuliinin ja kasvuhormonien, määrittämiseen; katsoo, että on kehitettävä testausmenetelmiä ja ohjausasiakirjoja, jotta hormonaaliset haitta-aineet, mahdolliset pienen annoksen vaikutukset, yhteisvaikutukset ja epämonotoniset annos-vastesuhteet voidaan ottaa paremmin huomioon erityisesti altistumiselle erityisen herkkien kehitysvaiheiden aikana; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota sisällyttämään kaikkeen keskeiseen EU:n lainsäädäntöön asianmukaiset testausvaatimukset hormonaalisten haitta-aineiden määrittämiseksi; katsoo, että on otettava käyttöön uusimmat validoidut ja kansainvälisesti tunnustetut testausmenetelmät, joita ovat kehittäneet muun muassa OECD, vaihtoehtoisia tutkimusmenetelmiä edistävä Euroopan unionin vertailulaboratorio (EURL ECVAM) tai Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluviraston (EPA) Endocrine Disruptor Screening -ohjelma; panee merkille, että OECD:n testausmenetelmäohjelma käsittää sukupuoli- ja kilpirauhashormonit sekä steroidigeneesin mutta siihen ei sisälly testejä, jotka soveltuisivat hormonijärjestelmän monien muiden hormonien, kuten insuliinin ja kasvuhormonien, määrittämiseen; katsoo, että on kehitettävä testausmenetelmiä ja ohjausasiakirjoja, jotta hormonaaliset haitta-aineet, mahdolliset pienen annoksen vaikutukset, yhteisvaikutukset ja epämonotoniset annos-vastesuhteet voidaan ottaa paremmin huomioon erityisesti altistumiselle erityisen herkkien kehitysvaiheiden aikana;

| 12. | katsoo, että eläinkokeita korvaavien testimenetelmien kehittämistä olisi edistettävä, jotta saadaan tietoa aineiden turvallisuudesta ihmiselle ja jotta niillä voidaan korvata nykyiset eläinkokeet; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että eläinkokeita korvaavien testimenetelmien kehittämistä olisi edistettävä, jotta saadaan tietoa aineiden turvallisuudesta ihmiselle ja jotta niillä voidaan korvata nykyiset eläinkokeet;

| 13. | katsoo, että eläinkokeita korvaavien testimenetelmien ja muiden riskinarviointistrategioiden käyttöä olisi edistettävä ja että eläinkokeita olisi käytettävä mahdollisimman vähän ja selkärankaisten käyttöön koe-eläiminä turvauduttava vain, jos muita vaihtoehtoja ei ole; muistuttaa, että direktiivin 2010/63/EU mukaisesti on pyrittävä selkärankaisilla tehtävien eläinkokeiden korvaamiseen, vähentämiseen tai parantamiseen; kehottaa komissiota määrittelemään säännöt, joiden avulla voidaan välttää testien päällekkäisyyttä, ja varmistamaan, että selkärankaisilla tehtävien kokeiden ja tutkimusten päällekkäisyys kielletään; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että eläinkokeita korvaavien testimenetelmien ja muiden riskinarviointistrategioiden käyttöä olisi edistettävä ja että eläinkokeita olisi käytettävä mahdollisimman vähän ja selkärankaisten käyttöön koe-eläiminä turvauduttava vain, jos muita vaihtoehtoja ei ole; muistuttaa, että direktiivin 2010/63/EU mukaisesti on pyrittävä selkärankaisilla tehtävien eläinkokeiden korvaamiseen, vähentämiseen tai parantamiseen; kehottaa komissiota määrittelemään säännöt, joiden avulla voidaan välttää testien päällekkäisyyttä, ja varmistamaan, että selkärankaisilla tehtävien kokeiden ja tutkimusten päällekkäisyys kielletään;

| 14. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan lisääntymisterveyteen liittyviä häiriöitä koskevia rekistereitä, jotta täytetään EU:ssa olemassa oleva tietoaukko; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan lisääntymisterveyteen liittyviä häiriöitä koskevia rekistereitä, jotta täytetään EU:ssa olemassa oleva tietoaukko;

| 15. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tuottamaan luotettavaa tietoa hormonitoiminnan häiriöiden ja hormonaalisten sairauksien aiheuttamista sosioekonomisista vaikutuksista; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tuottamaan luotettavaa tietoa hormonitoiminnan häiriöiden ja hormonaalisten sairauksien aiheuttamista sosioekonomisista vaikutuksista;

| 16. | katsoo, että päätöksentekoelinten olisi voitava käsitellä vaikutusmekanismiltaan ja ominaisuuksiltaan samankaltaisia aineita ryhmittäin silloin, kun tietoa on riittävästi saatavilla, kun taas tiedon ollessa puutteellista voi olla hyödyllistä ryhmitellä aineet niiden rakenteellisen samankaltaisuuden perusteella esimerkiksi lisätutkimuksen prioriteettien asettamiseksi, jotta ihmisiä voidaan suojella mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti hormonaalisten haitta-aineiden vaikutuksilta ja vähentää eläinkokeiden määrää; katsoo, että kemikaaleja olisi ryhmiteltävä rakenteellisen samankaltaisuuden perusteella silloin kun valmistaja tai maahantuoja ei pysty osoittamaan kemikaalin turvallisuutta kulloisiakin päätöksentekoelimiä tyydyttävällä tavalla; toteaa, että päätöksentekoelimet voivat tällöin käyttää tietoja, jotka koskevat rakenteeltaan samankaltaisia kemikaaleja, täydentääkseen käsiteltävänään olevaa kemikaalia koskevia tietoja ja päättääkseen, miten asiassa olisi edettävä; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että päätöksentekoelinten olisi voitava käsitellä vaikutusmekanismiltaan ja ominaisuuksiltaan samankaltaisia aineita ryhmittäin silloin, kun tietoa on riittävästi saatavilla, kun taas tiedon ollessa puutteellista voi olla hyödyllistä ryhmitellä aineet niiden rakenteellisen samankaltaisuuden perusteella esimerkiksi lisätutkimuksen prioriteettien asettamiseksi, jotta ihmisiä voidaan suojella mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti hormonaalisten haitta-aineiden vaikutuksilta ja vähentää eläinkokeiden määrää; katsoo, että kemikaaleja olisi ryhmiteltävä rakenteellisen samankaltaisuuden perusteella silloin kun valmistaja tai maahantuoja ei pysty osoittamaan kemikaalin turvallisuutta kulloisiakin päätöksentekoelimiä tyydyttävällä tavalla; toteaa, että päätöksentekoelimet voivat tällöin käyttää tietoja, jotka koskevat rakenteeltaan samankaltaisia kemikaaleja, täydentääkseen käsiteltävänään olevaa kemikaalia koskevia tietoja ja päättääkseen, miten asiassa olisi edettävä;

| 17. | kehottaa komissiota tarkistamaan hormonaalisia haitta-aineita koskevaa EU:n strategiaa ihmisten terveyden suojaamiseksi tehokkaasti siten, että korostetaan entistä enemmän ennalta varautumisen periaatetta ja noudatetaan myös suhteellisuusperiaatetta, jotta tarvittaessa voidaan vähentää ihmisten altistumista hormonaalisille haitta-aineille; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota tarkistamaan hormonaalisia haitta-aineita koskevaa EU:n strategiaa ihmisten terveyden suojaamiseksi tehokkaasti siten, että korostetaan entistä enemmän ennalta varautumisen periaatetta ja noudatetaan myös suhteellisuusperiaatetta, jotta tarvittaessa voidaan vähentää ihmisten altistumista hormonaalisille haitta-aineille;

| 18. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan paremmin huomioon sen, että kuluttajien on saatava luotettavaa tietoa – joka esitetään tarkoituksenmukaisessa muodossa ja ymmärrettävällä kielellä – hormonaalisten haitta-aineiden vaaroista, vaikutuksista sekä mahdollisista keinoista, joilla he voivat näiltä suojautua; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan paremmin huomioon sen, että kuluttajien on saatava luotettavaa tietoa – joka esitetään tarkoituksenmukaisessa muodossa ja ymmärrettävällä kielellä – hormonaalisten haitta-aineiden vaaroista, vaikutuksista sekä mahdollisista keinoista, joilla he voivat näiltä suojautua;

| 19. | kehottaa komissiota esittämään asiaa koskevassa lainsäädännössä konkreettisen aikataulun hormonaalisia haitta-aineita koskevien tulevien kriteerien ja tarkistettujen testausvaatimuksien soveltamiselle, tarkastelemaan uudelleen kasvinsuojeluaineissa ja biosideissa käytettyjen vaikuttavien aineiden hyväksyntöjä ja laatimaan etenemissuunnitelman erityisine toimenpiteineen ja tavoitteineen, joilla vähennetään altistumista hormonaalisille haitta-aineille; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota esittämään asiaa koskevassa lainsäädännössä konkreettisen aikataulun hormonaalisia haitta-aineita koskevien tulevien kriteerien ja tarkistettujen testausvaatimuksien soveltamiselle, tarkastelemaan uudelleen kasvinsuojeluaineissa ja biosideissa käytettyjen vaikuttavien aineiden hyväksyntöjä ja laatimaan etenemissuunnitelman erityisine toimenpiteineen ja tavoitteineen, joilla vähennetään altistumista hormonaalisille haitta-aineille;

| 20. | korostaa, että nykyisen strategian pohjalta kehitettyä tietokantaa hormonaalisesti vaikuttavista aineista on pidettävä jatkuvasti ajan tasalla; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että nykyisen strategian pohjalta kehitettyä tietokantaa hormonaalisesti vaikuttavista aineista on pidettävä jatkuvasti ajan tasalla;

| 21. | kehottaa komissiota tarkistamaan järjestelmällisesti osana käynnissä olevaa hormonaalisia haitta-aineita koskevan yhteisön strategian (1999) tarkistamista kaiken voimassa olevan keskeisen lainsäädännön ja tarvittaessa 1. kesäkuuta 2015 mennessä muuttamaan lainsäädäntöä tai antamaan uusia säädösehdotuksia vaaran- ja riskinarviointeineen vähentääkseen erityisesti sellaisten haavoittuvien väestöryhmien kuin raskaana olevien naisten, vauvojen, lasten ja teini-ikäisten altistumista hormonaalisille haitta-aineille; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota tarkistamaan järjestelmällisesti osana käynnissä olevaa hormonaalisia haitta-aineita koskevan yhteisön strategian (1999) tarkistamista kaiken voimassa olevan keskeisen lainsäädännön ja tarvittaessa 1. kesäkuuta 2015 mennessä muuttamaan lainsäädäntöä tai antamaan uusia säädösehdotuksia vaaran- ja riskinarviointeineen vähentääkseen erityisesti sellaisten haavoittuvien väestöryhmien kuin raskaana olevien naisten, vauvojen, lasten ja teini-ikäisten altistumista hormonaalisille haitta-aineille;

| 22. | kehottaa komissiota vahvistamaan hormonaalisia haitta-aineita koskevan unionin strategian tarkistamisen yhteydessä tarkan aikataulun välivaiheineen, joka koskee






  — | mahdollisten hormonitoimintaa häiritsevien kemikaalien tunnistamisen mahdollistavien tulevien määrittelykriteerien soveltamista |
| --- | --- | --- |

22.

kehottaa komissiota vahvistamaan hormonaalisia haitta-aineita koskevan unionin strategian tarkistamisen yhteydessä tarkan aikataulun välivaiheineen, joka koskee

—

mahdollisten hormonitoimintaa häiritsevien kemikaalien tunnistamisen mahdollistavien tulevien määrittelykriteerien soveltamista

| — | 22 kohdassa tarkoitetun asiaa koskevan lainsäädännön tarkistamista |
| --- | --- |

—

22 kohdassa tarkoitetun asiaa koskevan lainsäädännön tarkistamista

| — | ensisijaisia hormonaalisia haitta-aineita koskevan säännöllisesti ajan tasalle saatettavan luettelon julkaisemista (ensimmäinen versio pitäisi julkaista 20. joulukuuta 2014 mennessä) |
| --- | --- |

—

ensisijaisia hormonaalisia haitta-aineita koskevan säännöllisesti ajan tasalle saatettavan luettelon julkaisemista (ensimmäinen versio pitäisi julkaista 20. joulukuuta 2014 mennessä)

| — | kaikkien sellaisten toimien toteuttamista, joilla vähennetään EU:n kansalaisten ja ympäristön altistumista hormonaalisille haitta-aineille; |
| --- | --- |

—

kaikkien sellaisten toimien toteuttamista, joilla vähennetään EU:n kansalaisten ja ympäristön altistumista hormonaalisille haitta-aineille;

| 23. | katsoo, että hormonaalisia haitta-aineita on pidettävä REACH-asetuksen mukaisesti erityistä huolta aiheuttavina aineina tai ne on luokiteltava muun lainsäädännön nojalla vastaavasti; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että hormonaalisia haitta-aineita on pidettävä REACH-asetuksen mukaisesti erityistä huolta aiheuttavina aineina tai ne on luokiteltava muun lainsäädännön nojalla vastaavasti;

| 24. | korostaa, että nykyinen tieteellinen tieto ei anna riittäviä perusteita asettaa raja-arvoa, jonka alapuolella haittavaikutuksia ei ilmene, ja toteaa, että hormonaalisia haitta-aineita on pidettävä aineina, joille ei voida asettaa raja-arvoa, ja että altistumiseen niille voi aina liittyä riski, jollei valmistaja pysty osoittamaan tieteellisesti, että kynnysarvo voidaan määrittää, kun otetaan huomioon altistumisen kannalta kriittiset kehitysvaiheet ja seosten vaikutukset; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että nykyinen tieteellinen tieto ei anna riittäviä perusteita asettaa raja-arvoa, jonka alapuolella haittavaikutuksia ei ilmene, ja toteaa, että hormonaalisia haitta-aineita on pidettävä aineina, joille ei voida asettaa raja-arvoa, ja että altistumiseen niille voi aina liittyä riski, jollei valmistaja pysty osoittamaan tieteellisesti, että kynnysarvo voidaan määrittää, kun otetaan huomioon altistumisen kannalta kriittiset kehitysvaiheet ja seosten vaikutukset;

| 25. | kehottaa komissiota tukemaan hormonijärjestelmään mahdollisesti vaikuttaviin aineisiin liittyvää kohdennettua tutkimusta ja painottamaan pienten pitoisuuksien tai yhteisaltistumisen haittavaikutuksia sekä kehittämään uusia testaus- ja analysointimenetelmiä ja tukemaan paradigman muutosta, joka perustuu myrkyllisyyden vaikutusreitteihin ja haittavaikutusten syntytapoihin; kehottaa komissiota sisällyttämään hormonaalisiin haitta-aineisiin ja yhteisvaikutuksiin liittyvät aiheet ja muut vastaavat aiheet tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelman painopistealoihin; |
| --- | --- |

25.

kehottaa komissiota tukemaan hormonijärjestelmään mahdollisesti vaikuttaviin aineisiin liittyvää kohdennettua tutkimusta ja painottamaan pienten pitoisuuksien tai yhteisaltistumisen haittavaikutuksia sekä kehittämään uusia testaus- ja analysointimenetelmiä ja tukemaan paradigman muutosta, joka perustuu myrkyllisyyden vaikutusreitteihin ja haittavaikutusten syntytapoihin; kehottaa komissiota sisällyttämään hormonaalisiin haitta-aineisiin ja yhteisvaikutuksiin liittyvät aiheet ja muut vastaavat aiheet tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelman painopistealoihin;

| 26. | kehottaa komissiota kehittämään in vitro- ja in silico -menetelmiä, jotta vähennetään mahdollisimman paljon eläinkokeiden määrää hormonaalisten haitta-aineiden seulonnassa; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota kehittämään in vitro- ja in silico -menetelmiä, jotta vähennetään mahdollisimman paljon eläinkokeiden määrää hormonaalisten haitta-aineiden seulonnassa;

| 27. | kehottaa komissiota vaatimaan, että kaikkien kolmansista maista tuotavien tuotteiden on täytettävä kaikki hormonaalisia haitta-aineita koskevan unionin lainsäädännön nykyiset ja tulevat säännökset; |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota vaatimaan, että kaikkien kolmansista maista tuotavien tuotteiden on täytettävä kaikki hormonaalisia haitta-aineita koskevan unionin lainsäädännön nykyiset ja tulevat säännökset;

| 28. | kehottaa komissiota ottamaan kaikki sidosryhmät mukaan suunnittelemaan lakimuutoksia, joita tarvitaan, jotta ihmisten terveyttä voidaan suojella tehokkaammin hormonitoimintaa häiritseviltä kemikaaleilta, sekä suunnittelemaan tiedotuskampanjoita; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota ottamaan kaikki sidosryhmät mukaan suunnittelemaan lakimuutoksia, joita tarvitaan, jotta ihmisten terveyttä voidaan suojella tehokkaammin hormonitoimintaa häiritseviltä kemikaaleilta, sekä suunnittelemaan tiedotuskampanjoita;

| 29. | kehottaa komissiota tarkastelemaan mahdollisuutta perustaa hormonaalisten haitta-aineiden tutkimuskeskus, jossa tutkittaisiin hormonaalisia haitta-aineita ja koordinoitaisiin niitä koskevaa tietoa unionissa; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota tarkastelemaan mahdollisuutta perustaa hormonaalisten haitta-aineiden tutkimuskeskus, jossa tutkittaisiin hormonaalisia haitta-aineita ja koordinoitaisiin niitä koskevaa tietoa unionissa;

| 30. | kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikessa voimassa olevassa ja tulevassa lainsäädännössä sovelletaan horisontaalisesti tunnettujen, todennäköisten ja mahdollisten hormonaalisten haitta-aineiden määrittelykriteerejä, jotta saavutetaan korkea suojelun taso; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikessa voimassa olevassa ja tulevassa lainsäädännössä sovelletaan horisontaalisesti tunnettujen, todennäköisten ja mahdollisten hormonaalisten haitta-aineiden määrittelykriteerejä, jotta saavutetaan korkea suojelun taso;

| 31. | korostaa, että vaikka tässä päätöslauselmassa tarkastellaan ainoastaan ihmisten terveyden suojelemista hormonaalisilta haitta-aineilta, on yhtä tärkeää toteuttaa määrätietoisia toimia luonnonvaraisten eläinten ja ympäristön suojelemiseksi niiltä; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että vaikka tässä päätöslauselmassa tarkastellaan ainoastaan ihmisten terveyden suojelemista hormonaalisilta haitta-aineilta, on yhtä tärkeää toteuttaa määrätietoisia toimia luonnonvaraisten eläinten ja ympäristön suojelemiseksi niiltä;

| 32. | kehottaa komissiota edistämään ja rahoittamaan julkisia tiedotusohjelmia hormonaalisten haitta-aineiden terveysriskeistä, jotta kuluttajat voivat asiaan täysin perehtyneinä muuttaa käyttäytymistään ja elintapojaan; katsoo, että tiedotusohjelmat on kohdistettava erityisesti haavoittuviin ryhmiin (raskaana oleviin naisiin ja lapsiin), jotta varotoimiin voidaan ryhtyä ajoissa; |
| --- | --- |

32.

kehottaa komissiota edistämään ja rahoittamaan julkisia tiedotusohjelmia hormonaalisten haitta-aineiden terveysriskeistä, jotta kuluttajat voivat asiaan täysin perehtyneinä muuttaa käyttäytymistään ja elintapojaan; katsoo, että tiedotusohjelmat on kohdistettava erityisesti haavoittuviin ryhmiin (raskaana oleviin naisiin ja lapsiin), jotta varotoimiin voidaan ryhtyä ajoissa;

| 33. | kehottaa jäsenvaltioita parantamaan terveydenhuollon ammattihenkilöiden koulutusta tällä alalla; |
| --- | --- |

33.

kehottaa jäsenvaltioita parantamaan terveydenhuollon ammattihenkilöiden koulutusta tällä alalla;

| 34. | on tyytyväinen siihen, että hormonaaliset haitta-aineet on sisällytetty kansainvälisen kemikaalistrategian (SAICM) toimintakehykseen uutena ajankohtaisena kysymyksenä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan näitä SAICM-strategian toimia ja edistämään aktiivista toimintaa, jolla vähennetään ihmisten ja ympäristön altistumista hormonaalisille haitta-aineille kaikilla alan kansainvälisillä foorumeilla, kuten Maailman terveysjärjestössä ja YK:n ympäristöohjelman (UNEP) yhteydessä; |
| --- | --- |

34.

on tyytyväinen siihen, että hormonaaliset haitta-aineet on sisällytetty kansainvälisen kemikaalistrategian (SAICM) toimintakehykseen uutena ajankohtaisena kysymyksenä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan näitä SAICM-strategian toimia ja edistämään aktiivista toimintaa, jolla vähennetään ihmisten ja ympäristön altistumista hormonaalisille haitta-aineille kaikilla alan kansainvälisillä foorumeilla, kuten Maailman terveysjärjestössä ja YK:n ympäristöohjelman (UNEP) yhteydessä;

| 35. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

35.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1.

(2)  EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1.

(3)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

(4)  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

(5)  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.

(6)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 71.

(7)  EUVL L 342, 22.12.2009, s. 59.

(8)  EYVL C 341, 9.11.1998, s. 37.

(9)  EUVL C 81 E, 15.3.2011, s. 95.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0147.

(11)  WHO:n ja IPCS:n raportissa (2002) esitetyn määritelmän mukaan hormonaalisesti haitallinen kemikaali on eksogeeninen aine tai aineseos, joka muuttaa hormonijärjestelmän toimintaa ja aiheuttaa siksi haittavaikutuksia terveessä organismissa, sen jälkeläisissä tai (ala)populaatioissa. Mahdollinen hormonaalisesti haitallinen kemikaali on eksogeeninen aine tai aineseos, jolla on ominaisuuksia, joiden voidaan odottaa johtavan hormonitoiminnan häiriöihin terveessä organismissa, sen jälkeläisissä tai (ala)populaatioissa. (http://www.who.int/ipcs/publications/en/ch1.pdf).

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/91 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/91

---

P7_TA(2013)0092

Maahanmuuttajien kotouttaminen, sen vaikutukset työmarkkinoihin ja sosiaaliturvan yhteensovittamisen ulkoinen ulottuvuus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 maahanmuuttajien kotouttamisesta, sen vaikutuksista työmarkkinoihin ja sosiaaliturvan yhteensovittamisen ulkoisesta ulottuvuudesta (2012/2131(INI))

(2016/C 036/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 15, 18, 20, 21 ja 34 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 15, 18, 20, 21 ja 34 artiklan,

| — | ottaa huomioon 30. maaliskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”EU:n sosiaaliturvan yhteensovittamisen ulkoinen ulottuvuus” (COM(2012)0153), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. maaliskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”EU:n sosiaaliturvan yhteensovittamisen ulkoinen ulottuvuus” (COM(2012)0153),

| — | ottaa huomioon 18. marraskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa” (COM(2011)0743), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. marraskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa” (COM(2011)0743),

| — | ottaa huomioon 20. heinäkuuta 2011 annetun komission tiedonannon aiheesta ”Eurooppalainen toimintasuunnitelma kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten” (COM(2011)0455), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. heinäkuuta 2011 annetun komission tiedonannon aiheesta ”Eurooppalainen toimintasuunnitelma kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten” (COM(2011)0455),

| — | ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Tavoitteena työllistävä elpyminen” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Tavoitteena työllistävä elpyminen” (COM(2012)0173),

| — | ottaa huomioon 22. helmikuuta 2012 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (SOC/427) komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta ”Eurooppalainen toimintasuunnitelma kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. helmikuuta 2012 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (SOC/427) komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta ”Eurooppalainen toimintasuunnitelma kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten”,

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2012 annetun alueiden komitean lausunnon ”Uudistettu eurooppalainen toimintasuunnitelma kotouttamista varten”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2012 annetun alueiden komitean lausunnon ”Uudistettu eurooppalainen toimintasuunnitelma kotouttamista varten”,

| — | ottaa huomioon 18. syyskuuta 2012 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean oma-aloitteisen lausunnon aiheesta ”Maahanmuuttajayrittäjien panos EU:n talouteen” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. syyskuuta 2012 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean oma-aloitteisen lausunnon aiheesta ”Maahanmuuttajayrittäjien panos EU:n talouteen” (1),

| — | ottaa huomioon vuonna 2011 tehdyn Eurofoundin tutkimuksen aiheesta ”Promoting ethnic entrepreneurship in the European cities” (Etnisen yrittäjyyden edistäminen eurooppalaisissa kaupungeissa), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2011 tehdyn Eurofoundin tutkimuksen aiheesta ”Promoting ethnic entrepreneurship in the European cities” (Etnisen yrittäjyyden edistäminen eurooppalaisissa kaupungeissa),

| — | ottaa huomioon 20. helmikuuta 2012 julkaistun yhteisen työllisyysraportin 2012, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. helmikuuta 2012 julkaistun yhteisen työllisyysraportin 2012,

| — | ottaa huomioon 5. joulukuuta 2011 annetun komission kertomuksen kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten perustetun eurooppalaisen rahaston täytäntöönpanosta saavutetuista tuloksista sekä täytäntöönpanoa koskevista laadullisista ja määrällisistä seikoista kaudelta 2007–2009 (COM(2011)0847), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. joulukuuta 2011 annetun komission kertomuksen kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten perustetun eurooppalaisen rahaston täytäntöönpanosta saavutetuista tuloksista sekä täytäntöönpanoa koskevista laadullisista ja määrällisistä seikoista kaudelta 2007–2009 (COM(2011)0847),

| — | ottaa huomioon yhteenvetoraportin Brysselissä 9. ja 10. marraskuuta 2011 pidetystä Euroopan kotouttamisfoorumin kuudennesta kokouksesta, jonka aiheena oli alkuperämaiden osallistuminen kotoutumisprosessiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteenvetoraportin Brysselissä 9. ja 10. marraskuuta 2011 pidetystä Euroopan kotouttamisfoorumin kuudennesta kokouksesta, jonka aiheena oli alkuperämaiden osallistuminen kotoutumisprosessiin,

| — | ottaa huomioon tutkimuksen ”The Integration of Migrants and its Effects on the Labour Market” (Euroopan parlamentti, 2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tutkimuksen ”The Integration of Migrants and its Effects on the Labour Market” (Euroopan parlamentti, 2011),

| — | ottaa huomioon tutkimuksen ”EMN Synthesis Report: Satisfying Labour Demand through Migration” (Euroopan parlamentti 2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tutkimuksen ”EMN Synthesis Report: Satisfying Labour Demand through Migration” (Euroopan parlamentti 2011),

| — | ottaa huomioon tutkimuksen ”Gallup World Poll: The Many Faces of Global Migration” (IOM ja Gallup, 2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tutkimuksen ”Gallup World Poll: The Many Faces of Global Migration” (IOM ja Gallup, 2011),

| — | ottaa huomioon Eurofoundin julkaisut ”Elämänlaatu etnisesti monimuotoisilla asuinalueilla” (2011), ”Ulkomaalaistaustaisten kansalaisten työolot” (2011) ja ”Employment and Working Conditions of Migrant Workers” (Siirtotyöläisten työllisyys ja työolot – 2007), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurofoundin julkaisut ”Elämänlaatu etnisesti monimuotoisilla asuinalueilla” (2011), ”Ulkomaalaistaustaisten kansalaisten työolot” (2011) ja ”Employment and Working Conditions of Migrant Workers” (Siirtotyöläisten työllisyys ja työolot – 2007),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressin, Stuttgartin kaupungin ja Eurofoundin perustaman CLIP-verkoston (European Network of Cities for Local Intergration Policies for Migrants) tekemän tutkimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressin, Stuttgartin kaupungin ja Eurofoundin perustaman CLIP-verkoston (European Network of Cities for Local Intergration Policies for Migrants) tekemän tutkimuksen,

| — | ottaa huomioon 4. toukokuuta 2010 annetut neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät kotouttamisesta kehityksen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden liikkeellepanevana voimana, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. toukokuuta 2010 annetut neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät kotouttamisesta kehityksen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden liikkeellepanevana voimana,

| — | ottaa huomioon 17. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Siirtotyöläisten kotouttaminen” (SOC/364), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Siirtotyöläisten kotouttaminen” (SOC/364),

| — | ottaa huomioon 17. helmikuuta 2010 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Kotouttaminen ja sosiaalinen toimintaohjelma” (SOC/362), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. helmikuuta 2010 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Kotouttaminen ja sosiaalinen toimintaohjelma” (SOC/362),

| — | ottaa huomioon Tukholman ohjelman ”Avoin ja turvallinen Eurooppa kansalaisia ja heidän suojeluaan varten”, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi 10.–11. joulukuuta 2009, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tukholman ohjelman ”Avoin ja turvallinen Eurooppa kansalaisia ja heidän suojeluaan varten”, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi 10.–11. joulukuuta 2009,

| — | ottaa huomioon oikeudesta perheenyhdistämiseen 22. syyskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/86/EY (2) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudesta perheenyhdistämiseen 22. syyskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/86/EY (2)

| — | ottaa huomioon pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta 25. marraskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/109/EY (3) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta 25. marraskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/109/EY (3)

| — | ottaa huomioon kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista 13. joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/98/EU (4) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista 13. joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/98/EU (4)

| — | ottaa huomioon maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavia seuraamuksia ja toimenpiteitä koskevista vähimmäisvaatimuksista 18. kesäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/52/EY (5) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavia seuraamuksia ja toimenpiteitä koskevista vähimmäisvaatimuksista 18. kesäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/52/EY (5)

| — | ottaa huomioon kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten 25. toukokuuta 2009 annetun neuvoston direktiivin 2009/50/EY (”sinistä korttia koskeva direktiivi”) (6) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten 25. toukokuuta 2009 annetun neuvoston direktiivin 2009/50/EY (”sinistä korttia koskeva direktiivi”) (6)

| — | ottaa huomioon jäsenvaltioissa sovellettavista yhteisistä vaatimuksista ja menettelyistä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/115/EY (7) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jäsenvaltioissa sovellettavista yhteisistä vaatimuksista ja menettelyistä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/115/EY (7)

| — | ottaa huomioon 14. tammikuuta 2009 antamansa päätöslauselman perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa 2004–2008 (8) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. tammikuuta 2009 antamansa päätöslauselman perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa 2004–2008 (8)

| — | ottaa huomioon 16. toukokuuta 2007 annetun komission tiedonannon kiertomuutosta ja mobiliteettikumppanuuksista Euroopan unionin ja kolmansien maiden välillä (COM(2007)0248), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. toukokuuta 2007 annetun komission tiedonannon kiertomuutosta ja mobiliteettikumppanuuksista Euroopan unionin ja kolmansien maiden välillä (COM(2007)0248),

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman maahanmuuttajien kotouttamista Euroopan unionissa koskevasta strategiasta ja välineistä (9) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman maahanmuuttajien kotouttamista Euroopan unionissa koskevasta strategiasta ja välineistä (9)

| — | ottaa huomioon kolmansien maiden kansalaisten erityisestä maahanpääsymenettelystä tieteellistä tutkimusta varten 12. lokakuuta 2005 annetun neuvoston direktiivin 2005/71/EY (10) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kolmansien maiden kansalaisten erityisestä maahanpääsymenettelystä tieteellistä tutkimusta varten 12. lokakuuta 2005 annetun neuvoston direktiivin 2005/71/EY (10)

| — | ottaa huomioon 1. syyskuuta 2005 annetun komission tiedonannon ”Yhteinen toimintasuunnitelma kotouttamiselle – Puitteet kolmansien maiden kansalaisten kotouttamiselle Euroopan unionissa” (COM(2005)0389), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. syyskuuta 2005 annetun komission tiedonannon ”Yhteinen toimintasuunnitelma kotouttamiselle – Puitteet kolmansien maiden kansalaisten kotouttamiselle Euroopan unionissa” (COM(2005)0389),

| — | ottaa huomioon 10. toukokuuta 2005 annetun komission tiedonannon ”Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi – Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla” (COM(2005)0184), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. toukokuuta 2005 annetun komission tiedonannon ”Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi – Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla” (COM(2005)0184),

| — | ottaa huomioon 19. marraskuuta 2004 annetut neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät maahanmuuttajien kotouttamispolitiikan yhteisten perusperiaatteiden vahvistamisesta Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. marraskuuta 2004 annetut neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät maahanmuuttajien kotouttamispolitiikan yhteisten perusperiaatteiden vahvistamisesta Euroopan unionissa,

| — | ottaa huomioon 15. ja 16. lokakuuta 1999 hyväksytyn Tampereen ohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. ja 16. lokakuuta 1999 hyväksytyn Tampereen ohjelman,

| — | ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (11),

| — | ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (12),

| — | ottaa huomioon sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 (13),

| — | ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 987/2009 ulottamisesta koskemaan niitä kolmansien maiden kansalaisia, joita nämä asetukset eivät yksinomaan heidän kansalaisuutensa vuoksi vielä koske, 24. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1231/2010 (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 987/2009 ulottamisesta koskemaan niitä kolmansien maiden kansalaisia, joita nämä asetukset eivät yksinomaan heidän kansalaisuutensa vuoksi vielä koske, 24. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1231/2010 (14),

| — | ottaa huomioon 30. maaliskuuta 2012 annetut komission ehdotukset sosiaaliturvan yhteensovittamisesta (COM(2012)0156, COM(2012)0157, COM(2012)0158 ja COM(2012)0152), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. maaliskuuta 2012 annetut komission ehdotukset sosiaaliturvan yhteensovittamisesta (COM(2012)0156, COM(2012)0157, COM(2012)0158 ja COM(2012)0152),

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asioissa C-214/94, C-112/75, C-110/73, C-247/96, C-300/84, C-237/83, C-60/93 ja C-485/07 antamat tuomiot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asioissa C-214/94, C-112/75, C-110/73, C-247/96, C-300/84, C-237/83, C-60/93 ja C-485/07 antamat tuomiot,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 48, 78, 79 ja 352 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 48, 78, 79 ja 352 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan, ulkoasiainvaliokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0040/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan, ulkoasiainvaliokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0040/2013),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin työikäisen väestön määrä alkaa vähetä vuodesta 2012 alkaen ja supistuu ilman maahanmuuttoa kymmenen seuraavan vuoden aikana 14 miljoonalla hengellä; ottaa huomioon, että nämä tiedot vaihtelevat merkittävästi jäsenvaltioittain; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin työikäisen väestön määrä alkaa vähetä vuodesta 2012 alkaen ja supistuu ilman maahanmuuttoa kymmenen seuraavan vuoden aikana 14 miljoonalla hengellä; ottaa huomioon, että nämä tiedot vaihtelevat merkittävästi jäsenvaltioittain;

| B. | ottaa huomioon, että vuonna 2011 EU:n 27 jäsenvaltiossa asui 48,9 miljoonaa ulkomailla syntynyttä henkilöä (9,7 prosenttia EU:n koko väestöstä), joista 16,5 miljoonaa tuli toisesta EU:n jäsenvaltiosta (3,3 prosenttia) ja 32,4 miljoonaa EU:n ulkopuolelta (6,4 prosenttia); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vuonna 2011 EU:n 27 jäsenvaltiossa asui 48,9 miljoonaa ulkomailla syntynyttä henkilöä (9,7 prosenttia EU:n koko väestöstä), joista 16,5 miljoonaa tuli toisesta EU:n jäsenvaltiosta (3,3 prosenttia) ja 32,4 miljoonaa EU:n ulkopuolelta (6,4 prosenttia);

| C. | ottaa huomioon, että vaikka EU:n työttömyysaste on noin 10 prosenttia (eli 23,8 miljoonaa ihmistä on työttöminä), on jo havaittavissa ammattitaitoisen työvoiman puute, joka pahenee entisestään seuraavien vuosien aikana, ja että tietotekniikka-alalla tulee esimerkiksi vuonna 2015 olemaan 380 000–700 000 täyttämätöntä työpaikkaa; katsoo, että ammattitaitoisen työvoiman puutteen poistamiseksi on tarjottava parempaa koulutusta ja ammatillista koulutusta, että jäsenvaltioiden ja yritysten on tarjottava mahdollisuuksia taitojen kehittämiseen ja uralla etenemiseen ja että sen lisäksi on tunnistettava uudet kohderyhmät ja taattava EU:n kansalaisille parempi ja tasapuolinen pääsy korkea-asteen koulutukseen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vaikka EU:n työttömyysaste on noin 10 prosenttia (eli 23,8 miljoonaa ihmistä on työttöminä), on jo havaittavissa ammattitaitoisen työvoiman puute, joka pahenee entisestään seuraavien vuosien aikana, ja että tietotekniikka-alalla tulee esimerkiksi vuonna 2015 olemaan 380 000–700 000 täyttämätöntä työpaikkaa; katsoo, että ammattitaitoisen työvoiman puutteen poistamiseksi on tarjottava parempaa koulutusta ja ammatillista koulutusta, että jäsenvaltioiden ja yritysten on tarjottava mahdollisuuksia taitojen kehittämiseen ja uralla etenemiseen ja että sen lisäksi on tunnistettava uudet kohderyhmät ja taattava EU:n kansalaisille parempi ja tasapuolinen pääsy korkea-asteen koulutukseen;

| D. | ottaa huomioon, että Eurobarometri-tutkimukset osoittavat, että 70 prosenttia EU:n kansalaisista pitää maahanmuuttajia tarpeellisina EU:n taloudelle; ottaa huomioon, että muista kuin EU-27-maista peräisin olevien ulkomaalaissyntyisten kansalaisten arvioitu määrä on 32 miljoonaa, mikä on 6,5 prosenttia koko väestöstä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Eurobarometri-tutkimukset osoittavat, että 70 prosenttia EU:n kansalaisista pitää maahanmuuttajia tarpeellisina EU:n taloudelle; ottaa huomioon, että muista kuin EU-27-maista peräisin olevien ulkomaalaissyntyisten kansalaisten arvioitu määrä on 32 miljoonaa, mikä on 6,5 prosenttia koko väestöstä;

| E. | ottaa huomioon, että 20–64-vuotiaiden kolmansien maiden kansalaisten työllisyysaste on noin 10 prosenttia alhaisempi kuin EU-kansalaisten työllisyysaste ja että monet maahanmuuttajat työskentelevät lisäksi tehtävissä, joihin he ovat ylikoulutettuja, tai epävarmoissa työsuhteissa; toteaa, että tätä ilmiötä voidaan torjua laajentamalla yleisesti sovellettavien työehtosopimusten soveltamisalaa, jos sellaisia on olemassa; ottaa huomioon, että ammattitaitoisten työntekijöiden kysyntä kasvaa ja tulee kasvamaan nopeammin kuin vähemmän ammattitaitoisten työntekijöiden kysyntä mutta kolmansien maiden kansalaisilla on keskimäärin EU:n kansalaisia alhaisempi koulutustaso ja maahanmuuttajataustaisilla nuorilla on suurempi riski keskeyttää koulunkäynti tai ammatillinen koulutus suorittamatta ylemmän keskiasteen tutkintoa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että 20–64-vuotiaiden kolmansien maiden kansalaisten työllisyysaste on noin 10 prosenttia alhaisempi kuin EU-kansalaisten työllisyysaste ja että monet maahanmuuttajat työskentelevät lisäksi tehtävissä, joihin he ovat ylikoulutettuja, tai epävarmoissa työsuhteissa; toteaa, että tätä ilmiötä voidaan torjua laajentamalla yleisesti sovellettavien työehtosopimusten soveltamisalaa, jos sellaisia on olemassa; ottaa huomioon, että ammattitaitoisten työntekijöiden kysyntä kasvaa ja tulee kasvamaan nopeammin kuin vähemmän ammattitaitoisten työntekijöiden kysyntä mutta kolmansien maiden kansalaisilla on keskimäärin EU:n kansalaisia alhaisempi koulutustaso ja maahanmuuttajataustaisilla nuorilla on suurempi riski keskeyttää koulunkäynti tai ammatillinen koulutus suorittamatta ylemmän keskiasteen tutkintoa;

| F. | ottaa huomioon, että vaikka EU voikin luottaa maahanmuuttajavirtojen jatkuvuuteen, sen on kilpailtava parhaista osaajista muun maailman kanssa houkutellakseen lahjakkaita henkilöitä EU:hun ja saadakseen heidät jäämään; toteaa, että EU:n on väestörakenteen muutoksen ja lisääntyvän kansainvälisen kilpailun vuoksi puututtava ongelmiin jotka saattavat estää tällaista maahanmuuttoa, ja lisäksi sen on edistettävä sosiaalista innovaatiota; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vaikka EU voikin luottaa maahanmuuttajavirtojen jatkuvuuteen, sen on kilpailtava parhaista osaajista muun maailman kanssa houkutellakseen lahjakkaita henkilöitä EU:hun ja saadakseen heidät jäämään; toteaa, että EU:n on väestörakenteen muutoksen ja lisääntyvän kansainvälisen kilpailun vuoksi puututtava ongelmiin jotka saattavat estää tällaista maahanmuuttoa, ja lisäksi sen on edistettävä sosiaalista innovaatiota;

| G. | toteaa, että moniarvoiset, avoimet ja suvaitsevaiset yhteiskunnat ovat todennäköisesti houkuttelevampia ammattitaitoisille työntekijöille, joilla on osaamisyhteiskunnan edellyttämää inhimillistä ja luovaa pääomaa; toteaa, että Euroopan vetovoima on siis sidoksissa myös siihen, että pyritään aktiivisesti edistämään työllisyyttä, takaamaan yhtäläiset mahdollisuudet työn saantiin, mahdollistamaan todellinen kotoutuminen, takaamaan yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjimättömyys työelämässä ja koulutuksessa ja takaamaan maahanmuuttajataustaisten opiskelijoiden yhtäläinen pääsy koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen ja heidän koulumenestyksensä heidät tervetulleiksi toivottavassa kulttuurissa sekä poistamaan hallinnolliset esteet; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että moniarvoiset, avoimet ja suvaitsevaiset yhteiskunnat ovat todennäköisesti houkuttelevampia ammattitaitoisille työntekijöille, joilla on osaamisyhteiskunnan edellyttämää inhimillistä ja luovaa pääomaa; toteaa, että Euroopan vetovoima on siis sidoksissa myös siihen, että pyritään aktiivisesti edistämään työllisyyttä, takaamaan yhtäläiset mahdollisuudet työn saantiin, mahdollistamaan todellinen kotoutuminen, takaamaan yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjimättömyys työelämässä ja koulutuksessa ja takaamaan maahanmuuttajataustaisten opiskelijoiden yhtäläinen pääsy koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen ja heidän koulumenestyksensä heidät tervetulleiksi toivottavassa kulttuurissa sekä poistamaan hallinnolliset esteet;

| H. | ottaa huomioon, että sukupuolistereotypiat ovat juurtuneet syvemmälle maahanmuuttajayhteisöissä ja maahanmuuttajanaiset ovat muita useammin naisiin kohdistuvan väkivallan eri muotojen, erityisesti pakkoavioliittojen, sukupuolielinten silpomisen, niin sanottujen kunniarikosten, lähisuhdeväkivallan, työpaikoilla tapahtuvan sukupuolisen häirinnän ja jopa ihmiskaupan ja seksuaalisen hyväksikäytön uhreja; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että sukupuolistereotypiat ovat juurtuneet syvemmälle maahanmuuttajayhteisöissä ja maahanmuuttajanaiset ovat muita useammin naisiin kohdistuvan väkivallan eri muotojen, erityisesti pakkoavioliittojen, sukupuolielinten silpomisen, niin sanottujen kunniarikosten, lähisuhdeväkivallan, työpaikoilla tapahtuvan sukupuolisen häirinnän ja jopa ihmiskaupan ja seksuaalisen hyväksikäytön uhreja;

| I. | ottaa huomioon, että vuoden 2011 Gallup World Poll -tutkimuksen mukaan väliaikaisten potentiaalisten muuttajien määrä on koko maailmassa kaksinkertainen pysyvää maastamuuttoa suunnittelevien määrään verrattuna; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että vuoden 2011 Gallup World Poll -tutkimuksen mukaan väliaikaisten potentiaalisten muuttajien määrä on koko maailmassa kaksinkertainen pysyvää maastamuuttoa suunnittelevien määrään verrattuna;

| J. | toteaa, että työllistyminen on avain onnistuneeseen kotouttamiseen ja että EU:n kotouttamisperiaatteissa korostetaan, että laadukas ja kestävä työ, josta saa palkkaa, tai itsenäinen ammatinharjoittaminen ovat ”tärkeä kotouttamisprosessin osa, joka on keskeisessä asemassa maahanmuuttajien osallistuessa tuottavasti ja näkyvästi vastaanottavan yhteiskunnan toimintaan”; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että työllistyminen on avain onnistuneeseen kotouttamiseen ja että EU:n kotouttamisperiaatteissa korostetaan, että laadukas ja kestävä työ, josta saa palkkaa, tai itsenäinen ammatinharjoittaminen ovat ”tärkeä kotouttamisprosessin osa, joka on keskeisessä asemassa maahanmuuttajien osallistuessa tuottavasti ja näkyvästi vastaanottavan yhteiskunnan toimintaan”;

| K. | ottaa huomioon, että EU:ssa asuu ja työskentelee laittomasti arviolta 1,9–3,8 miljoonaa maahanmuuttajaa; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että EU:ssa asuu ja työskentelee laittomasti arviolta 1,9–3,8 miljoonaa maahanmuuttajaa;

| L. | ottaa huomioon, että vuodesta 2000 lähtien maahanmuuttajat ovat myötävaikuttaneet noin joka neljännen uuden työpaikan luomiseen; ottaa huomioon, että maahanmuuttajat ryhtyvät yhä useammin itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi päästäkseen työmarkkinoille mutta joutuvat tällöin myös useammin taloudellisiin vaikeuksiin; toteaa, että maahanmuuttajayrittäjillä ja etnistaustaisilla yrityksillä on tärkeä osuus työpaikkojen luomisessa ja että ne voivat toimia johtavassa roolissa yhteisöissä ja siltoina globaaleihin markkinoihin ja voivat siten edistää kotouttamisen onnistumista; katsoo, että jäsenvaltioiden on siksi annettava enemmän tietoa näille ryhmille ja lisättävä tietoisuutta niistä esimerkiksi luomalla tuleville yrittäjille yhteyspisteenä toimivan verkkosivuston, josta saa tietoa mahdollisuuksista ja haasteista, EU:n tuista ja kansallisista tuista sekä järjestöistä ja elimistä, jotka tarjoavat apua itsenäisille yrittäjille; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että vuodesta 2000 lähtien maahanmuuttajat ovat myötävaikuttaneet noin joka neljännen uuden työpaikan luomiseen; ottaa huomioon, että maahanmuuttajat ryhtyvät yhä useammin itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi päästäkseen työmarkkinoille mutta joutuvat tällöin myös useammin taloudellisiin vaikeuksiin; toteaa, että maahanmuuttajayrittäjillä ja etnistaustaisilla yrityksillä on tärkeä osuus työpaikkojen luomisessa ja että ne voivat toimia johtavassa roolissa yhteisöissä ja siltoina globaaleihin markkinoihin ja voivat siten edistää kotouttamisen onnistumista; katsoo, että jäsenvaltioiden on siksi annettava enemmän tietoa näille ryhmille ja lisättävä tietoisuutta niistä esimerkiksi luomalla tuleville yrittäjille yhteyspisteenä toimivan verkkosivuston, josta saa tietoa mahdollisuuksista ja haasteista, EU:n tuista ja kansallisista tuista sekä järjestöistä ja elimistä, jotka tarjoavat apua itsenäisille yrittäjille;

| M. | ottaa huomioon, että maahanmuuttajataustaisilla opiskelijoilla on koulutusjärjestelmässä edelleen muita huonommat lähtökohdat ja he keskeyttävät opintonsa muita opiskelijoita useammin; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että maahanmuuttajataustaisilla opiskelijoilla on koulutusjärjestelmässä edelleen muita huonommat lähtökohdat ja he keskeyttävät opintonsa muita opiskelijoita useammin;

| N. | ottaa huomioon, että byrokraattisten esteiden, pätevyyden puutteellisen tunnustamisen ja puuttuvien lisäpätevöitymismahdollisuuksien vuoksi ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuus (skills mismatch) ja siihen yhteydessä oleva kykyjen hukkaan meneminen on maahanmuuttajilla yleisempää kuin kantaväestöllä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että byrokraattisten esteiden, pätevyyden puutteellisen tunnustamisen ja puuttuvien lisäpätevöitymismahdollisuuksien vuoksi ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuus (skills mismatch) ja siihen yhteydessä oleva kykyjen hukkaan meneminen on maahanmuuttajilla yleisempää kuin kantaväestöllä;

| O. | ottaa huomioon, että talouden globalisoituminen nivoutuu yhteen sosiaalisen globalisoitumisen kanssa, mikä vaikuttaa erityisesti EU:n ja kolmansien maiden kansalaisten sosiaaliturvan yhteensovittamisen ulkoiseen ulottuvuuteen; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että talouden globalisoituminen nivoutuu yhteen sosiaalisen globalisoitumisen kanssa, mikä vaikuttaa erityisesti EU:n ja kolmansien maiden kansalaisten sosiaaliturvan yhteensovittamisen ulkoiseen ulottuvuuteen;

| P. | ottaa huomioon, että työllisyyspolitiikat ja naapuruuspolitiikka ovat sidoksissa toisiinsa, kun pyritään vastaamaan paremmin Euroopan työmarkkinoiden työvoimakysyntään; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että työllisyyspolitiikat ja naapuruuspolitiikka ovat sidoksissa toisiinsa, kun pyritään vastaamaan paremmin Euroopan työmarkkinoiden työvoimakysyntään;

| Q. | toteaa, että yksittäisten jäsenvaltioiden on mahdotonta tehdä tulevaisuudessa kahdenvälisiä, vastavuoroisia sosiaaliturvaa koskevia yleissopimuksia kaikkien kolmansien maiden kanssa ja että tällaiset pyrkimykset johtaisivat pirstoutuneeseen järjestelmään, jossa EU:n kansalaisia ei kohdeltaisi yhdenvertaisina; toteaa, että näiden seikkojen vuoksi on ryhdyttävä toimiin EU:n tasolla; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että yksittäisten jäsenvaltioiden on mahdotonta tehdä tulevaisuudessa kahdenvälisiä, vastavuoroisia sosiaaliturvaa koskevia yleissopimuksia kaikkien kolmansien maiden kanssa ja että tällaiset pyrkimykset johtaisivat pirstoutuneeseen järjestelmään, jossa EU:n kansalaisia ei kohdeltaisi yhdenvertaisina; toteaa, että näiden seikkojen vuoksi on ryhdyttävä toimiin EU:n tasolla;

| R. | ottaa huomioon, että EU:n tasolla vastuu kolmansien maiden kansalaisten työmarkkinoille integroinnista ja kotouttamisesta yleensä jakautuu monen eri komission pääosaston ja Euroopan ulkosuhdehallinnon kesken; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että EU:n tasolla vastuu kolmansien maiden kansalaisten työmarkkinoille integroinnista ja kotouttamisesta yleensä jakautuu monen eri komission pääosaston ja Euroopan ulkosuhdehallinnon kesken;

| S. | ottaa huomioon, että toiminta voi olla samalla tavoin hajanaista kansallisella tasolla eri osastojen, hallinnollisten tasojen ja virastojen kesken, kun taas alue- ja paikallisviranomaisilla on ratkaiseva merkitys kotouttamisstrategioiden toteuttamisessa ruohonjuuritasolla; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että toiminta voi olla samalla tavoin hajanaista kansallisella tasolla eri osastojen, hallinnollisten tasojen ja virastojen kesken, kun taas alue- ja paikallisviranomaisilla on ratkaiseva merkitys kotouttamisstrategioiden toteuttamisessa ruohonjuuritasolla;

| T. | ottaa huomioon, että maahanmuuttajanaiset ovat muita useammin työttömiä tai matalapalkkaisessa työssä tai heidän ammattitaitonsa ei vastaa kysyntää; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että maahanmuuttajanaiset ovat muita useammin työttömiä tai matalapalkkaisessa työssä tai heidän ammattitaitonsa ei vastaa kysyntää;

| U. | ottaa huomioon, että maahanmuuttajanaiset työskentelevät usein aloilla (esimerkiksi epävirallisissa hoitotehtävissä), joita joidenkin jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmät eivät tunnusta, eivätkä he siksi eläkkeelle jäädessään kuulu eläkejärjestelmän piiriin ja ovat siten vaarassa joutua ikääntyneinä elämään köyhyydessä; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että maahanmuuttajanaiset työskentelevät usein aloilla (esimerkiksi epävirallisissa hoitotehtävissä), joita joidenkin jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmät eivät tunnusta, eivätkä he siksi eläkkeelle jäädessään kuulu eläkejärjestelmän piiriin ja ovat siten vaarassa joutua ikääntyneinä elämään köyhyydessä;

| V. | ottaa huomioon, että suurin osa EU:ssa opiskelevista kolmansista maista tulleista opiskelijoista ei työskentele valmistumisensa jälkeen EU:ssa; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että suurin osa EU:ssa opiskelevista kolmansista maista tulleista opiskelijoista ei työskentele valmistumisensa jälkeen EU:ssa;

| W. | toteaa, että maahanmuuttajataustaiset oppilaat menestyvät usein huonommin koulussa ja kärsivät sosiaalisesta syrjäytymisestä ja heillä on työmarkkinoille osallistumiseen, rasismiin, muukalaisvihaan ja syrjintään liittyviä ongelmia, jotka kaikki vaikeuttavat heidän integroitumistaan työmarkkinoille; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että maahanmuuttajataustaiset oppilaat menestyvät usein huonommin koulussa ja kärsivät sosiaalisesta syrjäytymisestä ja heillä on työmarkkinoille osallistumiseen, rasismiin, muukalaisvihaan ja syrjintään liittyviä ongelmia, jotka kaikki vaikeuttavat heidän integroitumistaan työmarkkinoille;

| 1. | korostaa, että työmarkkinoille pääsy ja yhteiskuntaan integroituminen vaativat molemminpuolista sitoutumista: maahanmuuttajien puolelta sitoutumista erityisesti kielen opiskeluun, vastaanottavan maan oikeusjärjestelmään, poliittisen järjestelmään ja sosiaaliturvajärjestelmään sekä tapoihin ja yhteiskunnalliseen elämään perehtymiseen ja niiden huomioon ottamiseen ja vastaanottavan maan puolelta osallistavan yhteiskunnan luomista ja työmarkkinoille, erilaisiin instituutioihin, koulutukseen, sosiaaliturvajärjestelmään ja terveydenhuoltoon pääsyn mahdollistamista sekä tavaroiden, palvelujen ja asuntojen saatavuuden takaamista ja oikeuden myöntämistä demokraattiseen prosessiin osallistumiseen; korostaa siksi, että oppilaitoksilla, uskonnollisilla, yhteiskunnallisilla ja paikallisilla järjestöillä sekä maahanmuuttajajärjestöillä samoin kuin urheilu- ja kulttuurijärjestöillä, asevoimilla, työmarkkinaosapuolilla, erityisesti ammattijärjestöillä, sekä yrityksillä ja työvoimaa rekrytoivilla yrityksillä on erityinen yhteiskunnallinen vastuu; muistuttaa lisäksi, että kullakin toimijalla on erilaisia vahvuuksia kotouttamisprosessissa; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että työmarkkinoille pääsy ja yhteiskuntaan integroituminen vaativat molemminpuolista sitoutumista: maahanmuuttajien puolelta sitoutumista erityisesti kielen opiskeluun, vastaanottavan maan oikeusjärjestelmään, poliittisen järjestelmään ja sosiaaliturvajärjestelmään sekä tapoihin ja yhteiskunnalliseen elämään perehtymiseen ja niiden huomioon ottamiseen ja vastaanottavan maan puolelta osallistavan yhteiskunnan luomista ja työmarkkinoille, erilaisiin instituutioihin, koulutukseen, sosiaaliturvajärjestelmään ja terveydenhuoltoon pääsyn mahdollistamista sekä tavaroiden, palvelujen ja asuntojen saatavuuden takaamista ja oikeuden myöntämistä demokraattiseen prosessiin osallistumiseen; korostaa siksi, että oppilaitoksilla, uskonnollisilla, yhteiskunnallisilla ja paikallisilla järjestöillä sekä maahanmuuttajajärjestöillä samoin kuin urheilu- ja kulttuurijärjestöillä, asevoimilla, työmarkkinaosapuolilla, erityisesti ammattijärjestöillä, sekä yrityksillä ja työvoimaa rekrytoivilla yrityksillä on erityinen yhteiskunnallinen vastuu; muistuttaa lisäksi, että kullakin toimijalla on erilaisia vahvuuksia kotouttamisprosessissa;

| 2. | katsoo, että molemminpuolinen sitoutuminen kotouttamiseen voi saada mahdollisimman laajalti kannatusta yhteiskunnassa vain siinä tapauksessa, että se voidaan onnistuneesti valtavirtaistaa ja että jäsenvaltiot keskustelevat siitä aktiivisesti ja avoimesti kansalaisten kanssa ja tarjoavat uskottavia ratkaisuja kotouttamisen nykyisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että molemminpuolinen sitoutuminen kotouttamiseen voi saada mahdollisimman laajalti kannatusta yhteiskunnassa vain siinä tapauksessa, että se voidaan onnistuneesti valtavirtaistaa ja että jäsenvaltiot keskustelevat siitä aktiivisesti ja avoimesti kansalaisten kanssa ja tarjoavat uskottavia ratkaisuja kotouttamisen nykyisiin haasteisiin;

| 3. | toteaa, että kotoutuminen on kaksisuuntainen ja jatkuva prosessi, jossa tarvitaan sekä EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten että vastaanottavan yhteiskunnan panosta; on tyytyväinen lukuisiin esimerkkeihin, joita on saatu eri puolelta unionia maahanmuuttajien, turvapaikanhakijoiden ja kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden kotouttamisessa sovelletuista hyvistä käytännöistä monissa hankkeissa, joita kotouttamistavoitteiden kannalta keskeisessä asemassa olevat paikallisviranomaiset ovat toteuttaneet; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että kotoutuminen on kaksisuuntainen ja jatkuva prosessi, jossa tarvitaan sekä EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten että vastaanottavan yhteiskunnan panosta; on tyytyväinen lukuisiin esimerkkeihin, joita on saatu eri puolelta unionia maahanmuuttajien, turvapaikanhakijoiden ja kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden kotouttamisessa sovelletuista hyvistä käytännöistä monissa hankkeissa, joita kotouttamistavoitteiden kannalta keskeisessä asemassa olevat paikallisviranomaiset ovat toteuttaneet;

| 4. | toteaa, että kotouttaminen alkaa tehokkaimmin paikallisyhteisöistä, ja vaatii siksi EU:lta tukea, jotta voidaan perustaa alueellisten ja paikallisten viranomaisten kotouttamisverkosto, jossa kotouttamiseen otetaan paikallistasolla mukaan alhaalta ylös -periaatteen mukaisesti kaikki ruohonjuuritasolla toimivat kansalaisyhteiskunnan toimijat ja jolle esimerkkeinä voisivat toimia esimerkiksi CLIP (15), ERLAIM (16), ROUTES, City2City ja Eurocities; korostaa, että kaupungeilla on tärkeä osuus näissä toimissa ja että niitä olisi tuettava erityisesti; |
| --- | --- |

4.

toteaa, että kotouttaminen alkaa tehokkaimmin paikallisyhteisöistä, ja vaatii siksi EU:lta tukea, jotta voidaan perustaa alueellisten ja paikallisten viranomaisten kotouttamisverkosto, jossa kotouttamiseen otetaan paikallistasolla mukaan alhaalta ylös -periaatteen mukaisesti kaikki ruohonjuuritasolla toimivat kansalaisyhteiskunnan toimijat ja jolle esimerkkeinä voisivat toimia esimerkiksi CLIP (15), ERLAIM (16), ROUTES, City2City ja Eurocities; korostaa, että kaupungeilla on tärkeä osuus näissä toimissa ja että niitä olisi tuettava erityisesti;

| 5. | kehottaa jäsenvaltioita torjumaan määrätietoisesti kolmansien maiden kansalaisten ja muiden EU:n kansalaisten syrjintää ja erityisesti työnhaussa ja työpaikalla tapahtuvaa virallista ja epävirallista syrjintää; katsoo, että talous- ja rahoituskriisistä ja siihen liittyvästä lisääntyneestä työttömyydestä aiheutuvaa syrjintää ja rasismia on torjuttava määrätietoisesti; painottaa, että lain mukaan työnantajien on kohdeltava kaikkia työntekijöitä yhdenvertaisesti eikä työntekijöitä saa syrjiä uskonnon, sukupuolen, etnisen alkuperän tai kansalaisuuden perusteella ja että työnantajien on siten edistettävä perusoikeuksia; toteaa, että syrjimättömyys ja yhtäläiset mahdollisuudet ovat keskeinen osa kotouttamisprosessia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että isäntävaltioissa noudatetaan työehtosopimuksiin perustuvia palkkoja ja oikeuksia myös kun on kyse maahanmuuttajista; kehottaa jäsenvaltioita valvomaan työehtosopimusten noudattamista palkkojen polkemisen ja sosiaalisen polkumyynnin estämiseksi sekä hyväksymään yhteiset suuntaviivat työhön liittyvän syrjinnän torjumiseksi ja toimimaan sellaisten kielteisten vaikutusten lieventämiseksi, joita lainsäädäntöjärjestelmällä voi olla maahanmuuttajien elämään, sekä tukemaan aktivoivia toimia, joilla voidaan nopeuttaa talouskasvua ja vähentää epätasa-arvoa ja palkkaeroja; |
| --- | --- |

5.

kehottaa jäsenvaltioita torjumaan määrätietoisesti kolmansien maiden kansalaisten ja muiden EU:n kansalaisten syrjintää ja erityisesti työnhaussa ja työpaikalla tapahtuvaa virallista ja epävirallista syrjintää; katsoo, että talous- ja rahoituskriisistä ja siihen liittyvästä lisääntyneestä työttömyydestä aiheutuvaa syrjintää ja rasismia on torjuttava määrätietoisesti; painottaa, että lain mukaan työnantajien on kohdeltava kaikkia työntekijöitä yhdenvertaisesti eikä työntekijöitä saa syrjiä uskonnon, sukupuolen, etnisen alkuperän tai kansalaisuuden perusteella ja että työnantajien on siten edistettävä perusoikeuksia; toteaa, että syrjimättömyys ja yhtäläiset mahdollisuudet ovat keskeinen osa kotouttamisprosessia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että isäntävaltioissa noudatetaan työehtosopimuksiin perustuvia palkkoja ja oikeuksia myös kun on kyse maahanmuuttajista; kehottaa jäsenvaltioita valvomaan työehtosopimusten noudattamista palkkojen polkemisen ja sosiaalisen polkumyynnin estämiseksi sekä hyväksymään yhteiset suuntaviivat työhön liittyvän syrjinnän torjumiseksi ja toimimaan sellaisten kielteisten vaikutusten lieventämiseksi, joita lainsäädäntöjärjestelmällä voi olla maahanmuuttajien elämään, sekä tukemaan aktivoivia toimia, joilla voidaan nopeuttaa talouskasvua ja vähentää epätasa-arvoa ja palkkaeroja;

| 6. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan työllisyysnäkökohdat paremmin huomioon maahanmuuttopolitiikassa, jotta voidaan puuttua työvoimapulaan ja tukea kotimaista tuotantoa; |
| --- | --- |

6.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan työllisyysnäkökohdat paremmin huomioon maahanmuuttopolitiikassa, jotta voidaan puuttua työvoimapulaan ja tukea kotimaista tuotantoa;

| 7. | kehottaa komissiota liittymistä valmistelevan tuen avulla ja laajentumismaiden edistymistä tarkemmin seuraamalla tehostamaan näiden maiden toimia romanien sosiaalisen ja taloudellisen osallisuuden lisäämiseksi ja kiinnittämään enemmän huomiota romaninaisten ja -tyttöjen tilanteeseen; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota liittymistä valmistelevan tuen avulla ja laajentumismaiden edistymistä tarkemmin seuraamalla tehostamaan näiden maiden toimia romanien sosiaalisen ja taloudellisen osallisuuden lisäämiseksi ja kiinnittämään enemmän huomiota romaninaisten ja -tyttöjen tilanteeseen;

| 8. | katsoo, että jäsenvaltioiden kotouttamispolitiikkaa ja -toimenpiteitä on eriytettävä ja räätälöitävä entistä paremmin ja että niiden laatua on parannettava; katsoo, että tällöin on tehtävä ero ennen kaikkea eri kohderyhmien, kuten erittäin ammattitaitoisten ja heikosti koulutettujen, EU:n ja kolmansien maiden kansalaisten, työtarjouksen saaneiden ja muiden maahanmuuttajien sekä kieltä osaavien ja osaamattomien ja perheenjäseniä kohdemaassa omaavien ja muiden maahanmuuttajien, välillä; muistuttaa, että osallistuminen riippuu tällaisten toimien saatavuudesta ja kohtuuhintaisuudesta sekä lähiomaisten oikeudesta tulla mukaan ja pitkäaikaisten kumppanien oikeudesta työhön; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että jäsenvaltioiden kotouttamispolitiikkaa ja -toimenpiteitä on eriytettävä ja räätälöitävä entistä paremmin ja että niiden laatua on parannettava; katsoo, että tällöin on tehtävä ero ennen kaikkea eri kohderyhmien, kuten erittäin ammattitaitoisten ja heikosti koulutettujen, EU:n ja kolmansien maiden kansalaisten, työtarjouksen saaneiden ja muiden maahanmuuttajien sekä kieltä osaavien ja osaamattomien ja perheenjäseniä kohdemaassa omaavien ja muiden maahanmuuttajien, välillä; muistuttaa, että osallistuminen riippuu tällaisten toimien saatavuudesta ja kohtuuhintaisuudesta sekä lähiomaisten oikeudesta tulla mukaan ja pitkäaikaisten kumppanien oikeudesta työhön;

| 9. | muistuttaa, että noin puolet EU:n maahanmuuttajista on naisia ja että tehokkaan kotoutumisen varmistamiseksi naisten on ehdottomasti saatava itsenäinen maahanmuuttaja-asema ja puolisoilla on oltava oikeus työskennellä; |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että noin puolet EU:n maahanmuuttajista on naisia ja että tehokkaan kotoutumisen varmistamiseksi naisten on ehdottomasti saatava itsenäinen maahanmuuttaja-asema ja puolisoilla on oltava oikeus työskennellä;

| 10. | vaatii, että paikallisella, kansallisella ja unionin tasolla ryhdytään soveltamaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa sukupuolten tasa-arvo valtavirtaistetaan; vaatii, että otetaan käyttöön ”kotouttamisen valtavirtaistamisen” periaate, jossa kotouttaminen nivotaan kaikkiin poliittisiin toimiin sekä lainsäädäntö- ja rahoitustoimiin, ja kehottaa siksi jäsenvaltioita pyytämään kotouttamisasioista vastaavia kansallisia yhteyspisteitä raportoimaan alalla saavutetusta edistyksestä; kehottaa lisäksi komissiota perustamaan yksiköiden välisen kotouttamisryhmän, joka käsittelee kotouttamista, (työperäistä) maahanmuuttoa ja työmarkkinoille integroitumista ja koostuu kaikkien kotouttamisasioita käsittelevien pääosastojen, Euroopan ulkosuhdehallinnon ja asianomaisten sidosryhmien edustajista; |
| --- | --- |

10.

vaatii, että paikallisella, kansallisella ja unionin tasolla ryhdytään soveltamaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa sukupuolten tasa-arvo valtavirtaistetaan; vaatii, että otetaan käyttöön ”kotouttamisen valtavirtaistamisen” periaate, jossa kotouttaminen nivotaan kaikkiin poliittisiin toimiin sekä lainsäädäntö- ja rahoitustoimiin, ja kehottaa siksi jäsenvaltioita pyytämään kotouttamisasioista vastaavia kansallisia yhteyspisteitä raportoimaan alalla saavutetusta edistyksestä; kehottaa lisäksi komissiota perustamaan yksiköiden välisen kotouttamisryhmän, joka käsittelee kotouttamista, (työperäistä) maahanmuuttoa ja työmarkkinoille integroitumista ja koostuu kaikkien kotouttamisasioita käsittelevien pääosastojen, Euroopan ulkosuhdehallinnon ja asianomaisten sidosryhmien edustajista;

| 11. | suhtautuu myönteisesti Euroopan kotouttamisfoorumin perustamiseen, koska se tarjoaa foorumin, jolla kansalaisyhteiskunta voi keskustella maahanmuuttajien kotoutumiseen liittyvistä haasteista ja painopisteistä; kannattaa tiiviimmän yhteyden luomista kotouttamisfoorumin sekä unionin poliittisen kehittymisprosessin ja lainsäädäntöprosessin välille; |
| --- | --- |

11.

suhtautuu myönteisesti Euroopan kotouttamisfoorumin perustamiseen, koska se tarjoaa foorumin, jolla kansalaisyhteiskunta voi keskustella maahanmuuttajien kotoutumiseen liittyvistä haasteista ja painopisteistä; kannattaa tiiviimmän yhteyden luomista kotouttamisfoorumin sekä unionin poliittisen kehittymisprosessin ja lainsäädäntöprosessin välille;

| 12. | katsoo, että onnistuneeseen kotoutumiseen kuuluu myös osallistuminen poliittisiin päätöksentekoprosesseihin ja että olisi erityisesti edistettävä maahanmuuttajien yhteiskunnallista osallistumista; kannattaa näin ollen maahanmuuttotaustaisten henkilöiden yhteiskuntaan ja poliittisen päätöksentekoon osallistumista koskevien mahdollisuuksien lisäämistä ja heidän kannustamistaan käyttämään tällaisia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että onnistuneeseen kotoutumiseen kuuluu myös osallistuminen poliittisiin päätöksentekoprosesseihin ja että olisi erityisesti edistettävä maahanmuuttajien yhteiskunnallista osallistumista; kannattaa näin ollen maahanmuuttotaustaisten henkilöiden yhteiskuntaan ja poliittisen päätöksentekoon osallistumista koskevien mahdollisuuksien lisäämistä ja heidän kannustamistaan käyttämään tällaisia mahdollisuuksia;

| 13. | palauttaa mieliin maahanmuuttajien äänioikeuden merkityksen etenkin paikallistasolla tärkeänä välineenä kotoutumisen ja aktiivisen kansalaisuuden edistämisessä; on huolestunut siitä, että vähemmistöt ovat politiikassa aliedustettuina kaikilla hallinnon tasoilla jäsenvaltiot ja Euroopan parlamentti mukaan luettuina; |
| --- | --- |

13.

palauttaa mieliin maahanmuuttajien äänioikeuden merkityksen etenkin paikallistasolla tärkeänä välineenä kotoutumisen ja aktiivisen kansalaisuuden edistämisessä; on huolestunut siitä, että vähemmistöt ovat politiikassa aliedustettuina kaikilla hallinnon tasoilla jäsenvaltiot ja Euroopan parlamentti mukaan luettuina;

| 14. | korostaa, että on tärkeää tunnustaa, että vahvat kulttuuri-identiteetit eivät välttämättä heikennä kansallista identiteettiä ja että kansallisen identiteetin on oltava riittävän avoin ja joustava, jotta se voi hyväksyä kansalaisten erilaisen kulttuurisen alkuperän ja erilaisten kulttuuritaustojen erityispiirteet ja mukautua niihin, niin että niistä syntyy moniarvoinen valtio; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että on tärkeää tunnustaa, että vahvat kulttuuri-identiteetit eivät välttämättä heikennä kansallista identiteettiä ja että kansallisen identiteetin on oltava riittävän avoin ja joustava, jotta se voi hyväksyä kansalaisten erilaisen kulttuurisen alkuperän ja erilaisten kulttuuritaustojen erityispiirteet ja mukautua niihin, niin että niistä syntyy moniarvoinen valtio;

| 15. | korostaa, että alkuperämailla on myös vastuu työmarkkinoille integroitumisen helpottamisesta järjestämällä kohtuuhintaisia kieli- ja valmennuskursseja, varmistamalla tiedottamisen, valvomalla rekrytointiyrityksiä niiden vastuullisuuden varmistamiseksi ja ylläpitämällä yhteyksiä maasta muuttaneiden yhteisöihin ja/tai kohdemaassa toimivien lähetystöjen asianomaisiin yksikköihin; kannustaa siksi alkuperämaita kehittämään asiaa koskevia ohjelmia; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että alkuperämailla on myös vastuu työmarkkinoille integroitumisen helpottamisesta järjestämällä kohtuuhintaisia kieli- ja valmennuskursseja, varmistamalla tiedottamisen, valvomalla rekrytointiyrityksiä niiden vastuullisuuden varmistamiseksi ja ylläpitämällä yhteyksiä maasta muuttaneiden yhteisöihin ja/tai kohdemaassa toimivien lähetystöjen asianomaisiin yksikköihin; kannustaa siksi alkuperämaita kehittämään asiaa koskevia ohjelmia;

| 16. | vaatii, että maahanmuuttajat perehdytetään isäntävaltiossa järjestettävillä kieli- ja kotouttamiskursseilla maahanmuuttajan kulttuuritaustasta, valmiuksista tai ammatillisesta erikoisosaamisesta riippumatta historiaan ja kulttuuriin sekä eurooppalaisen demokratian arvoihin ja periaatteisiin, oikeusvaltion periaatteisiin ja Euroopan muistiperintöön ja että niissä korostetaan perusoikeuskirjaan sisältyviä oikeuksia ja periaatteita ja torjutaan piintyneitä sukupuolistereotypioita; |
| --- | --- |

16.

vaatii, että maahanmuuttajat perehdytetään isäntävaltiossa järjestettävillä kieli- ja kotouttamiskursseilla maahanmuuttajan kulttuuritaustasta, valmiuksista tai ammatillisesta erikoisosaamisesta riippumatta historiaan ja kulttuuriin sekä eurooppalaisen demokratian arvoihin ja periaatteisiin, oikeusvaltion periaatteisiin ja Euroopan muistiperintöön ja että niissä korostetaan perusoikeuskirjaan sisältyviä oikeuksia ja periaatteita ja torjutaan piintyneitä sukupuolistereotypioita;

| 17. | muistuttaa maahanmuuttajanaisten yhä tärkeämmästä roolista kotoutumisessa, koska he eivät ole vain suuri työmarkkinapotentiaali, vaan heillä on usein myös tärkeä rooli lasten kasvatuksessa ja normien ja arvojen välittämisessä ja koska he useimmiten joutuvat syrjinnän ja väkivallan kohteiksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimia naisten oikeudellisen ja sosiaalisen aseman vahvistamiseksi merkittävästi syrjinnän ehkäisemiseksi kaikilla politiikan aloilla ja naisten potentiaalisen panoksen hyödyntämiseksi erityisesti taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä; |
| --- | --- |

17.

muistuttaa maahanmuuttajanaisten yhä tärkeämmästä roolista kotoutumisessa, koska he eivät ole vain suuri työmarkkinapotentiaali, vaan heillä on usein myös tärkeä rooli lasten kasvatuksessa ja normien ja arvojen välittämisessä ja koska he useimmiten joutuvat syrjinnän ja väkivallan kohteiksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimia naisten oikeudellisen ja sosiaalisen aseman vahvistamiseksi merkittävästi syrjinnän ehkäisemiseksi kaikilla politiikan aloilla ja naisten potentiaalisen panoksen hyödyntämiseksi erityisesti taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä;

| 18. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään koulutus- ja tiedotusohjelmia maahanmuuttajanaisten valistamiseksi heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan ja luomaan monikielisiä neuvontapalveluja naisille; |
| --- | --- |

18.

kehottaa jäsenvaltioita kehittämään koulutus- ja tiedotusohjelmia maahanmuuttajanaisten valistamiseksi heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan ja luomaan monikielisiä neuvontapalveluja naisille;

| 19. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä maahanmuuttajanaisiin liittyvien kysymysten parissa työskentelevien verkostojen ja kansalaisjärjestöjen kanssa, jotta voidaan kehittää sukupuolinäkökohdat huomioon ottavaa politiikkaa ja sisällyttää sukupuolten tasa-arvon käsite kaikkeen politiikkaan maahanmuuttajanaisten ihmisoikeuksien suojelemiseksi, varmistaa yhtäläiset mahdollisuudet työllisyyteen ja työmarkkinoille pääsyyn ja taata yhtäläiset oikeudet ja torjua ja ehkäistä kaikenlaista väkivaltaa, naisten hyväksikäyttöä työelämässä ja seksuaalista hyväksikäyttöä, naisten sukupuolielinten silpomista, epäoikeudenmukaisia käytäntöjä, kidnappauksia, orjuuteen pakottamista, pakkoavioliittoja ja naiskauppaa; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä maahanmuuttajanaisiin liittyvien kysymysten parissa työskentelevien verkostojen ja kansalaisjärjestöjen kanssa, jotta voidaan kehittää sukupuolinäkökohdat huomioon ottavaa politiikkaa ja sisällyttää sukupuolten tasa-arvon käsite kaikkeen politiikkaan maahanmuuttajanaisten ihmisoikeuksien suojelemiseksi, varmistaa yhtäläiset mahdollisuudet työllisyyteen ja työmarkkinoille pääsyyn ja taata yhtäläiset oikeudet ja torjua ja ehkäistä kaikenlaista väkivaltaa, naisten hyväksikäyttöä työelämässä ja seksuaalista hyväksikäyttöä, naisten sukupuolielinten silpomista, epäoikeudenmukaisia käytäntöjä, kidnappauksia, orjuuteen pakottamista, pakkoavioliittoja ja naiskauppaa;

| 20. | korostaa, että ammattitaitoisen työvoiman puutetta on torjuttava myös tavoitteellisella koulutuksella, ammatillisella koulutuksella ja elinikäisellä koulutuksella jäsenvaltioissa, yritykset mukaan lukien; ehdottaa siksi, että elinikäistä oppimista ja liikkuvuutta koskevan EU-ohjelman kansainvälistä ulottuvuutta laajennetaan; painottaa lisäksi, että maahanmuuttajataustaisten työntekijöiden lasten heikkoa koulumenestystä ja korkeaa koulunkäynnin keskeyttämisastetta olisi torjuttava takaamalla alaikäisille oikeus koulutukseen toimilla, joihin sisältyy rahoitus, stipendit, vaihtoehtoiset opintoväylät sekä tiedottaminen jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmistä ja koulutukseen liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista mahdollisimman monella kielellä; muistuttaa, että joissakin jäsenvaltioissa on käytössä vuorottelukoulujärjestelmä, jolla autetaan nuoria maahanmuuttajia pääsemään työmarkkinoille ja pyritään alentamaan nuorisotyöttömyyttä ja että tällä järjestelmällä on saavutettu hyviä tuloksia; katsoo, että opetushenkilöstölle on annettava koulutusta monikulttuurisuutta koskevissa kysymyksissä ja että on pohdittava keinoja palkata maahanmuuttajia julkisen alan tehtäviin ja erityisesti opettajiksi; kannustaa jäsenvaltioita edistämään etnisiin vähemmistöihin kuuluvien yrittäjien toimintaa ja tunnustaa heidän tärkeän roolinsa kotouttamisessa, työpaikkojen luomisessa ja paikallisyhteisöjen johtamisessa; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että ammattitaitoisen työvoiman puutetta on torjuttava myös tavoitteellisella koulutuksella, ammatillisella koulutuksella ja elinikäisellä koulutuksella jäsenvaltioissa, yritykset mukaan lukien; ehdottaa siksi, että elinikäistä oppimista ja liikkuvuutta koskevan EU-ohjelman kansainvälistä ulottuvuutta laajennetaan; painottaa lisäksi, että maahanmuuttajataustaisten työntekijöiden lasten heikkoa koulumenestystä ja korkeaa koulunkäynnin keskeyttämisastetta olisi torjuttava takaamalla alaikäisille oikeus koulutukseen toimilla, joihin sisältyy rahoitus, stipendit, vaihtoehtoiset opintoväylät sekä tiedottaminen jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmistä ja koulutukseen liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista mahdollisimman monella kielellä; muistuttaa, että joissakin jäsenvaltioissa on käytössä vuorottelukoulujärjestelmä, jolla autetaan nuoria maahanmuuttajia pääsemään työmarkkinoille ja pyritään alentamaan nuorisotyöttömyyttä ja että tällä järjestelmällä on saavutettu hyviä tuloksia; katsoo, että opetushenkilöstölle on annettava koulutusta monikulttuurisuutta koskevissa kysymyksissä ja että on pohdittava keinoja palkata maahanmuuttajia julkisen alan tehtäviin ja erityisesti opettajiksi; kannustaa jäsenvaltioita edistämään etnisiin vähemmistöihin kuuluvien yrittäjien toimintaa ja tunnustaa heidän tärkeän roolinsa kotouttamisessa, työpaikkojen luomisessa ja paikallisyhteisöjen johtamisessa;

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita tiedottamaan ulkomaalaisille opiskelijoille tutkinnon suorittamisen jälkeisistä työmahdollisuuksista ja helpottamaan heidän pääsyään työmarkkinoilleen ja muistuttaa, että henkilöitä, jotka ovat asuneet ja suorittaneet tutkinnon kohdemaassa ja oppineet sen kielen, voidaan jo pitää kotoutettuina; huomauttaa lisäksi, että ei ole edullista EU:n kansantaloudelle, että korkea-asteen tutkinnon suorittaneisiin henkilöihin tehdyt sijoitukset menevät hukkaan vain siksi, että tällaiset henkilöt eivät saa työpaikkaa EU:sta; kehottaa siksi jäsenvaltioita arvioimaan paremmin työvoiman kysyntää ja luomaan jossakin EU:n jäsenvaltiossa opintonsa suorittaneille maahanmuuttajille tasapuoliset mahdollisuudet kilpailla työpaikoista; |
| --- | --- |

21.

kehottaa jäsenvaltioita tiedottamaan ulkomaalaisille opiskelijoille tutkinnon suorittamisen jälkeisistä työmahdollisuuksista ja helpottamaan heidän pääsyään työmarkkinoilleen ja muistuttaa, että henkilöitä, jotka ovat asuneet ja suorittaneet tutkinnon kohdemaassa ja oppineet sen kielen, voidaan jo pitää kotoutettuina; huomauttaa lisäksi, että ei ole edullista EU:n kansantaloudelle, että korkea-asteen tutkinnon suorittaneisiin henkilöihin tehdyt sijoitukset menevät hukkaan vain siksi, että tällaiset henkilöt eivät saa työpaikkaa EU:sta; kehottaa siksi jäsenvaltioita arvioimaan paremmin työvoiman kysyntää ja luomaan jossakin EU:n jäsenvaltiossa opintonsa suorittaneille maahanmuuttajille tasapuoliset mahdollisuudet kilpailla työpaikoista;

| 22. | muistuttaa, että EU:n naapurimaat kuuluvat alueisiin, joista saapuu eniten työnhakijoita Euroopan työmarkkinoille ja että ne ovat todellinen voimavara työmarkkinoiden kehittämisessä ja että koulutusohjelmiin, historialliseen taustaan ja kieliin liittyvät samankaltaisuudet ovat maahanmuuttajille todellinen etu heidän kotouttamisessaan; |
| --- | --- |

22.

muistuttaa, että EU:n naapurimaat kuuluvat alueisiin, joista saapuu eniten työnhakijoita Euroopan työmarkkinoille ja että ne ovat todellinen voimavara työmarkkinoiden kehittämisessä ja että koulutusohjelmiin, historialliseen taustaan ja kieliin liittyvät samankaltaisuudet ovat maahanmuuttajille todellinen etu heidän kotouttamisessaan;

| 23. | kehottaa komissiota arvioimaan mahdollisuuden laatia ja ottaa käyttöön yhteinen kriteeriperusteinen eurooppalainen maahanpääsyjärjestelmä, joka perustuu avoimiin kriteereihin, jossa eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen mukaisesti kerätään ja siirretään suorituksia, ja toteaa, että jäsenvaltiot voisivat osallistua tähän järjestelmään vapaaehtoisuuden pohjalta; toteaa, että tällainen järjestelmä olisi voitava mukauttaa työmarkkinatilanteeseen, jotta kipeästi tarvittavien ammattitaitoisten työntekijöiden maahanpääsy helpottuisi; |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota arvioimaan mahdollisuuden laatia ja ottaa käyttöön yhteinen kriteeriperusteinen eurooppalainen maahanpääsyjärjestelmä, joka perustuu avoimiin kriteereihin, jossa eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen mukaisesti kerätään ja siirretään suorituksia, ja toteaa, että jäsenvaltiot voisivat osallistua tähän järjestelmään vapaaehtoisuuden pohjalta; toteaa, että tällainen järjestelmä olisi voitava mukauttaa työmarkkinatilanteeseen, jotta kipeästi tarvittavien ammattitaitoisten työntekijöiden maahanpääsy helpottuisi;

| 24. | korostaa, että sekä EU:sta että kolmansista maista saapuneisiin ammattitaitoisiin työntekijöihin on sovellettava samapalkkaisuuden ja samojen työehtojen periaatetta heidän tehdessään samaa työtä samassa työpaikassa; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että sekä EU:sta että kolmansista maista saapuneisiin ammattitaitoisiin työntekijöihin on sovellettava samapalkkaisuuden ja samojen työehtojen periaatetta heidän tehdessään samaa työtä samassa työpaikassa;

| 25. | kehottaa komissiota harkitsemaan edellä mainitun maahanpääsyjärjestelmän yhteydessä kansainvälisen foorumin luomista EURESiin standardoituja työ- ja pätevyysprofiileja varten, ottaen samalla huomioon eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen, jossa kerätään ja siirretään suorituksia, jotta helpotettaisiin työtä hakevien maahanmuuttajien rekrytointia sekä heidän valmiuksiensa, taitojensa ja pätevyytensä vertailua; |
| --- | --- |

25.

kehottaa komissiota harkitsemaan edellä mainitun maahanpääsyjärjestelmän yhteydessä kansainvälisen foorumin luomista EURESiin standardoituja työ- ja pätevyysprofiileja varten, ottaen samalla huomioon eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen, jossa kerätään ja siirretään suorituksia, jotta helpotettaisiin työtä hakevien maahanmuuttajien rekrytointia sekä heidän valmiuksiensa, taitojensa ja pätevyytensä vertailua;

| 26. | korostaa, että jäsenvaltioista tulisi eurooppalaisessa tutkintojen viitekehyksessä sovellettavaan suoritusten keräys- ja siirtojärjestelmään perustuvaan maahanpääsyjärjestelmään osallistumisen ansiosta houkuttelevampia kolmansien maiden hyvin koulutetuille kansalaisille, koska näille se merkitsisi maahanpääsyn yksinkertaistamista; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että jäsenvaltioista tulisi eurooppalaisessa tutkintojen viitekehyksessä sovellettavaan suoritusten keräys- ja siirtojärjestelmään perustuvaan maahanpääsyjärjestelmään osallistumisen ansiosta houkuttelevampia kolmansien maiden hyvin koulutetuille kansalaisille, koska näille se merkitsisi maahanpääsyn yksinkertaistamista;

| 27. | korostaa, että työvoiman tarpeeseen perustuvalla hyvin koulutettujen henkilöiden maahanmuutolla, johon yhdistetään kotouttaminen, on tärkeä merkitys; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan yhdessä alueiden ja kuntien kanssa käyttöön yhteisen eurooppalaisen koordinointijärjestelmän, jolla parannetaan työperäisen maahanmuuton ohjailua kartoittamalla työvoiman tarvetta; pitää sen vuoksi myönteisenä komission ehdotusta perustaa eurooppalainen foorumi työperäisen maahanmuuton hallinnointia koskevaa vuoropuhelua varten sekä aloittaa EU:n työmarkkinoiden pitkän aikavälin tarjontaa ja kysyntää koskeva säännöllinen ja järjestelmällinen vuoteen 2020 ulottuva arviointi, joka sisältää ala-, ammatti-, pätevyystaso- ja jäsenvaltiokohtaisen erittelyn; korostaa, että suunnitelmassa olisi tarkasti kartoitettava myös, millä aloilla EU:ssa on työvoimapulaa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että työvoiman tarpeeseen perustuvalla hyvin koulutettujen henkilöiden maahanmuutolla, johon yhdistetään kotouttaminen, on tärkeä merkitys; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan yhdessä alueiden ja kuntien kanssa käyttöön yhteisen eurooppalaisen koordinointijärjestelmän, jolla parannetaan työperäisen maahanmuuton ohjailua kartoittamalla työvoiman tarvetta; pitää sen vuoksi myönteisenä komission ehdotusta perustaa eurooppalainen foorumi työperäisen maahanmuuton hallinnointia koskevaa vuoropuhelua varten sekä aloittaa EU:n työmarkkinoiden pitkän aikavälin tarjontaa ja kysyntää koskeva säännöllinen ja järjestelmällinen vuoteen 2020 ulottuva arviointi, joka sisältää ala-, ammatti-, pätevyystaso- ja jäsenvaltiokohtaisen erittelyn; korostaa, että suunnitelmassa olisi tarkasti kartoitettava myös, millä aloilla EU:ssa on työvoimapulaa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä;

| 28. | suosittelee, että tällaiseen järjestelmään sisältyisi ainakin luettelo työvoimapulasta kärsivistä aloista ja työnantajilta saatuihin tietoihin perustuva työvoiman tarpeen analyysi; |
| --- | --- |

28.

suosittelee, että tällaiseen järjestelmään sisältyisi ainakin luettelo työvoimapulasta kärsivistä aloista ja työnantajilta saatuihin tietoihin perustuva työvoiman tarpeen analyysi;

| 29. | kehottaa jäsenvaltioita yhteisön suosituimmuuslausekkeen huomioon ottaen sekä ammattitaitoisten työntekijöiden jatkuvan puutteen vuoksi ja siitä huolimatta edistämään liikkuvuutta EU:ssa ja siten yksinkertaistamaan muista jäsenvaltioista tulleisiin EU:n kansalaisiin sovellettavia rekrytointiehtoja sekä helpottamaan heidän rekrytointiaan ja kotouttamistaan; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään keinoja ja välineitä työvoiman puutteen poistamiseksi EU:n sisällä tapahtuvan liikkuvuuden avulla sekä investoimaan palveluihin sellaisten EU-muuttajien uudelleen integroimiseksi, jotka eivät yrityksistään huolimatta ole löytäneet työtä ja ovat siksi palanneet takaisin kotimaahansa; |
| --- | --- |

29.

kehottaa jäsenvaltioita yhteisön suosituimmuuslausekkeen huomioon ottaen sekä ammattitaitoisten työntekijöiden jatkuvan puutteen vuoksi ja siitä huolimatta edistämään liikkuvuutta EU:ssa ja siten yksinkertaistamaan muista jäsenvaltioista tulleisiin EU:n kansalaisiin sovellettavia rekrytointiehtoja sekä helpottamaan heidän rekrytointiaan ja kotouttamistaan; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään keinoja ja välineitä työvoiman puutteen poistamiseksi EU:n sisällä tapahtuvan liikkuvuuden avulla sekä investoimaan palveluihin sellaisten EU-muuttajien uudelleen integroimiseksi, jotka eivät yrityksistään huolimatta ole löytäneet työtä ja ovat siksi palanneet takaisin kotimaahansa;

| 30. | korostaa, että työvoiman muuttoliikkeellä ei pitäisi lietsoa kansalaisten pelkoja; katsoo, että ennakkoluuloihin ja vihamielisyyteen perustuvat ennakkokäsitykset heikentävät yhteiskunnan perustana olevaa solidaarisuutta, minkä vuoksi aiheen populistinen hyväksikäyttö olisi torjuttava jyrkästi; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että työvoiman muuttoliikkeellä ei pitäisi lietsoa kansalaisten pelkoja; katsoo, että ennakkoluuloihin ja vihamielisyyteen perustuvat ennakkokäsitykset heikentävät yhteiskunnan perustana olevaa solidaarisuutta, minkä vuoksi aiheen populistinen hyväksikäyttö olisi torjuttava jyrkästi;

| 31. | muistuttaa, että joukkotiedotusvälineet muokkaavat merkittävästi yleistä mielipidettä maahanmuutosta ja maahanmuuttajien kotoutumisesta, ja pyytää toimittajia toimimaan vastuullisesti edistääkseen keskinäistä kunnioitusta ja yhtäläisyyksien ja erojen ymmärtämistä; |
| --- | --- |

31.

muistuttaa, että joukkotiedotusvälineet muokkaavat merkittävästi yleistä mielipidettä maahanmuutosta ja maahanmuuttajien kotoutumisesta, ja pyytää toimittajia toimimaan vastuullisesti edistääkseen keskinäistä kunnioitusta ja yhtäläisyyksien ja erojen ymmärtämistä;

| 32. | katsoo, että maahanmuuttajien, pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden pääsyä työmarkkinoille olisi helpotettava ilman että heille aiheutuu tästä ongelmia ja että heidän olisi voitava luottaa siihen, että heidän tutkintonsa ja pätevyytensä sekä virallisesti, epävirallisesti tai arkioppimisessa omaksutut taitonsa arvioidaan ja tarvittaessa tunnustetaan ja validoidaan nopeasti ja edullisesti; kehottaa siksi komissiota esittämään konkreettisia ehdotuksia kolmansien maiden kansalaisten ammattipätevyyden ja tutkintojen tunnustamismekanismin perustamiseksi, mukaan luettuna pätevyyden arviointi asiakirjojen puuttuessa; muistuttaa, että siksi on tärkeää tukea pätevyyttä, valmiuksia ja taitoja koskevaa avoimuutta kumppanimaissa; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että maahanmuuttajien, pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden pääsyä työmarkkinoille olisi helpotettava ilman että heille aiheutuu tästä ongelmia ja että heidän olisi voitava luottaa siihen, että heidän tutkintonsa ja pätevyytensä sekä virallisesti, epävirallisesti tai arkioppimisessa omaksutut taitonsa arvioidaan ja tarvittaessa tunnustetaan ja validoidaan nopeasti ja edullisesti; kehottaa siksi komissiota esittämään konkreettisia ehdotuksia kolmansien maiden kansalaisten ammattipätevyyden ja tutkintojen tunnustamismekanismin perustamiseksi, mukaan luettuna pätevyyden arviointi asiakirjojen puuttuessa; muistuttaa, että siksi on tärkeää tukea pätevyyttä, valmiuksia ja taitoja koskevaa avoimuutta kumppanimaissa;

| 33. | korostaa, että työmarkkinasuuntautuneella maahanmuutolla voi olla myönteisiä vaikutuksia isäntävaltion sosiaaliturvajärjestelmiin, koska se takaa hyvin koulutetun työvoiman saatavuuden ja vahvistaa kilpailuetua kulttuurisen monimuotoisuuden (kielitaito, kokemus ulkomailta, liikkuvuus jne.) ansiosta; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että työmarkkinasuuntautuneella maahanmuutolla voi olla myönteisiä vaikutuksia isäntävaltion sosiaaliturvajärjestelmiin, koska se takaa hyvin koulutetun työvoiman saatavuuden ja vahvistaa kilpailuetua kulttuurisen monimuotoisuuden (kielitaito, kokemus ulkomailta, liikkuvuus jne.) ansiosta;

| 34. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan yhteistyössä kumppanimaiden kanssa lapsityövoiman hyväksikäytön torjumisen painottamiseksi ja sen sijaan kunnollisten työpaikkojen luomiseksi aikuisille ja lasten heille soveltuvan koulunkäynnin mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

34.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan yhteistyössä kumppanimaiden kanssa lapsityövoiman hyväksikäytön torjumisen painottamiseksi ja sen sijaan kunnollisten työpaikkojen luomiseksi aikuisille ja lasten heille soveltuvan koulunkäynnin mahdollistamiseksi;

| 35. | kannattaa ammatillisen järjestäytymisvapauden ja työehtosopimusneuvotteluja koskevien oikeuksien ehdotonta toteuttamista ilman poikkeuksia, jotta voidaan luoda ihmisarvoiset työolot ja jotta niitä voidaan parantaa ja puolustaa; |
| --- | --- |

35.

kannattaa ammatillisen järjestäytymisvapauden ja työehtosopimusneuvotteluja koskevien oikeuksien ehdotonta toteuttamista ilman poikkeuksia, jotta voidaan luoda ihmisarvoiset työolot ja jotta niitä voidaan parantaa ja puolustaa;

| 36. | vaatii, että maahanmuuttajille annetaan mahdollisimman nopeasti kohdemaan työmarkkinoilla tarvittavat valmiudet; viittaa tässä yhteydessä parhaisiin käytäntöihin työmarkkinoille integroinnissa, joita ovat muun muassa maahanmuuttajien mentorointi, kotoutusluotsitoiminta, kotoutuneiden maahanmuuttajien tuki uusille maahanmuuttajille ja ammatillisesti suuntautuneet kielikurssit sekä maahanmuuttajien kouluikäisten lasten avustaminen ja kannustaminen ja pätevien, maahanmuuttajataustaisten henkilöiden tarjoama tuki yritysten perustamiseen; |
| --- | --- |

36.

vaatii, että maahanmuuttajille annetaan mahdollisimman nopeasti kohdemaan työmarkkinoilla tarvittavat valmiudet; viittaa tässä yhteydessä parhaisiin käytäntöihin työmarkkinoille integroinnissa, joita ovat muun muassa maahanmuuttajien mentorointi, kotoutusluotsitoiminta, kotoutuneiden maahanmuuttajien tuki uusille maahanmuuttajille ja ammatillisesti suuntautuneet kielikurssit sekä maahanmuuttajien kouluikäisten lasten avustaminen ja kannustaminen ja pätevien, maahanmuuttajataustaisten henkilöiden tarjoama tuki yritysten perustamiseen;

| 37. | korostaa, että isäntävaltion kielen oppiminen on perusta menestymiselle palvelukeskeisillä Euroopan työmarkkinoilla; korostaa lisäksi, että jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että kielenopetusta on tarjolla riittävästi, jotta kielimuuri ei jää esteeksi työelämässä, ja pitää myönteisinä yritysten oma-aloitteisia toimia tällä alalla; |
| --- | --- |

37.

korostaa, että isäntävaltion kielen oppiminen on perusta menestymiselle palvelukeskeisillä Euroopan työmarkkinoilla; korostaa lisäksi, että jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että kielenopetusta on tarjolla riittävästi, jotta kielimuuri ei jää esteeksi työelämässä, ja pitää myönteisinä yritysten oma-aloitteisia toimia tällä alalla;

| 38. | kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita tiedottamaan maahanmuuttajille paremmin itsenäiseen ammatinharjoittamiseen liittyvistä mahdollisuuksista ja haasteista, EU:n ja kansallisista tuista sekä näissä asioissa auttavista järjestöistä ja elimistä; |
| --- | --- |

38.

kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita tiedottamaan maahanmuuttajille paremmin itsenäiseen ammatinharjoittamiseen liittyvistä mahdollisuuksista ja haasteista, EU:n ja kansallisista tuista sekä näissä asioissa auttavista järjestöistä ja elimistä;

| 39. | ehdottaa, että komissio julistaa vuoden 2016 kotouttamisen eurooppalaiseksi teemavuodeksi mutta kehottaa kuitenkin painottamaan työn avulla tapahtuvaa integroitumista; kehottaa komissiota varmistamaan, että kotouttamisen eurooppalaisen teemavuoden aikana esitetään konkreettisia säädöksiä ja kriteerejä jäsenvaltioille; |
| --- | --- |

39.

ehdottaa, että komissio julistaa vuoden 2016 kotouttamisen eurooppalaiseksi teemavuodeksi mutta kehottaa kuitenkin painottamaan työn avulla tapahtuvaa integroitumista; kehottaa komissiota varmistamaan, että kotouttamisen eurooppalaisen teemavuoden aikana esitetään konkreettisia säädöksiä ja kriteerejä jäsenvaltioille;

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita vaihtamaan ja kehittämään edelleen työpaikkojen monimuotoisuuden edistämiseen liittyviä hyviä käytäntöjä, joita ovat esimerkiksi valmennus, aloittelevien yritysten tukeminen, integrointiohjelmat, työpaikkojen tukeminen julkisin varoin, kohderyhmät, eriyttämissuunnitelmat, yksilöllisen ohjaus, kielikoulutus ja pätevyyskoulutus sekä syrjinnän vastaiset kampanjat; |
| --- | --- |

40.

kehottaa jäsenvaltioita vaihtamaan ja kehittämään edelleen työpaikkojen monimuotoisuuden edistämiseen liittyviä hyviä käytäntöjä, joita ovat esimerkiksi valmennus, aloittelevien yritysten tukeminen, integrointiohjelmat, työpaikkojen tukeminen julkisin varoin, kohderyhmät, eriyttämissuunnitelmat, yksilöllisen ohjaus, kielikoulutus ja pätevyyskoulutus sekä syrjinnän vastaiset kampanjat;

| 41. | toteaa, että monissa jäsenvaltioissa ei ole toteutettu riittävästi toimia maahanmuuttajien kotouttamiseksi ja että viranomaisilta vaaditaan siksi vielä kohdennettuja toimia; katsoo, että tämä johtuu myös vääränlaisesta näkemyksestä, jossa maahanmuuttajat käsitetään ennen muuta turvallisuusriskiksi, ja että maahanmuuttoon liittyviä mahdollisuuksia ei ymmärretä riittävästi; katsoo, että kotimaassa hankittua pätevyyttä ei monesti tunnusteta läheskään siinä laajuudessa, kuin se olisi tehtävä; |
| --- | --- |

41.

toteaa, että monissa jäsenvaltioissa ei ole toteutettu riittävästi toimia maahanmuuttajien kotouttamiseksi ja että viranomaisilta vaaditaan siksi vielä kohdennettuja toimia; katsoo, että tämä johtuu myös vääränlaisesta näkemyksestä, jossa maahanmuuttajat käsitetään ennen muuta turvallisuusriskiksi, ja että maahanmuuttoon liittyviä mahdollisuuksia ei ymmärretä riittävästi; katsoo, että kotimaassa hankittua pätevyyttä ei monesti tunnusteta läheskään siinä laajuudessa, kuin se olisi tehtävä;

| 42. | toteaa, että (työperäinen) kiertomuutto voi tuottaa kolminkertaista hyötyä eli hyötyä maahanmuuttajalle, kohdemaalle ja maahanmuuttajan kotimaalle, ja kehottaa jäsenvaltioita avautumaan tällaiselle maahan- ja maastamuutolle ja helpottamaan sitä; |
| --- | --- |

42.

toteaa, että (työperäinen) kiertomuutto voi tuottaa kolminkertaista hyötyä eli hyötyä maahanmuuttajalle, kohdemaalle ja maahanmuuttajan kotimaalle, ja kehottaa jäsenvaltioita avautumaan tällaiselle maahan- ja maastamuutolle ja helpottamaan sitä;

| 43. | korostaa, että ihmisten on oltava kiertomuuton keskiössä ja että on varmistettava, että heidän hankkimansa tiedot ja taidot voidaan ottaa käyttöön heidän palatessaan; |
| --- | --- |

43.

korostaa, että ihmisten on oltava kiertomuuton keskiössä ja että on varmistettava, että heidän hankkimansa tiedot ja taidot voidaan ottaa käyttöön heidän palatessaan;

| 44. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan yhteistyötä kolmansien maiden kanssa kiertomuuton alalla ja sisällyttämään kiertomuuton niihin neuvotteluihin ja sopimuksiin, jotka liittyvät erityisesti maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevaan kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan ja niitä koskeviin vuoropuheluihin sekä liikkuvuutta koskeviin kumppanuuksiin; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan yhteistyötä kolmansien maiden kanssa kiertomuuton alalla ja sisällyttämään kiertomuuton niihin neuvotteluihin ja sopimuksiin, jotka liittyvät erityisesti maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevaan kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan ja niitä koskeviin vuoropuheluihin sekä liikkuvuutta koskeviin kumppanuuksiin;

| 45. | hyväksyy vaihtoehtoisena toimintakehyksenä EU:n ja kolmansien maiden maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevat yhteiset toimintasuunnitelmat, jos yksi osapuolista ei ole valmis sitoutumaan liikkuvuuskumppanuuden kaikkien velvoitteiden noudattamiseen, vaikka korostaa, että tämän olisi oltava vain siirtymävaihe; |
| --- | --- |

45.

hyväksyy vaihtoehtoisena toimintakehyksenä EU:n ja kolmansien maiden maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevat yhteiset toimintasuunnitelmat, jos yksi osapuolista ei ole valmis sitoutumaan liikkuvuuskumppanuuden kaikkien velvoitteiden noudattamiseen, vaikka korostaa, että tämän olisi oltava vain siirtymävaihe;

| 46. | pitää tässä yhteydessä myönteisenä erityisesti suunnitelmaa perustaa maahanmuuton ja liikkuvuuden resurssikeskuksia kumppanimaihin, jotka kuuluvat liikkuvuuskumppanuuden ja toimintaohjelmien piiriin, ja kehottaa ehdottamaan tällaisten keskusten perustamista myös kolmansiin maihin; |
| --- | --- |

46.

pitää tässä yhteydessä myönteisenä erityisesti suunnitelmaa perustaa maahanmuuton ja liikkuvuuden resurssikeskuksia kumppanimaihin, jotka kuuluvat liikkuvuuskumppanuuden ja toimintaohjelmien piiriin, ja kehottaa ehdottamaan tällaisten keskusten perustamista myös kolmansiin maihin;

| 47. | kehottaa edistämään kiertomuuton järkeviä strategioita, joita tuetaan tarvittavin resurssein ja oikeudellisin takein ja edellytyksin, varmojen työpaikkojen luomiseksi ja laittoman maahanmuuton ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

47.

kehottaa edistämään kiertomuuton järkeviä strategioita, joita tuetaan tarvittavin resurssein ja oikeudellisin takein ja edellytyksin, varmojen työpaikkojen luomiseksi ja laittoman maahanmuuton ehkäisemiseksi;

| 48. | toteaa, että tämäntyyppisen yhteistyön onnistuminen edellyttää pitkäjänteistä sitoutumista, johon EU:lle tarjoavat ainutlaatuisen mahdollisuuden sen rahoitusvälineet, joilla voidaan esimerkiksi tukea paluu- ja kotoutusohjelmia, joiden yhtenä osa-alueena on kiertomuutto; |
| --- | --- |

48.

toteaa, että tämäntyyppisen yhteistyön onnistuminen edellyttää pitkäjänteistä sitoutumista, johon EU:lle tarjoavat ainutlaatuisen mahdollisuuden sen rahoitusvälineet, joilla voidaan esimerkiksi tukea paluu- ja kotoutusohjelmia, joiden yhtenä osa-alueena on kiertomuutto;

| 49. | korostaa, että on välttämätöntä tehdä kiertomuuton ohjelmista joustavia ja ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artikla sekä direktiivit 2003/109/EY ja 2003/86/EY; |
| --- | --- |

49.

korostaa, että on välttämätöntä tehdä kiertomuuton ohjelmista joustavia ja ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artikla sekä direktiivit 2003/109/EY ja 2003/86/EY;

| 50. | korostaa, että on järkevää järjestää kieli- ja pätevyyskoulutusta ennen kohdemaahan saapumista sekä valmistella paluuta, ja muistuttaa, että muuttajien koti- ja kohdemaahan voitaisiin perustaa muuttajien tukipalvelupisteitä (pre-departure desks); |
| --- | --- |

50.

korostaa, että on järkevää järjestää kieli- ja pätevyyskoulutusta ennen kohdemaahan saapumista sekä valmistella paluuta, ja muistuttaa, että muuttajien koti- ja kohdemaahan voitaisiin perustaa muuttajien tukipalvelupisteitä (pre-departure desks);

| 51. | toteaa, että maahanmuutto- ja työmarkkinapolitiikan olisi nivouduttava yhteen, ja kehottaa komissiota vahvistamaan työvoiman tarpeen, kiertomuuton, kehityspolitiikan sekä naapuruus- ja ulkopolitiikan välisiä yhteyksiä ja priorisoimaan niitä; pitää myönteisenä EU:n tähän asti muuttoliikkeen hallinnalle kolmansissa maissa antamaa taloudellista tukea, esimerkiksi Migration EU expertise II (MIEUX II) -järjestelyä, ja kehottaa pyrkimään eurooppalaisten projektien rahoituksessa mahdollisimman suuriin Euroopan sosiaalirahaston ja turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston yhteisvaikutuksiin; |
| --- | --- |

51.

toteaa, että maahanmuutto- ja työmarkkinapolitiikan olisi nivouduttava yhteen, ja kehottaa komissiota vahvistamaan työvoiman tarpeen, kiertomuuton, kehityspolitiikan sekä naapuruus- ja ulkopolitiikan välisiä yhteyksiä ja priorisoimaan niitä; pitää myönteisenä EU:n tähän asti muuttoliikkeen hallinnalle kolmansissa maissa antamaa taloudellista tukea, esimerkiksi Migration EU expertise II (MIEUX II) -järjestelyä, ja kehottaa pyrkimään eurooppalaisten projektien rahoituksessa mahdollisimman suuriin Euroopan sosiaalirahaston ja turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston yhteisvaikutuksiin;

| 52. | on tyytyväinen EU:n nykyisiin kotoutuspolitiikan välineisiin, kuten kotouttamisasioiden kansallisten yhteyspisteiden verkostoon, kotouttamisasioita käsittelevään EU:n verkkosivustoon, eurooppalaiseen kotouttamisen käsikirjaan, Euroopan kotouttamisrahastoon, turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoon, EU:n maahanmuuttajaportaaliin ja eurooppalaisia kotouttamismoduuleja koskevaan aloitteeseen; |
| --- | --- |

52.

on tyytyväinen EU:n nykyisiin kotoutuspolitiikan välineisiin, kuten kotouttamisasioiden kansallisten yhteyspisteiden verkostoon, kotouttamisasioita käsittelevään EU:n verkkosivustoon, eurooppalaiseen kotouttamisen käsikirjaan, Euroopan kotouttamisrahastoon, turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoon, EU:n maahanmuuttajaportaaliin ja eurooppalaisia kotouttamismoduuleja koskevaan aloitteeseen;

| 53. | palauttaa mieliin EU:n maahanmuuttajien kotouttamispolitiikan yhteiset perusperiaatteet; pitää valitettavana, etteivät jäsenvaltiot hyödynnä nykyisin täysimääräisesti Euroopan kotouttamisrahastoa, ja muistuttaa, että rahaston tavoitteena on tukea jäsenvaltioita maahanmuuttajien kotouttamispolitiikan yhteisten perusperiaatteiden toteuttamisessa; |
| --- | --- |

53.

palauttaa mieliin EU:n maahanmuuttajien kotouttamispolitiikan yhteiset perusperiaatteet; pitää valitettavana, etteivät jäsenvaltiot hyödynnä nykyisin täysimääräisesti Euroopan kotouttamisrahastoa, ja muistuttaa, että rahaston tavoitteena on tukea jäsenvaltioita maahanmuuttajien kotouttamispolitiikan yhteisten perusperiaatteiden toteuttamisessa;

| 54. | korostaa, että on tunnistettava, jaettava ja edistettävä sellaisten jäsenvaltioiden ja EU:n ulkopuolisten maiden käytäntöjä, joissa harjoitetaan sukupuolten kannalta tasa-arvoisinta maahanmuuttopolitiikkaa; |
| --- | --- |

54.

korostaa, että on tunnistettava, jaettava ja edistettävä sellaisten jäsenvaltioiden ja EU:n ulkopuolisten maiden käytäntöjä, joissa harjoitetaan sukupuolten kannalta tasa-arvoisinta maahanmuuttopolitiikkaa;

| 55. | painottaa, että olisi hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla Euroopan unionin kansalaisuuden teemavuotta 2013 keskittyen maahanmuuttajanaisten vapaaseen liikkuvuuteen ja täysipainoiseen osallistumiseen eurooppalaiseen yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

55.

painottaa, että olisi hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla Euroopan unionin kansalaisuuden teemavuotta 2013 keskittyen maahanmuuttajanaisten vapaaseen liikkuvuuteen ja täysipainoiseen osallistumiseen eurooppalaiseen yhteiskuntaan;

| 56. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan maahanmuuttajille suunnattuja kampanjoita, joilla pyritään torjumaan syvään juurtuneita sukupuolistereotypioita maahanmuuttajayhteisöissä, jotta voidaan parantaa maahanmuuttajanaisten kotoutumista ja osallistumista yhteiskuntaan, talouteen, koulutukseen ja työmarkkinoille ja torjumaan sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa; |
| --- | --- |

56.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan maahanmuuttajille suunnattuja kampanjoita, joilla pyritään torjumaan syvään juurtuneita sukupuolistereotypioita maahanmuuttajayhteisöissä, jotta voidaan parantaa maahanmuuttajanaisten kotoutumista ja osallistumista yhteiskuntaan, talouteen, koulutukseen ja työmarkkinoille ja torjumaan sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa;

| 57. | korostaa, että monien potentiaalisten muuttajien ongelmana ovat pitkät odotusajat heidän kotimaassaan toimivissa jäsenvaltioiden konsulaateissa, minkä vuoksi muuttajien välittäminen kiertäviin työsuhteisiin nopeasti, luotettavasti ja kitkattomasti on äärimmäisen vaikeaa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltiota harkitsemaan siksi entistä vakavammin yhteisen eurooppalaisen konsulipalvelun perustamista EU:n edustustoihin ja jäsenvaltioiden suurlähetystöihin; |
| --- | --- |

57.

korostaa, että monien potentiaalisten muuttajien ongelmana ovat pitkät odotusajat heidän kotimaassaan toimivissa jäsenvaltioiden konsulaateissa, minkä vuoksi muuttajien välittäminen kiertäviin työsuhteisiin nopeasti, luotettavasti ja kitkattomasti on äärimmäisen vaikeaa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltiota harkitsemaan siksi entistä vakavammin yhteisen eurooppalaisen konsulipalvelun perustamista EU:n edustustoihin ja jäsenvaltioiden suurlähetystöihin;

| 58. | kehottaa antamaan Euroopan ulkosuhdehallinnon henkilöstölle ja erityisesti EU:n edustustojen henkilöstölle muuttoliikkeisiin sovellettavaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa koskevaa koulutusta, jotta varmistetaan, että EU:n maahanmuuttopolitiikan periaatteet sisällytetään tehokkaasti kaikkiin EU:n ulkoisiin toimiin; |
| --- | --- |

58.

kehottaa antamaan Euroopan ulkosuhdehallinnon henkilöstölle ja erityisesti EU:n edustustojen henkilöstölle muuttoliikkeisiin sovellettavaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa koskevaa koulutusta, jotta varmistetaan, että EU:n maahanmuuttopolitiikan periaatteet sisällytetään tehokkaasti kaikkiin EU:n ulkoisiin toimiin;

| 59. | kannustaa voimakkaasti ulkosuhdehallintoa pyrkimään aktiivisemmin koordinoimaan maahanmuuttopolitiikan ulkoiseen ulottuvuuteen liittyvää päätöksentekoa; |
| --- | --- |

59.

kannustaa voimakkaasti ulkosuhdehallintoa pyrkimään aktiivisemmin koordinoimaan maahanmuuttopolitiikan ulkoiseen ulottuvuuteen liittyvää päätöksentekoa;

| 60. | muistuttaa EU:n älykkäiden rajavalvontajärjestelmien tärkeydestä ja mahdollisuudesta biometristen tunnisteiden avulla tapahtuvaan valvontaan; |
| --- | --- |

60.

muistuttaa EU:n älykkäiden rajavalvontajärjestelmien tärkeydestä ja mahdollisuudesta biometristen tunnisteiden avulla tapahtuvaan valvontaan;

| 61. | katsoo, että maahanmuuttoa ja oleskelua on säänneltävä selkeillä ja oikeudenmukaisilla säännöillä, jotka eivät saa olla syrjiviä ja joissa on noudatettava oikeusvaltioperiaatteen mukaisia jäsenvaltioiden ja EU:n normeja; korostaa, että maahanmuuttoperusteiden on oltava helposti ymmärrettäviä ja niiden on oltava voimassa pitkään; toteaa, että lähitulevaisuudessa myönnettävä pitkäaikainen oleskeluoikeus on avainasemassa kotouttamisen kannalta; korostaa, että kielitaito on tärkeä ja että kielten opiskelua on edistettävä ja tuettava, mutta toteaa, että kielitaitoa ei voida kuitenkaan käyttää valinta- ja sanktiointivälineenä; |
| --- | --- |

61.

katsoo, että maahanmuuttoa ja oleskelua on säänneltävä selkeillä ja oikeudenmukaisilla säännöillä, jotka eivät saa olla syrjiviä ja joissa on noudatettava oikeusvaltioperiaatteen mukaisia jäsenvaltioiden ja EU:n normeja; korostaa, että maahanmuuttoperusteiden on oltava helposti ymmärrettäviä ja niiden on oltava voimassa pitkään; toteaa, että lähitulevaisuudessa myönnettävä pitkäaikainen oleskeluoikeus on avainasemassa kotouttamisen kannalta; korostaa, että kielitaito on tärkeä ja että kielten opiskelua on edistettävä ja tuettava, mutta toteaa, että kielitaitoa ei voida kuitenkaan käyttää valinta- ja sanktiointivälineenä;

| 62. | muistuttaa viitaten direktiiveihin 2008/115/EY ja 2009/52/EY, että laitonta työvoiman muuttoliikettä voidaan tehokkaan valvonnan lisäksi rajoittaa myös tarjoamalla entistä parempia laillisia maahanmuuttokeinoja; |
| --- | --- |

62.

muistuttaa viitaten direktiiveihin 2008/115/EY ja 2009/52/EY, että laitonta työvoiman muuttoliikettä voidaan tehokkaan valvonnan lisäksi rajoittaa myös tarjoamalla entistä parempia laillisia maahanmuuttokeinoja;

| 63. | pitää valitettavana, että joissain jäsenvaltioissa on hiljattain muutettu lainsäädäntöä, jonka mukaan maassa syntyneet saavat automaattisesti kyseisen maan kansalaisuuden, ja toteaa, että tämä johtaa kansalaisuudettomien määrän kasvuun EU:ssa; |
| --- | --- |

63.

pitää valitettavana, että joissain jäsenvaltioissa on hiljattain muutettu lainsäädäntöä, jonka mukaan maassa syntyneet saavat automaattisesti kyseisen maan kansalaisuuden, ja toteaa, että tämä johtaa kansalaisuudettomien määrän kasvuun EU:ssa;

| 64. | korostaa, että sekä laillinen että laiton maahanmuutto on laajalle levinnyt ilmiö ja että maahanmuuttopolitiikkaan tarvitaan yhteinen lainsäädäntökehys, jonka avulla voidaan suojella maahanmuuttajia ja mahdollisia uhreja, etenkin naisia ja lapsia, jotka ovat erityisessä vaarassa joutua maahanmuuttoon liittyvän järjestäytyneen rikollisuuden ja ihmiskaupan uhreiksi; korostaa myös, että laitonta maahanmuuttoa voidaan torjua yhteisen lainsäädäntökehyksen avulla; |
| --- | --- |

64.

korostaa, että sekä laillinen että laiton maahanmuutto on laajalle levinnyt ilmiö ja että maahanmuuttopolitiikkaan tarvitaan yhteinen lainsäädäntökehys, jonka avulla voidaan suojella maahanmuuttajia ja mahdollisia uhreja, etenkin naisia ja lapsia, jotka ovat erityisessä vaarassa joutua maahanmuuttoon liittyvän järjestäytyneen rikollisuuden ja ihmiskaupan uhreiksi; korostaa myös, että laitonta maahanmuuttoa voidaan torjua yhteisen lainsäädäntökehyksen avulla;

| 65. | pitää valitettavana, että monia maahanmuuttajanaisia johdetaan harhaan heidän alkuperämaissaan lupaamalla työsopimus kehittyneessä maassa ja että mafiajärjestöt tai ihmiskauppaa harjoittavat verkostot jopa sieppaavat heitä seksuaalista hyväksikäyttöä varten; kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan tämän hyväksikäytön ja epäinhimillisen toiminnan torjumiseksi; |
| --- | --- |

65.

pitää valitettavana, että monia maahanmuuttajanaisia johdetaan harhaan heidän alkuperämaissaan lupaamalla työsopimus kehittyneessä maassa ja että mafiajärjestöt tai ihmiskauppaa harjoittavat verkostot jopa sieppaavat heitä seksuaalista hyväksikäyttöä varten; kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan tämän hyväksikäytön ja epäinhimillisen toiminnan torjumiseksi;

| 66. | kehottaa neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan oikeudellisen kehyksen, joka takaa maahanmuuttajanaisille oikeuden saada oma passi ja oleskelulupa ja jonka nojalla näiden asiakirjojen pois ottaminen on rikos; |
| --- | --- |

66.

kehottaa neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan oikeudellisen kehyksen, joka takaa maahanmuuttajanaisille oikeuden saada oma passi ja oleskelulupa ja jonka nojalla näiden asiakirjojen pois ottaminen on rikos;

| 67. | korostaa, että suurin osa maahanmuuttajanaisista työskentelee koulutustasostaan ja ammattikokemuksestaan riippumatta kodinhoitopalvelujen ja henkilökohtaisten hoitopalvelujen alalla; pitää valitettavana, että valtaosa maahanmuuttajanaisista työskentelee ilman työsopimusta erittäin pienellä palkalla ja ilman minkäänlaisia sosiaalisia oikeuksia; |
| --- | --- |

67.

korostaa, että suurin osa maahanmuuttajanaisista työskentelee koulutustasostaan ja ammattikokemuksestaan riippumatta kodinhoitopalvelujen ja henkilökohtaisten hoitopalvelujen alalla; pitää valitettavana, että valtaosa maahanmuuttajanaisista työskentelee ilman työsopimusta erittäin pienellä palkalla ja ilman minkäänlaisia sosiaalisia oikeuksia;

| 68. | pitää myönteisenä kotitaloustyöntekijöitä koskevaa ILOn yleissopimusta N:o 189, joka tulee voimaan vuonna 2013, ja kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita ratifioimaan sen viipymättä; |
| --- | --- |

68.

pitää myönteisenä kotitaloustyöntekijöitä koskevaa ILOn yleissopimusta N:o 189, joka tulee voimaan vuonna 2013, ja kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita ratifioimaan sen viipymättä;

| 69. | suhtautuu myönteisesti EU:n tekemiin päätöksiin sosiaaliturvan yhteensovittamisesta Algerian, Marokon, Tunisian, Kroatian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Israelin, Montenegron, San Marinon, Albanian ja Turkin kanssa; kehottaa komissiota ryhtymään toimiin kolmansien maiden kansalaisten sosiaaliturvan yhteensovittamiseksi ja erityisesti oikeuksien säilyttämiseksi muutettaessa pois EU:sta tai EU:hun palattaessa ja täydentämään EU:n maahanmuuttopolitiikkaa asianmukaisilla toimilla, jotka koskevat maahanmuuttajien hankittuja sosiaaliturvaoikeuksia; |
| --- | --- |

69.

suhtautuu myönteisesti EU:n tekemiin päätöksiin sosiaaliturvan yhteensovittamisesta Algerian, Marokon, Tunisian, Kroatian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Israelin, Montenegron, San Marinon, Albanian ja Turkin kanssa; kehottaa komissiota ryhtymään toimiin kolmansien maiden kansalaisten sosiaaliturvan yhteensovittamiseksi ja erityisesti oikeuksien säilyttämiseksi muutettaessa pois EU:sta tai EU:hun palattaessa ja täydentämään EU:n maahanmuuttopolitiikkaa asianmukaisilla toimilla, jotka koskevat maahanmuuttajien hankittuja sosiaaliturvaoikeuksia;

| 70. | suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti iberoamerikkalaiseen sosiaaliturvaa koskevaan yleissopimukseen ja ehdottaa, että Portugalin ja Espanjan lisäksi muutkin jäsenvaltiot voisivat liittyä tähän sopimukseen, jota voitaisiin käyttää yhteensovittamisen foorumina EU:n tasolla; korostaa, että vaikka EU:n jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisillä kahdenkeskisillä sopimuksilla saatetaan varmistaa parempi sosiaaliturva, ne vaikeuttavat EU:n jäsenvaltioiden välillä muuttavien kolmansien maiden kansalaisten perehtymistä sosiaaliturvaoikeuksiinsa; pitää siksi myönteisenä komission ehdotusta sosiaaliturvan yhteensovittamista koskevien parhaiden toimintatapojen ja tietojen vaihtamiseen tarkoitetun EU:n järjestelmän perustamisesta ja ehdottaa, että komissio kerää, muokkaa ja asettaa avoimesti käyttöön kaikki olemassa olevat kansalliset kahdenväliset sopimukset; kehottaa komissiota laatimaan ohjeita kahdenvälisiä sopimuksia tekeville jäsenvaltioille, jotta varmistetaan sosiaaliturvaa koskevien säännösten yhdenmukaisempi soveltaminen koko EU:ssa sosiaaliturvan yhteensovittamista koskevien EU-säännösten ja sosiaaliturvaa koskevien ILO:n yleissopimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

70.

suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti iberoamerikkalaiseen sosiaaliturvaa koskevaan yleissopimukseen ja ehdottaa, että Portugalin ja Espanjan lisäksi muutkin jäsenvaltiot voisivat liittyä tähän sopimukseen, jota voitaisiin käyttää yhteensovittamisen foorumina EU:n tasolla; korostaa, että vaikka EU:n jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisillä kahdenkeskisillä sopimuksilla saatetaan varmistaa parempi sosiaaliturva, ne vaikeuttavat EU:n jäsenvaltioiden välillä muuttavien kolmansien maiden kansalaisten perehtymistä sosiaaliturvaoikeuksiinsa; pitää siksi myönteisenä komission ehdotusta sosiaaliturvan yhteensovittamista koskevien parhaiden toimintatapojen ja tietojen vaihtamiseen tarkoitetun EU:n järjestelmän perustamisesta ja ehdottaa, että komissio kerää, muokkaa ja asettaa avoimesti käyttöön kaikki olemassa olevat kansalliset kahdenväliset sopimukset; kehottaa komissiota laatimaan ohjeita kahdenvälisiä sopimuksia tekeville jäsenvaltioille, jotta varmistetaan sosiaaliturvaa koskevien säännösten yhdenmukaisempi soveltaminen koko EU:ssa sosiaaliturvan yhteensovittamista koskevien EU-säännösten ja sosiaaliturvaa koskevien ILO:n yleissopimusten mukaisesti;

| 71. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota laajentamaan EU:n ja kolmansien maiden ja laajojen alueiden välisten kumppanuussopimusten käytännön soveltamisalaa sosiaaliturvan osalta; kehottaa siksi sisällyttämään EU:n sosiaaliturvan yhteensovittamisen ulkoisen ulottuvuuden tärkeänä kysymyksenä EU:n ulkosuhteisiin ja neuvotteluihin kolmansien maiden kanssa; |
| --- | --- |

71.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota laajentamaan EU:n ja kolmansien maiden ja laajojen alueiden välisten kumppanuussopimusten käytännön soveltamisalaa sosiaaliturvan osalta; kehottaa siksi sisällyttämään EU:n sosiaaliturvan yhteensovittamisen ulkoisen ulottuvuuden tärkeänä kysymyksenä EU:n ulkosuhteisiin ja neuvotteluihin kolmansien maiden kanssa;

| 72. | huomauttaa, että vaikka asetuksella (EU) N:o 1231/2010 ulotettiin asetukseen (EY) N:o 883/2004 perustuvat oikeudet koskemaan kolmansien maiden kansalaisia, näitä oikeuksia voidaan käyttää vain rajat ylittävässä toiminnassa EU:n alueella, joten valtaosa kolmansien maiden kansalaisista ei kuulu niiden piiriin; edellyttää, että EU:n lainsäädäntöön jo sisältyvät sosiaaliturvan piiriin pääsyä koskevat toimenpiteet, kuten yhdistelmälupadirektiivi, pannaan täytäntöön täysimääräisesti; |
| --- | --- |

72.

huomauttaa, että vaikka asetuksella (EU) N:o 1231/2010 ulotettiin asetukseen (EY) N:o 883/2004 perustuvat oikeudet koskemaan kolmansien maiden kansalaisia, näitä oikeuksia voidaan käyttää vain rajat ylittävässä toiminnassa EU:n alueella, joten valtaosa kolmansien maiden kansalaisista ei kuulu niiden piiriin; edellyttää, että EU:n lainsäädäntöön jo sisältyvät sosiaaliturvan piiriin pääsyä koskevat toimenpiteet, kuten yhdistelmälupadirektiivi, pannaan täytäntöön täysimääräisesti;

| 73. | pitää tässä yhteydessä myönteisenä direktiiviin 2009/50/EY (sinistä korttia koskeva direktiivi) sisältyvien kolmansien maiden kansalaisia koskevien säännösten soveltamisalan laajentamista ja kehottaa komissiota arvioimaan direktiivin täytäntöönpanoa ja sen vaikutuksia työmarkkinoihin; |
| --- | --- |

73.

pitää tässä yhteydessä myönteisenä direktiiviin 2009/50/EY (sinistä korttia koskeva direktiivi) sisältyvien kolmansien maiden kansalaisia koskevien säännösten soveltamisalan laajentamista ja kehottaa komissiota arvioimaan direktiivin täytäntöönpanoa ja sen vaikutuksia työmarkkinoihin;

| 74. | korostaa, että EU:n kansalaisten oikeuksia on suojeltava myös EU:n ulkopuolella ja silloin, kun he työskentelevät tai ovat työskennelleet kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

74.

korostaa, että EU:n kansalaisten oikeuksia on suojeltava myös EU:n ulkopuolella ja silloin, kun he työskentelevät tai ovat työskennelleet kolmansissa maissa;

| 75. | kehottaa siksi, että sosiaaliturvan yhteensovittamiseen kolmansien maiden kanssa sovelletaan EU:ssa yhtenäistä ja vastavuoroista lähestymistapaa, joka kattaa kaikki EU:n kansalaiset ja kolmansien maiden kansalaiset rajoittamatta assosiaatiosopimuksista johtuvia kolmansien maiden kansalaisten oikeuksia, jotka Euroopan unionin tuomioistuin on saattanut nykyiseen muotoonsa; |
| --- | --- |

75.

kehottaa siksi, että sosiaaliturvan yhteensovittamiseen kolmansien maiden kanssa sovelletaan EU:ssa yhtenäistä ja vastavuoroista lähestymistapaa, joka kattaa kaikki EU:n kansalaiset ja kolmansien maiden kansalaiset rajoittamatta assosiaatiosopimuksista johtuvia kolmansien maiden kansalaisten oikeuksia, jotka Euroopan unionin tuomioistuin on saattanut nykyiseen muotoonsa;

| 76. | ehdottaa, että tässä yhteydessä harkittaisiin myös valinnaista, vapaaehtoista ja yleistä maahanmuuttajille ja toisessa jäsenvaltiossa oleskeleville EU:n kansalaisille tarkoitettua ”28. järjestelmää”; |
| --- | --- |

76.

ehdottaa, että tässä yhteydessä harkittaisiin myös valinnaista, vapaaehtoista ja yleistä maahanmuuttajille ja toisessa jäsenvaltiossa oleskeleville EU:n kansalaisille tarkoitettua ”28. järjestelmää”;

| 77. | pitää myönteisenä eurooppalaisen sairaanhoitokortin käyttöönottoa ja kehottaa laajentamaan ja yksinkertaistamaan sen käyttöä; |
| --- | --- |

77.

pitää myönteisenä eurooppalaisen sairaanhoitokortin käyttöönottoa ja kehottaa laajentamaan ja yksinkertaistamaan sen käyttöä;

| 78. | korostaa, että EU:n työmarkkinoiden vetovoima riippuu myös siitä, ovatko eläke- ja sosiaaliedut siirrettäviä ja pysyvätkö ne voimassa myös, mikäli henkilö palaa kotimaahan; |
| --- | --- |

78.

korostaa, että EU:n työmarkkinoiden vetovoima riippuu myös siitä, ovatko eläke- ja sosiaaliedut siirrettäviä ja pysyvätkö ne voimassa myös, mikäli henkilö palaa kotimaahan;

| 79. | pitää myönteisenä yhdistelmälupadirektiivin hyväksymistä, sillä direktiivissä sallitaan kolmansien maiden kansalaisille ja heidän jälkeensä jääneille eläkkeiden siirtäminen asetuksen (EY) N:o 883/2004 mukaisesti; kehottaa EU:n nykyistä puheenjohtajamaata ja tulevia puheenjohtajamaita aloittamaan yhdessä komission kanssa uudelleen neuvottelut ehdotuksesta direktiiviksi lisäeläkeoikeuksien siirrettävyydestä; |
| --- | --- |

79.

pitää myönteisenä yhdistelmälupadirektiivin hyväksymistä, sillä direktiivissä sallitaan kolmansien maiden kansalaisille ja heidän jälkeensä jääneille eläkkeiden siirtäminen asetuksen (EY) N:o 883/2004 mukaisesti; kehottaa EU:n nykyistä puheenjohtajamaata ja tulevia puheenjohtajamaita aloittamaan yhdessä komission kanssa uudelleen neuvottelut ehdotuksesta direktiiviksi lisäeläkeoikeuksien siirrettävyydestä;

| 80. | korostaa, että EU:lla on edelläkävijän rooli sosiaaliturvan yhteensovittamisen ulkoisessa ulottuvuudessa ja että se voi asettaa maailmanlaajuisia standardeja; |
| --- | --- |

80.

korostaa, että EU:lla on edelläkävijän rooli sosiaaliturvan yhteensovittamisen ulkoisessa ulottuvuudessa ja että se voi asettaa maailmanlaajuisia standardeja;

| 81. | kiinnittää huomiota siihen, että maahanmuuttajille on kehitettävä asianmukaisia tietojärjestelmiä, ja toteaa, että siihen sisältyy maahanmuuttopäätökseen liittyvien kulujen ja hyötyjen asianmukaisen arvioinnin mahdollistavien ja päätöksen tekoa tukevien ohjelmien ja palvelujen saatavuus; ehdottaa, että maahanmuuttajille tiedotetaan heti saapumisen yhteydessä palaamisen jälkeisestä oikeusasemasta; kehottaa käyttämään tähän tarkoitukseen sosiaaliturvaa koskevien tietojen keskinäiseen vaihtoon tarkoitettua EU:n MISSOC-järjestelmää; |
| --- | --- |

81.

kiinnittää huomiota siihen, että maahanmuuttajille on kehitettävä asianmukaisia tietojärjestelmiä, ja toteaa, että siihen sisältyy maahanmuuttopäätökseen liittyvien kulujen ja hyötyjen asianmukaisen arvioinnin mahdollistavien ja päätöksen tekoa tukevien ohjelmien ja palvelujen saatavuus; ehdottaa, että maahanmuuttajille tiedotetaan heti saapumisen yhteydessä palaamisen jälkeisestä oikeusasemasta; kehottaa käyttämään tähän tarkoitukseen sosiaaliturvaa koskevien tietojen keskinäiseen vaihtoon tarkoitettua EU:n MISSOC-järjestelmää;

| 82. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita järjestämään eurooppalaisia ja kansallisia tiedotuskampanjoita, joilla pyritään lisäämään maahanmuuttajanaisten osallistumista demokraattiseen toimintaan, sekä järjestämään ja tukemaan maahanmuuttajanaisten vaihto-ohjelmia; |
| --- | --- |

82.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita järjestämään eurooppalaisia ja kansallisia tiedotuskampanjoita, joilla pyritään lisäämään maahanmuuttajanaisten osallistumista demokraattiseen toimintaan, sekä järjestämään ja tukemaan maahanmuuttajanaisten vaihto-ohjelmia;

| 83. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, alueiden komitealle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

83.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, alueiden komitealle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  CESE 638/2012 – SOC/449.

(2)  EUVL L 251, 3.10.2003, s. 12.,

(3)  EUVL L 16, 23.1.2004, s. 44.,

(4)  EUVL L 343, 23.12.2011, s. 1.,

(5)  EUVL L 168, 30.6.2009, s. 24.,

(6)  EUVL L 155, 18.6.2009, s. 17.,

(7)  EUVL L 348, 24.12.2008, s. 98.,

(8)  EUVL C 46 E, 24.2.2010, s. 48.,

(9)  EUVL C 303 E, 13.12.2006, s. 845.,

(10)  EUVL L 289, 3.11.2005, s. 15.,

(11)  EUVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(12)  EUVL L 180, 19.7.2000, s. 22.

(13)  EUVL L 166, 30.4.2004, s. 1.

(14)  EUVL L 344, 29.12.2010, s. 1.

(15)  Euroopan kaupunkien verkosto paikallisen kotouttamispolitiikan tueksi.

(16)  Maahanmuuttajien kotouttamista edistävät eurooppalaiset alue- ja paikallisviranomaiset.

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/102 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/102

---

P7_TA(2013)0093

Asbestiperäiset työterveysriskit ja mahdollisuudet poistaa kaikki olemassa oleva asbesti

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 asbestiperäisistä työterveysriskeistä ja mahdollisuuksista poistaa kaikki olemassa oleva asbesti (2012/2065(INI))

(2016/C 036/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen johdanto-osan sekä 3 ja 6 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen johdanto-osan sekä 3 ja 6 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 6, 9, 151, 153, 156 ja 168 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 6, 9, 151, 153, 156 ja 168 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 1, 3, 6, 31, 37 ja 35 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 1, 3, 6, 31, 37 ja 35 artiklan,

| — | ottaa huomioon 1. kesäkuuta 2006 annetun ILO:n päätöslauselman asbestista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. kesäkuuta 2006 annetun ILO:n päätöslauselman asbestista,

| — | ottaa huomioon 16. kesäkuuta 1989 päivätyn turvallisuutta asbestin käytössä koskevan ILO:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. kesäkuuta 1989 päivätyn turvallisuutta asbestin käytössä koskevan ILO:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon asbestia koskevat WHO:n julistukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asbestia koskevat WHO:n julistukset,

| — | ottaa huomioon Dresdenin asbestikonferenssin työntekijöiden suojelua koskevan julkilausuman (2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Dresdenin asbestikonferenssin työntekijöiden suojelua koskevan julkilausuman (2003),

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen työturvallisuuden ja -terveyden toimintaohjelmaa koskevan 29. kesäkuuta 1978 annetun neuvoston päätöslauselman, erityisesti sen 4 kohdan (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen työturvallisuuden ja -terveyden toimintaohjelmaa koskevan 29. kesäkuuta 1978 annetun neuvoston päätöslauselman, erityisesti sen 4 kohdan (1),

| — | ottaa huomioon toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12. kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY (puitedirektiivi) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12. kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY (puitedirektiivi) (2),

| — | ottaa huomioon turvallisuutta ja terveyttä koskevien vähimmäisvaatimusten täytäntöönpanosta tilapäisillä tai liikkuvilla rakennustyömailla 24. kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/57/ETY (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon turvallisuutta ja terveyttä koskevien vähimmäisvaatimusten täytäntöönpanosta tilapäisillä tai liikkuvilla rakennustyömailla 24. kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/57/ETY (3),

| — | ottaa huomioon työntekijöiden suojelemisesta asbestille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta 30. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/148/EY (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työntekijöiden suojelemisesta asbestille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta 30. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/148/EY (4),

| — | ottaa huomioon komission jäsenvaltioille 22. toukokuuta 1990 antaman suosituksen 90/326/ETY eurooppalaisen ammattitautien luettelon hyväksymisestä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission jäsenvaltioille 22. toukokuuta 1990 antaman suosituksen 90/326/ETY eurooppalaisen ammattitautien luettelon hyväksymisestä (5),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Työn laadun ja tuottavuuden parantaminen: yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2007–2012” (COM(2007)0062), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Työn laadun ja tuottavuuden parantaminen: yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2007–2012” (COM(2007)0062),

| — | ottaa huomioon 24. huhtikuuta 2011 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan työterveys- ja työturvallisuusstrategian 2007–2012 väliarvioinnista (SEC(2011)0547), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. huhtikuuta 2011 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan työterveys- ja työturvallisuusstrategian 2007–2012 väliarvioinnista (SEC(2011)0547),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2008 antamansa päätöslauselman yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategiasta vuosiksi 2007–2012 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2008 antamansa päätöslauselman yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategiasta vuosiksi 2007–2012 (6),

| — | ottaa huomioon 7. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman luonnoksesta komission asetukseksi kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteen XVII muuttamisesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman luonnoksesta komission asetukseksi kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteen XVII muuttamisesta (7),

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n työterveys- ja työturvallisuusstrategian 2007–2012 väliarvioinnista (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n työterveys- ja työturvallisuusstrategian 2007–2012 väliarvioinnista (8),

| — | ottaa huomioon johtavien työsuojelutarkastajien komitean (SLIC) kertomuksen Euroopan asbestikampanjasta (2006), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon johtavien työsuojelutarkastajien komitean (SLIC) kertomuksen Euroopan asbestikampanjasta (2006),

| — | ottaa huomioon kemikaalien kansanterveysvaikutuksia koskevan WHO:n kertomuksen ”Preventing Disease Through Healthy Environments: Action is needed on Chemicals of Major Public Health Concern” (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kemikaalien kansanterveysvaikutuksia koskevan WHO:n kertomuksen ”Preventing Disease Through Healthy Environments: Action is needed on Chemicals of Major Public Health Concern” (9),

| — | ottaa huomioon karsinogeeneja koskevan Kansainvälisen syöväntutkimuskeskuksen tutkimuksen 100C ”Arsenic, Metals, Fibres, and Dusts: A Review of Human Carcinogens” (2012) (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon karsinogeeneja koskevan Kansainvälisen syöväntutkimuskeskuksen tutkimuksen 100C ”Arsenic, Metals, Fibres, and Dusts: A Review of Human Carcinogens” (2012) (10),

| — | ottaa huomioon kansainvälisen työterveyskomission (ICOH) lausunnon maailmanlaajuisesta asbestikiellosta ja kaikkien asbestiperäisten tautien hävittämisestä (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen työterveyskomission (ICOH) lausunnon maailmanlaajuisesta asbestikiellosta ja kaikkien asbestiperäisten tautien hävittämisestä (11),

| — | ottaa huomioon komission julkaiseman ammattitautien diagnoosioppaan (2009) (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission julkaiseman ammattitautien diagnoosioppaan (2009) (12),

| — | ottaa huomioon Eurogipin tutkimusraportin 24/E (huhtikuu 2006) ”Asbestos-related Occupational Diseases in Europe: Recognition – Figures – Specific systems” (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurogipin tutkimusraportin 24/E (huhtikuu 2006) ”Asbestos-related Occupational Diseases in Europe: Recognition – Figures – Specific systems” (13),

| — | ottaa huomioon Eurogipin tutkimusraportin 08-E (elokuu 2004) ”Costs and funding of occupational diseases in Europe” (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurogipin tutkimusraportin 08-E (elokuu 2004) ”Costs and funding of occupational diseases in Europe” (14),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A7-0025/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A7-0025/2013),

| A. | korostaa, että kaikenlainen asbesti on vaarallista ja että asbestin vaarallisista vaikutuksista on tietoa ja sen vaikutuksia säännellään; toteaa, että sisään hengitettyjen asbestikuitujen haitalliset terveysvaikutukset ilmaantuvat vuosikymmeniä altistumisen jälkeen; |
| --- | --- |

A.

korostaa, että kaikenlainen asbesti on vaarallista ja että asbestin vaarallisista vaikutuksista on tietoa ja sen vaikutuksia säännellään; toteaa, että sisään hengitettyjen asbestikuitujen haitalliset terveysvaikutukset ilmaantuvat vuosikymmeniä altistumisen jälkeen;

| B. | panee merkille, että komissiolta toimeksiannon saaneet asiantuntijat totesivat vuonna 1977, että ei ole teoreettisia todisteita altistumisrajasta, jonka alapuolella syöpää ei esiinny, ja että turvallista asbestille altistumisen tasoa ei ole määritelty, ja toteaa, että kaikki merkittävät tieteelliset asiantuntijaelimet ovat vuosien mittaan vahvistaneet mainitun lausunnon ja tuomioistuimet ovat yleisesti hyväksyneet, että ei ole altistumisrajaa, jonka alapuolella syöpäriskiä ei ole; |
| --- | --- |

B.

panee merkille, että komissiolta toimeksiannon saaneet asiantuntijat totesivat vuonna 1977, että ei ole teoreettisia todisteita altistumisrajasta, jonka alapuolella syöpää ei esiinny, ja että turvallista asbestille altistumisen tasoa ei ole määritelty, ja toteaa, että kaikki merkittävät tieteelliset asiantuntijaelimet ovat vuosien mittaan vahvistaneet mainitun lausunnon ja tuomioistuimet ovat yleisesti hyväksyneet, että ei ole altistumisrajaa, jonka alapuolella syöpäriskiä ei ole;

| C. | ottaa huomioon, että direktiivissä 1999/77/EY todetaan, että ”sellaista altistumisen raja-arvoa ei ole vielä määritetty, jonka alla krysotiiliasbesti ei aiheuta syöpäriskejä”, ja että ”tehokas keino suojella ihmisten terveyttä on kieltää krysotiiliasbestikuitujen ja niitä sisältävien tuotteiden käyttö”; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että direktiivissä 1999/77/EY todetaan, että ”sellaista altistumisen raja-arvoa ei ole vielä määritetty, jonka alla krysotiiliasbesti ei aiheuta syöpäriskejä”, ja että ”tehokas keino suojella ihmisten terveyttä on kieltää krysotiiliasbestikuitujen ja niitä sisältävien tuotteiden käyttö”;

| D. | toteaa, että syöpäriskin lisääntymistä on todettu väestöryhmissä, jotka ovat altistuneet hyvin vähäisille määrille asbestia, krysotiilikuidut mukaan luettuina; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että syöpäriskin lisääntymistä on todettu väestöryhmissä, jotka ovat altistuneet hyvin vähäisille määrille asbestia, krysotiilikuidut mukaan luettuina;

| E. | katsoo, että asbestin kuljettaminen kaatopaikalle ei ilmeisestikään ole turvallisin keino estää pysyvästi asbestikuitujen vapautuminen ympäristöön (erityisesti ilmaan ja pohjaveteen) ja että olisi paljon suotavampaa rakentaa asbestin inertisointilaitoksia; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että asbestin kuljettaminen kaatopaikalle ei ilmeisestikään ole turvallisin keino estää pysyvästi asbestikuitujen vapautuminen ympäristöön (erityisesti ilmaan ja pohjaveteen) ja että olisi paljon suotavampaa rakentaa asbestin inertisointilaitoksia;

| F. | katsoo, että asbestijätteen kaatopaikkojen rakentaminen on vain väliaikainen ratkaisu ongelmaan, joka tällä tavoin jätetään tulevien sukupolvien ratkaistavaksi, koska asbestikuidut ovat käytännössä hajoamattomia; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että asbestijätteen kaatopaikkojen rakentaminen on vain väliaikainen ratkaisu ongelmaan, joka tällä tavoin jätetään tulevien sukupolvien ratkaistavaksi, koska asbestikuidut ovat käytännössä hajoamattomia;

| G. | toteaa, että asbestin käytön kieltämisestä huolimatta sitä on edelleen monissa laivoissa, junissa, laitteissa, säiliöissä, tunneleissa, käytävissä, julkisissa ja yksityisissä vedenjakelun verkostoissa ja erityisesti monissa julkisissa ja yksityisissä rakennuksissa; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että asbestin käytön kieltämisestä huolimatta sitä on edelleen monissa laivoissa, junissa, laitteissa, säiliöissä, tunneleissa, käytävissä, julkisissa ja yksityisissä vedenjakelun verkostoissa ja erityisesti monissa julkisissa ja yksityisissä rakennuksissa;

| H. | katsoo, että kiellosta huolimatta nykyisellä markkinoiden valvonnalla ei pystytä varmistamaan, että asbestia ei tuoda Euroopan markkinoille; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että kiellosta huolimatta nykyisellä markkinoiden valvonnalla ei pystytä varmistamaan, että asbestia ei tuoda Euroopan markkinoille;

| I. | ottaa huomioon, että monet jäsenvaltiot ovat järjestäneet kurssitusta rakennustyömaiden ja purkutyömaiden työntekijöille, huoltotyöntekijöille ja muille, jotka työssään poistavat asbestipitoista materiaalia; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että monet jäsenvaltiot ovat järjestäneet kurssitusta rakennustyömaiden ja purkutyömaiden työntekijöille, huoltotyöntekijöille ja muille, jotka työssään poistavat asbestipitoista materiaalia;

| J. | ottaa huomioon, että monet työntekijät altistuvat asbestille työssään, erityisesti kunnossapito- ja puhdistusalalla; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että monet työntekijät altistuvat asbestille työssään, erityisesti kunnossapito- ja puhdistusalalla;

| K. | katsoo, että tavoitteena olisi oltava sellaisten työpaikkojen ja työolosuhteiden luominen, joilla edistetään ihmisten terveyttä ja hyvinvointia ja yleisemmin työn tuloksena saavutettavaa sosiaalista edistystä; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että tavoitteena olisi oltava sellaisten työpaikkojen ja työolosuhteiden luominen, joilla edistetään ihmisten terveyttä ja hyvinvointia ja yleisemmin työn tuloksena saavutettavaa sosiaalista edistystä;

| L. | korostaa, että puutteellinen työterveys ja -turvallisuus vaikuttaa työntekijöihin, ja toteaa, että tästä ongelmasta on haittaa myös taloudelle; muistuttaa, että työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyvät ongelmat vaikuttavat kielteisesti kasvuun ja kilpailukykyyn ja lisäävät suhteettomasti myös sosiaaliturvan kustannuksia; |
| --- | --- |

L.

korostaa, että puutteellinen työterveys ja -turvallisuus vaikuttaa työntekijöihin, ja toteaa, että tästä ongelmasta on haittaa myös taloudelle; muistuttaa, että työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyvät ongelmat vaikuttavat kielteisesti kasvuun ja kilpailukykyyn ja lisäävät suhteettomasti myös sosiaaliturvan kustannuksia;

| M. | toteaa, että erityisesti monissa jäsenvaltioissa, joissa asbestikielto on ollut jo kauan voimassa, nuoret työntekijät ja rakennustyöntekijät eivät välttämättä tunnista asbestia rakennusten korjaus- ja purkutoimien yhteydessä; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että erityisesti monissa jäsenvaltioissa, joissa asbestikielto on ollut jo kauan voimassa, nuoret työntekijät ja rakennustyöntekijät eivät välttämättä tunnista asbestia rakennusten korjaus- ja purkutoimien yhteydessä;

| N. | toteaa, että monet asbestipitoiset materiaalit on jo poistettu, koteloitu tai eristetty ja että monet yritykset ja kiinteistöjen omistajat ovat dokumentoineet täsmällisesti ja yksityiskohtaisesti kohteet, joista asbesti on poistettu; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että monet asbestipitoiset materiaalit on jo poistettu, koteloitu tai eristetty ja että monet yritykset ja kiinteistöjen omistajat ovat dokumentoineet täsmällisesti ja yksityiskohtaisesti kohteet, joista asbesti on poistettu;

| O. | katsoo, että asbestipitoisten materiaalien poistaminen rakennuksista erityisesti taloudellisesti heikommin kehittyneissä jäsenvaltioissa ja maaseutualueilla aiheuttaa rakennusten omistajille taloudellisen rasitteen ja että sen vuoksi asbestin poistamista olisi edelleen tuettava aktiivisesti kansallisella ja EU:n tasolla; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että asbestipitoisten materiaalien poistaminen rakennuksista erityisesti taloudellisesti heikommin kehittyneissä jäsenvaltioissa ja maaseutualueilla aiheuttaa rakennusten omistajille taloudellisen rasitteen ja että sen vuoksi asbestin poistamista olisi edelleen tuettava aktiivisesti kansallisella ja EU:n tasolla;

| P. | toteaa, että asbestipitoisen materiaalin elinkaari on tyypillisesti 30–50 vuotta ja tämä johtaa kunnostus- ja rakennushankkeiden ja myös altistuvien työntekijöiden lukumäärän lisääntymiseen; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että asbestipitoisen materiaalin elinkaari on tyypillisesti 30–50 vuotta ja tämä johtaa kunnostus- ja rakennushankkeiden ja myös altistuvien työntekijöiden lukumäärän lisääntymiseen;

| Q. | katsoo, että asbestisääntelyn onnistumista jäsenvaltioissa rajoittaa tiedonpuute asbestipitoisten materiaalien olemassaolosta ja niihin liittyvistä riskeistä sekä rakennus- ja huoltotyöntekijöiden – mukaan lukien rakennusalan ammattityöntekijät, jotka satunnaisesti joutuvat kosketuksiin asbestin kanssa – puutteellinen ammattikoulutus ja pätevyys; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että asbestisääntelyn onnistumista jäsenvaltioissa rajoittaa tiedonpuute asbestipitoisten materiaalien olemassaolosta ja niihin liittyvistä riskeistä sekä rakennus- ja huoltotyöntekijöiden – mukaan lukien rakennusalan ammattityöntekijät, jotka satunnaisesti joutuvat kosketuksiin asbestin kanssa – puutteellinen ammattikoulutus ja pätevyys;

| R. | panee merkille, että paikallisyhteisöiltä puuttuu asiantuntemusta ja niiden ehkäisy- ja valvonta- ja täytäntöönpanotoimet ovat monesti puutteellisia ja hajanaisia; |
| --- | --- |

R.

panee merkille, että paikallisyhteisöiltä puuttuu asiantuntemusta ja niiden ehkäisy- ja valvonta- ja täytäntöönpanotoimet ovat monesti puutteellisia ja hajanaisia;

| S. | toteaa, että asbestipitoinen materiaali on usein kätkössä tai sen sijaintia ei tunneta ja sijaintia koskevan tiedon määrä vähentyy jyrkästi ajan mittaan; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että asbestipitoinen materiaali on usein kätkössä tai sen sijaintia ei tunneta ja sijaintia koskevan tiedon määrä vähentyy jyrkästi ajan mittaan;

| T. | katsoo, että rakennusten, laivojen, junien, laitteiden, säiliöiden, tunneleiden, käytävien, julkisten ja yksityisten vedenjakeluverkostojen ja kaatopaikkojen pakollinen asbestikartoitus muodostaisi vankan tietoperustan kansallisille, alueellisille ja Euroopan tason asbestinpoisto-ohjelmille; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että rakennusten, laivojen, junien, laitteiden, säiliöiden, tunneleiden, käytävien, julkisten ja yksityisten vedenjakeluverkostojen ja kaatopaikkojen pakollinen asbestikartoitus muodostaisi vankan tietoperustan kansallisille, alueellisille ja Euroopan tason asbestinpoisto-ohjelmille;

| U. | toteaa, että EU on kehittänyt kunnianhimoisen energiatehokkuuspolitiikan ja että tarkistetun energiatehokkuusdirektiivin tavoitteena on rakennusten kunnostamista koskevan pitkän aikavälin strategian laatiminen jokaisessa jäsenvaltiossa, mutta panee merkille, että näihin linjauksiin ei ole yhdistetty asbestin poistamista koskevia strategioita; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että EU on kehittänyt kunnianhimoisen energiatehokkuuspolitiikan ja että tarkistetun energiatehokkuusdirektiivin tavoitteena on rakennusten kunnostamista koskevan pitkän aikavälin strategian laatiminen jokaisessa jäsenvaltiossa, mutta panee merkille, että näihin linjauksiin ei ole yhdistetty asbestin poistamista koskevia strategioita;

| V. | ottaa huomioon, että epäilykset, jotka koskevat asbestin mahdollista esiintymistä tai sen eristämistä tai poistamista tietyissä rakennuksissa, saattavat johtaa työnantajien ja työntekijöiden välisiin konflikteihin, ja katsoo, että ennakkotiedot asbestin esiintymisestä luovat paljon turvallisemmat työolosuhteet erityisesti kunnostustöiden yhteydessä; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että epäilykset, jotka koskevat asbestin mahdollista esiintymistä tai sen eristämistä tai poistamista tietyissä rakennuksissa, saattavat johtaa työnantajien ja työntekijöiden välisiin konflikteihin, ja katsoo, että ennakkotiedot asbestin esiintymisestä luovat paljon turvallisemmat työolosuhteet erityisesti kunnostustöiden yhteydessä;

| W. | korostaa direktiivin 92/57/ETY (15) mukaisesti, että vaarallisissa olosuhteissa työvaatteet on voitava säilyttää erillään tavallisista vaatteista ja henkilökohtaisista tavaroista; |
| --- | --- |

W.

korostaa direktiivin 92/57/ETY (15) mukaisesti, että vaarallisissa olosuhteissa työvaatteet on voitava säilyttää erillään tavallisista vaatteista ja henkilökohtaisista tavaroista;

| X. | katsoo, että asbestipitoisten materiaalien kotelointi ja eristäminen olisi sallittava vain silloin kun materiaali on selvästi merkitty varoituksilla; |
| --- | --- |

X.

katsoo, että asbestipitoisten materiaalien kotelointi ja eristäminen olisi sallittava vain silloin kun materiaali on selvästi merkitty varoituksilla;

| Y. | muistuttaa, että asbestikuitujen käyttö elektrolyysikennoissa on edelleen sallittua kolmessa jäsenvaltiossa, vaikka käytettävissä olevia teknisiä vaihtoehtoja on otettu onnistuneesti käyttöön muissa maissa; |
| --- | --- |

Y.

muistuttaa, että asbestikuitujen käyttö elektrolyysikennoissa on edelleen sallittua kolmessa jäsenvaltiossa, vaikka käytettävissä olevia teknisiä vaihtoehtoja on otettu onnistuneesti käyttöön muissa maissa;

| Z. | katsoo, että jäsenvaltioiden välillä on edelleen aivan liian suuria eroja asbestiin liittyvien sairauksien työperäisyyden tunnustamisessa; |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että jäsenvaltioiden välillä on edelleen aivan liian suuria eroja asbestiin liittyvien sairauksien työperäisyyden tunnustamisessa;

| AA. | toteaa, että kaikista asbestiperäisistä sairauksista ei ole tietoja, mikä on uhrien hoidon merkittävimpiä esteitä; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että kaikista asbestiperäisistä sairauksista ei ole tietoja, mikä on uhrien hoidon merkittävimpiä esteitä;

| AB. | panee merkille, että asbestille altistuneita työntekijöitä koskevat kansalliset terveyden seurantaohjelmat ovat hyvin erilaisia eri jäsenvaltioissa ja että tämä koskee erityisesti lääketieteellistä seurantaa työsuhteen päättymisen jälkeen; |
| --- | --- |

AB.

panee merkille, että asbestille altistuneita työntekijöitä koskevat kansalliset terveyden seurantaohjelmat ovat hyvin erilaisia eri jäsenvaltioissa ja että tämä koskee erityisesti lääketieteellistä seurantaa työsuhteen päättymisen jälkeen;

| AC. | muistuttaa, että asbestialtistuminen uhkaa koko väestöä ja aiheuttaa merkittävästi sairauksia (16); |
| --- | --- |

AC.

muistuttaa, että asbestialtistuminen uhkaa koko väestöä ja aiheuttaa merkittävästi sairauksia (16);

| AD. | toteaa, että WHO:n arvioiden mukaan asbesti aiheuttaa EU:n alueella vuosittain 20 000–30 000 sairaustapausta ja että näiden sairaustapausten määrä on edelleen nousussa; |
| --- | --- |

AD.

toteaa, että WHO:n arvioiden mukaan asbesti aiheuttaa EU:n alueella vuosittain 20 000–30 000 sairaustapausta ja että näiden sairaustapausten määrä on edelleen nousussa;

| AE. | toteaa, että asbestiperäisten sairauksien latenssivaihe on todella pitkä ja että terveydenhuollon työntekijöiden puutteellisten tietojen vuoksi uhrit jäävät monessa tapauksessa vaille terveyspalvelujen tuottajien oikea-aikaista ja asianmukaista tukea; |
| --- | --- |

AE.

toteaa, että asbestiperäisten sairauksien latenssivaihe on todella pitkä ja että terveydenhuollon työntekijöiden puutteellisten tietojen vuoksi uhrit jäävät monessa tapauksessa vaille terveyspalvelujen tuottajien oikea-aikaista ja asianmukaista tukea;

| AF. | muistuttaa, että Puola on ainoa jäsenvaltio, joka on ottanut käyttöön asbestittomuutta koskevan toimintasuunnitelman; |
| --- | --- |

AF.

muistuttaa, että Puola on ainoa jäsenvaltio, joka on ottanut käyttöön asbestittomuutta koskevan toimintasuunnitelman;

| AG. | toteaa, että työsuojelutarkastuksia ollaan vähentämässä monissa jäsenvaltioissa ja että sääntelyn purkaminen lisää asbestin riskivaikutuksia; |
| --- | --- |

AG.

toteaa, että työsuojelutarkastuksia ollaan vähentämässä monissa jäsenvaltioissa ja että sääntelyn purkaminen lisää asbestin riskivaikutuksia;

| AH. | korostaa, että monet rakennustyöntekijät ja rakennusten käyttäjät ovat edelleen vailla suojaa huomattavaa asbestialtistumista vastaan; |
| --- | --- |

AH.

korostaa, että monet rakennustyöntekijät ja rakennusten käyttäjät ovat edelleen vailla suojaa huomattavaa asbestialtistumista vastaan;

| AI. | toteaa, että kiellosta huolimatta rakennuksissa on edelleen miljoonia tonneja asbestia ja sen tarkasta ja täsmällisestä sijainnista ja poistettavan asbestin määrästä ei pidetä rekisteriä; |
| --- | --- |

AI.

toteaa, että kiellosta huolimatta rakennuksissa on edelleen miljoonia tonneja asbestia ja sen tarkasta ja täsmällisestä sijainnista ja poistettavan asbestin määrästä ei pidetä rekisteriä;

| AJ. | katsoo, että mahdollisessa uudessa säädösehdotuksessa on otettava huomioon voimassa oleva kansallinen ja EU:n lainsäädäntö ja että ennen säädösehdotuksen antamista on laadittava yksityiskohtainen vaikutustenarviointi ja kustannus-hyötyanalyysi; |
| --- | --- |

AJ.

katsoo, että mahdollisessa uudessa säädösehdotuksessa on otettava huomioon voimassa oleva kansallinen ja EU:n lainsäädäntö ja että ennen säädösehdotuksen antamista on laadittava yksityiskohtainen vaikutustenarviointi ja kustannus-hyötyanalyysi;

Asbestin kartoitus ja rekisteröinti

| 1. | kehottaa EU:ta kehittämään ja ottamaan käyttöön asbestikartoitusmallin ja tukemaan sitä direktiivin 2009/148/EY 11 artiklan mukaisesti ja pyytämään, että julkisten rakennusten ja liikerakennusten omistajat velvoitetaan






  a) | kartoittamaan rakennusten asbestipitoiset materiaalit |
| --- | --- | --- |

1.

kehottaa EU:ta kehittämään ja ottamaan käyttöön asbestikartoitusmallin ja tukemaan sitä direktiivin 2009/148/EY 11 artiklan mukaisesti ja pyytämään, että julkisten rakennusten ja liikerakennusten omistajat velvoitetaan

a)

kartoittamaan rakennusten asbestipitoiset materiaalit

| b) | laatimaan niihin liittyvien riskien hallintasuunnitelmia |
| --- | --- |

b)

laatimaan niihin liittyvien riskien hallintasuunnitelmia

| c) | varmistamaan, että nämä tiedot ovat niiden työntekijöiden saatavissa, jotka saattavat joutua kosketuksiin näiden materiaalien kanssa |
| --- | --- |

c)

varmistamaan, että nämä tiedot ovat niiden työntekijöiden saatavissa, jotka saattavat joutua kosketuksiin näiden materiaalien kanssa

| d) | tehostamaan suunnitelmia niissä jäsenvaltioissa, joissa kartoitusten toteuttaminen on jo pakollista; |
| --- | --- |

d)

tehostamaan suunnitelmia niissä jäsenvaltioissa, joissa kartoitusten toteuttaminen on jo pakollista;

| 2. | kehottaa EU:ta kehittämään malleja, joiden avulla voidaan seurata asbestin esiintymistä yksityisissä ja julkisissa asuin- ja muussa käytössä olevissa rakennuksissa, maaperässä, infrastruktuurissa, logistiikkakohteissa ja putkistoissa; |
| --- | --- |

2.

kehottaa EU:ta kehittämään malleja, joiden avulla voidaan seurata asbestin esiintymistä yksityisissä ja julkisissa asuin- ja muussa käytössä olevissa rakennuksissa, maaperässä, infrastruktuurissa, logistiikkakohteissa ja putkistoissa;

| 3. | kehottaa EU:ta laatimaan malleja, joiden avulla voidaan seurata asbestikuitujen esiintymistä ilmassa työpaikoilla, rakennetuilla alueilla ja kaatopaikoilla sekä asbestisementtivesijohtojen kautta johdetussa juomavedessä; |
| --- | --- |

3.

kehottaa EU:ta laatimaan malleja, joiden avulla voidaan seurata asbestikuitujen esiintymistä ilmassa työpaikoilla, rakennetuilla alueilla ja kaatopaikoilla sekä asbestisementtivesijohtojen kautta johdetussa juomavedessä;

| 4. | kehottaa EU:ta toteuttamaan vaikutuksenarvioinnin ja kustannustehokkuusarvioinnin mahdollisuudesta laatia toimintasuunnitelmia, joiden mukaisesti asbesti voitaisiin poistaa vuoteen 2028 mennessä turvallisesti julkisista rakennuksista ja rakennuksista, joissa tuotetaan palveluja, joita kansalaisten on voitava hyödyntää säännöllisesti, ja kehottaa EU:ta myös antamaan tietoa ja ohjausta kannustaakseen yksityisiä talonomistajia tarkastamaan tehokkaasti, onko kiinteistössä asbestipitoisia materiaaleja, ja arvioimaan riskejä, kuten Puolassa jo on menetelty; katsoo, että jäsenvaltioiden toimivaltaisten ministereiden olisi koordinoitava kattavien asbestinpoiston toimintasuunnitelmien laatimista ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi valvottava, että paikallisissa poistosuunnitelmissa noudatetaan määräyksiä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa EU:ta toteuttamaan vaikutuksenarvioinnin ja kustannustehokkuusarvioinnin mahdollisuudesta laatia toimintasuunnitelmia, joiden mukaisesti asbesti voitaisiin poistaa vuoteen 2028 mennessä turvallisesti julkisista rakennuksista ja rakennuksista, joissa tuotetaan palveluja, joita kansalaisten on voitava hyödyntää säännöllisesti, ja kehottaa EU:ta myös antamaan tietoa ja ohjausta kannustaakseen yksityisiä talonomistajia tarkastamaan tehokkaasti, onko kiinteistössä asbestipitoisia materiaaleja, ja arvioimaan riskejä, kuten Puolassa jo on menetelty; katsoo, että jäsenvaltioiden toimivaltaisten ministereiden olisi koordinoitava kattavien asbestinpoiston toimintasuunnitelmien laatimista ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi valvottava, että paikallisissa poistosuunnitelmissa noudatetaan määräyksiä;

| 5. | kehottaa komissiota sisällyttämään asbestiasiat muihin EU:n toimiin, energiatehokkuutta ja jätehuoltoa koskevat EU:n toimet mukaan luettuina; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota sisällyttämään asbestiasiat muihin EU:n toimiin, energiatehokkuutta ja jätehuoltoa koskevat EU:n toimet mukaan luettuina;

| 6. | ehdottaa, että rakennusten energiatehokkuuden parantamiseen tähtääviin kunnostussuunnitelmiin yhdistettäisiin rinnakkainen kaiken asbestin asteittainen poisto; |
| --- | --- |

6.

ehdottaa, että rakennusten energiatehokkuuden parantamiseen tähtääviin kunnostussuunnitelmiin yhdistettäisiin rinnakkainen kaiken asbestin asteittainen poisto;

| 7. | kehottaa komissiota suosittamaan jäsenvaltioille sellaisten julkisten asbestirekistereiden perustamista, joiden avulla voidaan antaa työntekijöille ja työnantajille asianmukaisia tietoja asbestin riskeistä ennen saneeraustöiden aloittamista sekä täydentää EU:n säädösten mukaisia terveyttä ja turvallisuutta koskevia nykyisiä suojatoimenpiteitä; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota suosittamaan jäsenvaltioille sellaisten julkisten asbestirekistereiden perustamista, joiden avulla voidaan antaa työntekijöille ja työnantajille asianmukaisia tietoja asbestin riskeistä ennen saneeraustöiden aloittamista sekä täydentää EU:n säädösten mukaisia terveyttä ja turvallisuutta koskevia nykyisiä suojatoimenpiteitä;

| 8. | kehottaa komissiota varmistamaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että EU:n asbestilainsäädäntö pannaan tehokkaasti ja esteettä täytäntöön ja virallisia tarkastuksia tehostetaan; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota varmistamaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että EU:n asbestilainsäädäntö pannaan tehokkaasti ja esteettä täytäntöön ja virallisia tarkastuksia tehostetaan;

| 9. | kehottaa komissiota työnantajien ja työntekijöiden asbestia koskevien tietojen puutteellisuuden vuoksi toimimaan yhteistyössä jäsenvaltioiden ja asianomaisten toimijoiden kanssa, työmarkkinaosapuolet mukaan luettuina, ja luomaan ja kehittämään palveluja neuvonnan ja jatkuvan tiedotuksen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota työnantajien ja työntekijöiden asbestia koskevien tietojen puutteellisuuden vuoksi toimimaan yhteistyössä jäsenvaltioiden ja asianomaisten toimijoiden kanssa, työmarkkinaosapuolet mukaan luettuina, ja luomaan ja kehittämään palveluja neuvonnan ja jatkuvan tiedotuksen varmistamiseksi;

| 10. | kehottaa komissiota antamaan yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa tarvittavaa tukea, jolla varmistetaan koko EU:n työvoiman suojaaminen, sillä pienet ja keskisuuret yritykset, jotka työllistävät suurimman osan EU:n työvoimasta, ovat erityisen heikossa asemassa työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön täytäntöönpanon yhteydessä; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota antamaan yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa tarvittavaa tukea, jolla varmistetaan koko EU:n työvoiman suojaaminen, sillä pienet ja keskisuuret yritykset, jotka työllistävät suurimman osan EU:n työvoimasta, ovat erityisen heikossa asemassa työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön täytäntöönpanon yhteydessä;

| 11. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan direktiivin 2009/148/EY asianmukaisesti täytäntöön ja noudattamaan siinä säädettyjä vaatimuksia sekä varmistamaan, että jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ilmoitetaan asianmukaisesti suunnitelmista, jotka koskevat asbestipitoisten materiaalien käsittelyä työssä; |
| --- | --- |

11.

kehottaa jäsenvaltioita panemaan direktiivin 2009/148/EY asianmukaisesti täytäntöön ja noudattamaan siinä säädettyjä vaatimuksia sekä varmistamaan, että jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ilmoitetaan asianmukaisesti suunnitelmista, jotka koskevat asbestipitoisten materiaalien käsittelyä työssä;

| 12. | kehottaa EU:n toimielinten pääsihteereitä perustamaan kattavan julkisen rekisterin EU:n rakennusten asbestipitoisista materiaaleista; kehottaa EU:n toimielimiä näyttämään esimerkkiä perustamalla julkisia asbestirekistereitä; |
| --- | --- |

12.

kehottaa EU:n toimielinten pääsihteereitä perustamaan kattavan julkisen rekisterin EU:n rakennusten asbestipitoisista materiaaleista; kehottaa EU:n toimielimiä näyttämään esimerkkiä perustamalla julkisia asbestirekistereitä;

| 13. | kehottaa komissiota määräämään murenevan ja murenemattoman asbestin toisistaan erottamisen pakolliseksi; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota määräämään murenevan ja murenemattoman asbestin toisistaan erottamisen pakolliseksi;

| 14. | kehottaa komissiota edistämään asbestipitoisen jätteen käsittelylaitosten ja inertisointilaitosten perustamista kaikkialla EU:ssa ja asbestipitoisen jätteen kaatopaikoille kuljettamisen asteittaista lopettamista; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota edistämään asbestipitoisen jätteen käsittelylaitosten ja inertisointilaitosten perustamista kaikkialla EU:ssa ja asbestipitoisen jätteen kaatopaikoille kuljettamisen asteittaista lopettamista;

Ammattipätevyyden ja koulutuksen varmistaminen

| 15. | kehottaa komissiota perustamaan jäsenvaltioiden kanssa työryhmän, joka määrittelee rakennusinsinöörejä, arkkitehtejä ja rekisteröityjen asbestinpoistoyritysten työntekijöitä koskevat asbestiin liittyvät vähimmäistason pätevyysvaatimukset sekä telakkateollisuuden työntekijöiden ja maanviljelijöiden sekä muiden asbestille todennäköisesti altistuvien työntekijöiden koulutusta koskevat asbestiin liittyvät pätevyysvaatimukset ja painottamaan voimakkaasti asbestinpoistosta käytännössä vastaavien työntekijöiden roolia tehostamalla heidän koulutustaan, parantamalla heidän suojavarusteitaan ja varmistamalla jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten suorittama valvonta; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota perustamaan jäsenvaltioiden kanssa työryhmän, joka määrittelee rakennusinsinöörejä, arkkitehtejä ja rekisteröityjen asbestinpoistoyritysten työntekijöitä koskevat asbestiin liittyvät vähimmäistason pätevyysvaatimukset sekä telakkateollisuuden työntekijöiden ja maanviljelijöiden sekä muiden asbestille todennäköisesti altistuvien työntekijöiden koulutusta koskevat asbestiin liittyvät pätevyysvaatimukset ja painottamaan voimakkaasti asbestinpoistosta käytännössä vastaavien työntekijöiden roolia tehostamalla heidän koulutustaan, parantamalla heidän suojavarusteitaan ja varmistamalla jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten suorittama valvonta;

| 16. | kehottaa EU:ta suunnittelemaan yhdessä työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien kanssa ohjelmia ja tiedotustoimia asbestin riskeistä ja kaikkien asbestipitoisille materiaaleille todennäköisesti altistuvien työntekijöiden asianmukaisen koulutuksen tarpeesta direktiivin 2009/148/EY 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä parantamaan tiedonsaantia nykyisestä asbestilainsäädännöstä ja antamaan käytännön ohjeita sen säännösten noudattamisesta; |
| --- | --- |

16.

kehottaa EU:ta suunnittelemaan yhdessä työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien kanssa ohjelmia ja tiedotustoimia asbestin riskeistä ja kaikkien asbestipitoisille materiaaleille todennäköisesti altistuvien työntekijöiden asianmukaisen koulutuksen tarpeesta direktiivin 2009/148/EY 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä parantamaan tiedonsaantia nykyisestä asbestilainsäädännöstä ja antamaan käytännön ohjeita sen säännösten noudattamisesta;

| 17. | korostaa, että kaikille niille, jotka työssään saattavat joutua kosketuksiin asbestin kanssa (työnantajat, työnjohtajat, työntekijät), on annettava koulutusta, joka kattaa asbestin ominaisuudet ja terveysvaikutukset sekä sen yhteisvaikutukset tupakoinnin kanssa, asbestia mahdollisesti sisältävät materiaali- ja tuotetyypit ja niiden todennäköiset esiintymispaikat, materiaalin tai tuotteen kunnon vaikutuksen kuitujen vapautumisen helppouteen ja toimenpiteet, joihin on ryhdyttävä tavattaessa materiaaleja, joiden epäillään sisältävän asbestia; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että kaikille niille, jotka työssään saattavat joutua kosketuksiin asbestin kanssa (työnantajat, työnjohtajat, työntekijät), on annettava koulutusta, joka kattaa asbestin ominaisuudet ja terveysvaikutukset sekä sen yhteisvaikutukset tupakoinnin kanssa, asbestia mahdollisesti sisältävät materiaali- ja tuotetyypit ja niiden todennäköiset esiintymispaikat, materiaalin tai tuotteen kunnon vaikutuksen kuitujen vapautumisen helppouteen ja toimenpiteet, joihin on ryhdyttävä tavattaessa materiaaleja, joiden epäillään sisältävän asbestia;

| 18. | kehottaa komissiota ehdottamaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa erityisdirektiiviä, joka sisältäisi ammattikoulutuksen vähimmäisvaatimukset rakennus- ja huoltotyöntekijöille, mukaan luettuina esimiehet ja rakennustyöntekijät, jotka joutuvat työssään satunnaisesti kosketuksiin asbestin kanssa, sekä asbestipitoisen jätteen kaatopaikoilla tai asbestijätteen käsittelyyn, turvalliseen poistoon ja hävittämiseen erikoistuneissa keskuksissa työskentelevät, sekä tekemään yhteistyötä työmarkkinaosapuolten ja muiden toimijoiden kanssa ja tukemaan niitä, jotta voidaan tehostaa direktiivin 2009/148/EY 14 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanoa lisäämällä tietoisuutta asianmukaisen koulutuksen tarpeesta ja kehittämällä tiedotusta ja tiedotusmateriaaleja tätä tarkoitusta varten; korostaa, että tällaista koulutusta on järjestettävä säännöllisesti ja sen on oltava työntekijöille maksutonta; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota ehdottamaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa erityisdirektiiviä, joka sisältäisi ammattikoulutuksen vähimmäisvaatimukset rakennus- ja huoltotyöntekijöille, mukaan luettuina esimiehet ja rakennustyöntekijät, jotka joutuvat työssään satunnaisesti kosketuksiin asbestin kanssa, sekä asbestipitoisen jätteen kaatopaikoilla tai asbestijätteen käsittelyyn, turvalliseen poistoon ja hävittämiseen erikoistuneissa keskuksissa työskentelevät, sekä tekemään yhteistyötä työmarkkinaosapuolten ja muiden toimijoiden kanssa ja tukemaan niitä, jotta voidaan tehostaa direktiivin 2009/148/EY 14 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanoa lisäämällä tietoisuutta asianmukaisen koulutuksen tarpeesta ja kehittämällä tiedotusta ja tiedotusmateriaaleja tätä tarkoitusta varten; korostaa, että tällaista koulutusta on järjestettävä säännöllisesti ja sen on oltava työntekijöille maksutonta;

| 19. | kehottaa EU:ta varmistamaan johtavien työsuojelutarkastajien komitean ja kansallisten työsuojeluviranomaisten avulla, että työsuojelutarkastajat saavat koulutusta asbestipitoisista materiaaleista ja asiaomaisen alan työsuojelutarkastajilla on käytössään asianmukaiset suojavarusteet; |
| --- | --- |

19.

kehottaa EU:ta varmistamaan johtavien työsuojelutarkastajien komitean ja kansallisten työsuojeluviranomaisten avulla, että työsuojelutarkastajat saavat koulutusta asbestipitoisista materiaaleista ja asiaomaisen alan työsuojelutarkastajilla on käytössään asianmukaiset suojavarusteet;

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että työterveyslääkärit saavat asianmukaista koulutusta, jotta he tuntevat asbestin riskit ja voivat antaa tarvittavat tiedot valvonnassaan oleville työntekijöille; |
| --- | --- |

20.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että työterveyslääkärit saavat asianmukaista koulutusta, jotta he tuntevat asbestin riskit ja voivat antaa tarvittavat tiedot valvonnassaan oleville työntekijöille;

Asbestinpoisto-ohjelmien kehittäminen

| 21. | kehottaa EU:ta toimimaan yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien kanssa unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla siten, että kehitetään ja vaihdetaan asbestin poistoa ja hallintaa koskevia yhteisiä toimintasuunnitelmia; toteaa, että näissä suunnitelmissa olisi käsiteltävä lainsäädäntöehdotuksia, koulutusta ja tiedottamista, julkisen sektorin työntekijöiden kouluttamista, kansallista ja kansainvälistä koulutusta, asbestin poistamisen rahoitusohjelmia, tiedonsaantia asbestin ja asbestipitoisten tuotteiden poistamisesta rakennuksista, julkisista tiloista ja entisten asbestitehtaiden tonteilta, kiinteistöjen puhdistamista, asbestin ja asbestipitoisten jätteiden hävittämislaitoksia, nykyisten oikeudellisten vaatimusten tehokkuuden seurantaa, riskialttiiden työntekijöiden altistumisen arviointia ja terveyden suojelua; |
| --- | --- |

21.

kehottaa EU:ta toimimaan yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien kanssa unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla siten, että kehitetään ja vaihdetaan asbestin poistoa ja hallintaa koskevia yhteisiä toimintasuunnitelmia; toteaa, että näissä suunnitelmissa olisi käsiteltävä lainsäädäntöehdotuksia, koulutusta ja tiedottamista, julkisen sektorin työntekijöiden kouluttamista, kansallista ja kansainvälistä koulutusta, asbestin poistamisen rahoitusohjelmia, tiedonsaantia asbestin ja asbestipitoisten tuotteiden poistamisesta rakennuksista, julkisista tiloista ja entisten asbestitehtaiden tonteilta, kiinteistöjen puhdistamista, asbestin ja asbestipitoisten jätteiden hävittämislaitoksia, nykyisten oikeudellisten vaatimusten tehokkuuden seurantaa, riskialttiiden työntekijöiden altistumisen arviointia ja terveyden suojelua;

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan asbestin poistamisen vaiheittain mahdollisimman nopeassa aikataulussa; |
| --- | --- |

22.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan asbestin poistamisen vaiheittain mahdollisimman nopeassa aikataulussa;

| 23. | korostaa turvallisten työmenetelmien kehittämisen tarvetta, mukaan luettuna henkilökohtaisten suojavarusteiden asianmukainen käyttö silloin kun työntekijä työskentelee asbestipitoisten materiaalien läheisyydessä; |
| --- | --- |

23.

korostaa turvallisten työmenetelmien kehittämisen tarvetta, mukaan luettuna henkilökohtaisten suojavarusteiden asianmukainen käyttö silloin kun työntekijä työskentelee asbestipitoisten materiaalien läheisyydessä;

| 24. | kehottaa komissiota tekemään selvityksen, jossa se tarkastelee asbestikuitujen nykyistä raja-arvoa ja sen mahdollista alentamista, ja korostaa, että määritellyn arvon on perustettavaa luotettavaan tieteelliseen tietoon; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota tekemään selvityksen, jossa se tarkastelee asbestikuitujen nykyistä raja-arvoa ja sen mahdollista alentamista, ja korostaa, että määritellyn arvon on perustettavaa luotettavaan tieteelliseen tietoon;

| 25. | kehottaa EU:ta korvaamaan faasikontrastimikroskopian (PCOM) tarkkuusläpäisyelektronimikroskopialla (ATEM), koska viimeksi mainittu on tarkempi ja paljastaa tehokkaammin ohuet hiukkaset; |
| --- | --- |

25.

kehottaa EU:ta korvaamaan faasikontrastimikroskopian (PCOM) tarkkuusläpäisyelektronimikroskopialla (ATEM), koska viimeksi mainittu on tarkempi ja paljastaa tehokkaammin ohuet hiukkaset;

| 26. | kehottaa EU:ta ottamaan käyttöön WHO:n periaatteisiin perustuvan asbestittomia työpaikkoja ja asbestitonta ympäristöä koskevan etenemissuunnitelman (17); |
| --- | --- |

26.

kehottaa EU:ta ottamaan käyttöön WHO:n periaatteisiin perustuvan asbestittomia työpaikkoja ja asbestitonta ympäristöä koskevan etenemissuunnitelman (17);

| 27. | kehottaa EU:ta varmistamaan unionin ja kansallisen asbestisääntelyn kattavan täytäntöönpanon johtavien työsuojelutarkastajien komitean ja kansallisten työsuojeluviranomaisten avulla; |
| --- | --- |

27.

kehottaa EU:ta varmistamaan unionin ja kansallisen asbestisääntelyn kattavan täytäntöönpanon johtavien työsuojelutarkastajien komitean ja kansallisten työsuojeluviranomaisten avulla;

| 28. | kehottaa komissiota sisällyttämään asbestia koskevan koordinoidun strategian tulevaan EU:n työterveys- ja työturvallisuusstrategiaan vuosiksi 2014–2020 ja antamaan Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirastolle tehokkaat keinot tehostaa teknisten, tieteellisten ja taloudellisten tietojen keräämistä ja jakamista jäsenvaltioissa sekä edistää työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden edistämistä koskevien kansallisten toimien täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota sisällyttämään asbestia koskevan koordinoidun strategian tulevaan EU:n työterveys- ja työturvallisuusstrategiaan vuosiksi 2014–2020 ja antamaan Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirastolle tehokkaat keinot tehostaa teknisten, tieteellisten ja taloudellisten tietojen keräämistä ja jakamista jäsenvaltioissa sekä edistää työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden edistämistä koskevien kansallisten toimien täytäntöönpanoa;

| 29. | kehottaa komissiota tarkastelemaan REACH-asetuksen liitteessä XVII olevan 6 osan mukaisesti edistystä elektrolyysilaitteiden krysotiiliasbestia sisältämättömien kalvojen kehittämisessä ja varmistamaan korvaaviin materiaaleihin siirtyminen ennen kuin vuonna 2009 myönnetty kymmenen vuoden siirtymäaika päättyy; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota tarkastelemaan REACH-asetuksen liitteessä XVII olevan 6 osan mukaisesti edistystä elektrolyysilaitteiden krysotiiliasbestia sisältämättömien kalvojen kehittämisessä ja varmistamaan korvaaviin materiaaleihin siirtyminen ennen kuin vuonna 2009 myönnetty kymmenen vuoden siirtymäaika päättyy;

| 30. | kehottaa EU:ta tehostamaan asbestia korvaavien tuotteiden ennakkoarviointeja; |
| --- | --- |

30.

kehottaa EU:ta tehostamaan asbestia korvaavien tuotteiden ennakkoarviointeja;

| 31. | kehottaa komissiota edistämään tutkimusta ja sellaisten ratkaisujen löytämistä, joilla pyritään estämään yksittäisten kuitujen uudelleen vapautuminen ja/tai rikkomaan asbestin kuitumainen kiderakenne; |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota edistämään tutkimusta ja sellaisten ratkaisujen löytämistä, joilla pyritään estämään yksittäisten kuitujen uudelleen vapautuminen ja/tai rikkomaan asbestin kuitumainen kiderakenne;

| 32. | tähdentää, että asbestijätehuollossa on – yhteisymmärryksessä asianomaisen väestön kanssa – pyrittävä edistämään ja tukemaan ympäristöystävällisten vaihtoehtojen tutkimusta ja niitä käyttäviä tekniikoita ja turvaamaan jätteen sisältämän asbestin inertisointimenettelyt ja muut vastaavat menettelyt, joilla asbestikuidut saatetaan inerttiin muotoon ja muutetaan materiaaleiksi, joista ei aiheudu kansanterveydellistä riskiä; |
| --- | --- |

32.

tähdentää, että asbestijätehuollossa on – yhteisymmärryksessä asianomaisen väestön kanssa – pyrittävä edistämään ja tukemaan ympäristöystävällisten vaihtoehtojen tutkimusta ja niitä käyttäviä tekniikoita ja turvaamaan jätteen sisältämän asbestin inertisointimenettelyt ja muut vastaavat menettelyt, joilla asbestikuidut saatetaan inerttiin muotoon ja muutetaan materiaaleiksi, joista ei aiheudu kansanterveydellistä riskiä;

| 33. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan valvontaa, jotta erityisesti asbestijätteen käsittelyyn kaatopaikoilla osallistuvat mutta myös kaikki muut toimijat velvoitetaan noudattamaan kaikin puolin direktiivin 2009/148/EY terveyssäännöksiä, ja varmistamaan, että kaikki asbestipitoinen jäte luokitellaan sen kuitupitoisuudesta riippumatta vaaralliseksi jätteeksi päivitetyn päätöksen 2000/532/EY mukaisesti; tähdentää, että tällaista jätettä saa viedä ainoastaan erikseen osoitetuille vaarallisen jätteen kaatopaikoille, kuten direktiivissä 1999/31/EY säädetään, tai sitä saa luvanvaraisesti käsitellä tarkoitukseen osoitetuissa, testatuissa ja turvallisissa käsittely- ja inertisointilaitoksissa, jolloin asiasta on tiedotettava asianomaiselle väestölle; |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan valvontaa, jotta erityisesti asbestijätteen käsittelyyn kaatopaikoilla osallistuvat mutta myös kaikki muut toimijat velvoitetaan noudattamaan kaikin puolin direktiivin 2009/148/EY terveyssäännöksiä, ja varmistamaan, että kaikki asbestipitoinen jäte luokitellaan sen kuitupitoisuudesta riippumatta vaaralliseksi jätteeksi päivitetyn päätöksen 2000/532/EY mukaisesti; tähdentää, että tällaista jätettä saa viedä ainoastaan erikseen osoitetuille vaarallisen jätteen kaatopaikoille, kuten direktiivissä 1999/31/EY säädetään, tai sitä saa luvanvaraisesti käsitellä tarkoitukseen osoitetuissa, testatuissa ja turvallisissa käsittely- ja inertisointilaitoksissa, jolloin asiasta on tiedotettava asianomaiselle väestölle;

Asbestiperäisten sairauksien tunnustaminen

| 34. | toteaa, että ammattitauteja koskevat kaksi suositusta eivät ole johtaneet asbestiperäisten sairauksien tunnistamista, ilmoittamista, tunnustamista ja korvaamista koskevien kansallisten normien ja menettelyjen yhdenmukaistamiseen, minkä vuoksi kansallisissa järjestelmissä on edelleen valtavan suuria eroja; |
| --- | --- |

34.

toteaa, että ammattitauteja koskevat kaksi suositusta eivät ole johtaneet asbestiperäisten sairauksien tunnistamista, ilmoittamista, tunnustamista ja korvaamista koskevien kansallisten normien ja menettelyjen yhdenmukaistamiseen, minkä vuoksi kansallisissa järjestelmissä on edelleen valtavan suuria eroja;

| 35. | kehottaa komissiota muuttamaan suositusta 2003/670/EY siten, että se vastaa lääketieteellisen tutkimuksen edistymistä ja sisältää asbestiperäisen kurkunpääsyövän ja kohdunpääsyövän; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota muuttamaan suositusta 2003/670/EY siten, että se vastaa lääketieteellisen tutkimuksen edistymistä ja sisältää asbestiperäisen kurkunpääsyövän ja kohdunpääsyövän;

| 36. | pitää valitettavana useilta jäsenvaltioilta saatujen tietojen puutteellisuutta, joka vaikeuttaa luotettavan ennusteen tekemistä mesoteliooman aiheuttamasta kuolleisuudesta Euroopassa, ja toteaa, että Maailman terveysjärjestön (WHO) mukaan pelkästään EU:ssa todetaan vuosittain 20 000–30 000 asbestiperäistä sairaustapausta ja yli 300 000 kansalaisen ennustetaan kuolevan EU:ssa mesotelioomaan vuoteen 2030 mennessä; pitää erittäin tärkeänä kansalaisten valistamista ja kouluttamista sekä asbestiperäisten sairauksien diagnosointia koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

36.

pitää valitettavana useilta jäsenvaltioilta saatujen tietojen puutteellisuutta, joka vaikeuttaa luotettavan ennusteen tekemistä mesoteliooman aiheuttamasta kuolleisuudesta Euroopassa, ja toteaa, että Maailman terveysjärjestön (WHO) mukaan pelkästään EU:ssa todetaan vuosittain 20 000–30 000 asbestiperäistä sairaustapausta ja yli 300 000 kansalaisen ennustetaan kuolevan EU:ssa mesotelioomaan vuoteen 2030 mennessä; pitää erittäin tärkeänä kansalaisten valistamista ja kouluttamista sekä asbestiperäisten sairauksien diagnosointia koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä;

| 37. | korostaa, että kaikki asbestiperäiset sairaudet on tunnustettu terveysuhiksi, ja toteaa, että näitä sairauksia ovat muun muassa keuhkosyöpä ja keuhkopussin mesoteliooma, jotka aiheutuvat asbestipitoisten kuitujen hengittämisestä, koska kuidut ovat niin ohuita, että ne tunkeutuvat keuhkorakkulaan, ja niin pitkiä, että ne ylittävät syöjäsolujen koon – sekä muut syöpätyypit, joita aiheuttaa paitsi ilmassa olevien kuitujen hengittäminen myös asbestipitoisista putkista peräisin olevia kuituja sisältävän veden juominen, ja huomauttaa, että niiden ilmeneminen saattaa kestää vuosikymmeniä, eräissä tapauksissa jopa yli 40 vuotta; |
| --- | --- |

37.

korostaa, että kaikki asbestiperäiset sairaudet on tunnustettu terveysuhiksi, ja toteaa, että näitä sairauksia ovat muun muassa keuhkosyöpä ja keuhkopussin mesoteliooma, jotka aiheutuvat asbestipitoisten kuitujen hengittämisestä, koska kuidut ovat niin ohuita, että ne tunkeutuvat keuhkorakkulaan, ja niin pitkiä, että ne ylittävät syöjäsolujen koon – sekä muut syöpätyypit, joita aiheuttaa paitsi ilmassa olevien kuitujen hengittäminen myös asbestipitoisista putkista peräisin olevia kuituja sisältävän veden juominen, ja huomauttaa, että niiden ilmeneminen saattaa kestää vuosikymmeniä, eräissä tapauksissa jopa yli 40 vuotta;

| 38. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki asbestoosi- ja mesotelioomatapaukset ja muut vastaavat tautitapaukset rekisteröidään keräämällä järjestelmällisesti tietoja työperäisistä ja muista asbestisairauksista ja että keuhkopussin plakit luokitellaan ja rekisteröidään virallisesti asbestista johtuvaksi sairaudeksi; kehottaa tekemään asiaan perehtyneiden tarkastajien avustuksella luotettavan kartoituksen asbestin esiintymisestä; tähdentää, että unionin tason rekisteröintiin ja kartoitukseen olisi sisällytettävä asbestia sisältävien julkisten ja yksityisten kohteiden tarkka sijainti sekä selkeät ja yksityiskohtaiset tiedot kaatopaikoista, joilla on asbestijätettä, jotta ei epähuomiossa kajottaisi maaperään, johon tällaisia materiaaleja on haudattu, ja jotta voidaan edistää ennaltaehkäiseviä ja korjaavia toimia; |
| --- | --- |

38.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki asbestoosi- ja mesotelioomatapaukset ja muut vastaavat tautitapaukset rekisteröidään keräämällä järjestelmällisesti tietoja työperäisistä ja muista asbestisairauksista ja että keuhkopussin plakit luokitellaan ja rekisteröidään virallisesti asbestista johtuvaksi sairaudeksi; kehottaa tekemään asiaan perehtyneiden tarkastajien avustuksella luotettavan kartoituksen asbestin esiintymisestä; tähdentää, että unionin tason rekisteröintiin ja kartoitukseen olisi sisällytettävä asbestia sisältävien julkisten ja yksityisten kohteiden tarkka sijainti sekä selkeät ja yksityiskohtaiset tiedot kaatopaikoista, joilla on asbestijätettä, jotta ei epähuomiossa kajottaisi maaperään, johon tällaisia materiaaleja on haudattu, ja jotta voidaan edistää ennaltaehkäiseviä ja korjaavia toimia;

| 39. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään toimintatutkimuksen nimenomaisesti asbestille altistumisesta johtuvien sairauksien kliinisesti mitattavien psykologisten vaikutusten laajuudesta ja vakavuudesta kaikissa EU:n yhteisöissä (18); |
| --- | --- |

39.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään toimintatutkimuksen nimenomaisesti asbestille altistumisesta johtuvien sairauksien kliinisesti mitattavien psykologisten vaikutusten laajuudesta ja vakavuudesta kaikissa EU:n yhteisöissä (18);

| 40. | kehottaa vakuutusyhtiöitä ja korvausvelvollisia toimijoita ottamaan käyttöön asbestiperäisten ammattitautien yhdenmukaiset tunnustamis- ja korvauskäytännöt; |
| --- | --- |

40.

kehottaa vakuutusyhtiöitä ja korvausvelvollisia toimijoita ottamaan käyttöön asbestiperäisten ammattitautien yhdenmukaiset tunnustamis- ja korvauskäytännöt;

| 41. | vaatii tunnustamismenettelyjen yksinkertaistamista ja helpottamista; |
| --- | --- |

41.

vaatii tunnustamismenettelyjen yksinkertaistamista ja helpottamista;

| 42. | kehottaa komissiota laatimaan pikaisesti ehdotuksen, jolla muutetaan direktiiviä 2004/37/EY työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta, sekä varmistamaan, että syöpää aiheuttaville aineille mahdollisesti altistuvia työntekijöitä suojellaan edistämällä ja vaihtamalla parhaita ehkäisy- ja diagnosointikäytäntöjä; |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota laatimaan pikaisesti ehdotuksen, jolla muutetaan direktiiviä 2004/37/EY työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta, sekä varmistamaan, että syöpää aiheuttaville aineille mahdollisesti altistuvia työntekijöitä suojellaan edistämällä ja vaihtamalla parhaita ehkäisy- ja diagnosointikäytäntöjä;

| 43. | kehottaa EU:ta varmistamaan, että kaikki asbestiperäiset sairaudet, keuhkopussin plakit mukaan luettuina, tunnustetaan ammattitaudeiksi; |
| --- | --- |

43.

kehottaa EU:ta varmistamaan, että kaikki asbestiperäiset sairaudet, keuhkopussin plakit mukaan luettuina, tunnustetaan ammattitaudeiksi;

| 44. | toteaa, että asbestille altistumisen ja syövän ilmenemisen välillä kuluu pitkä aika ja asbestin uhrit eivät sen vuoksi monessakaan tapauksessa pysty näyttämään toteen syy-yhteyttä altistuttuaan työssä asbestille; |
| --- | --- |

44.

toteaa, että asbestille altistumisen ja syövän ilmenemisen välillä kuluu pitkä aika ja asbestin uhrit eivät sen vuoksi monessakaan tapauksessa pysty näyttämään toteen syy-yhteyttä altistuttuaan työssä asbestille;

| 45. | vaatii, että jäsenvaltiot eivät aseta todistamistaakkaa asbestin uhreille ja että ne ottavat sen sijaan käyttöön laajemmat korvausvaatimusoikeudet sellaisina kuin niitä on ehdotettu komission suosituksessa 2003/670/EY (19); |
| --- | --- |

45.

vaatii, että jäsenvaltiot eivät aseta todistamistaakkaa asbestin uhreille ja että ne ottavat sen sijaan käyttöön laajemmat korvausvaatimusoikeudet sellaisina kuin niitä on ehdotettu komission suosituksessa 2003/670/EY (19);

| 46. | kehottaa EU:ta suosittelemaan, että jäsenvaltiot ryhtyvät toimiin, joilla voidaan varmistaa, että kaikki asbestiperäiset ammattitautitapaukset tunnistetaan ja ilmoitetaan toimivaltaiselle viranomaiselle ja että asiantuntijat tutkivat tapaukset; |
| --- | --- |

46.

kehottaa EU:ta suosittelemaan, että jäsenvaltiot ryhtyvät toimiin, joilla voidaan varmistaa, että kaikki asbestiperäiset ammattitautitapaukset tunnistetaan ja ilmoitetaan toimivaltaiselle viranomaiselle ja että asiantuntijat tutkivat tapaukset;

| 47. | vaatii, että säännösten rikkojat asetetaan syytteeseen ja heitä rangaistaan ja että kaikki kansalliseen rikoslakiin sisältyvät tällaisten toimien mahdolliset esteet on tutkittava ja poistettava; |
| --- | --- |

47.

vaatii, että säännösten rikkojat asetetaan syytteeseen ja heitä rangaistaan ja että kaikki kansalliseen rikoslakiin sisältyvät tällaisten toimien mahdolliset esteet on tutkittava ja poistettava;

| 48. | kehottaa komissiota levittämään asbestiperäisten sairauksien kansallisiin tunnustamismenettelyihin liittyvän ohjeistuksen ja toimintatapojen parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

48.

kehottaa komissiota levittämään asbestiperäisten sairauksien kansallisiin tunnustamismenettelyihin liittyvän ohjeistuksen ja toimintatapojen parhaita käytäntöjä;

| 49. | kehottaa komissiota tukemaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa, joka koskee terveydenhuollon työntekijöiden kouluttamista asbestiperäisten sairauksien diagnosointiin; |
| --- | --- |

49.

kehottaa komissiota tukemaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa, joka koskee terveydenhuollon työntekijöiden kouluttamista asbestiperäisten sairauksien diagnosointiin;

| 50. | kehottaa EU:n asianomaisia virastoja määrittelemään riippumattomien lääketieteellisten ja teknisten asiantuntijoiden avulla tieteelliset todisteet, joiden perusteella voidaan osoittaa, että tietyt työolosuhteet ovat aiheuttaneet asbestiperäisen sairauden; |
| --- | --- |

50.

kehottaa EU:n asianomaisia virastoja määrittelemään riippumattomien lääketieteellisten ja teknisten asiantuntijoiden avulla tieteelliset todisteet, joiden perusteella voidaan osoittaa, että tietyt työolosuhteet ovat aiheuttaneet asbestiperäisen sairauden;

Asbestin uhrien ryhmien tukeminen

| 51. | kehottaa komissiota tukemaan neuvonpitojärjestelyjä asiantuntija-avun tarjoamiseksi asbestin uhrien ryhmille ja käytännön tuen antamiseksi ryhmien jäsenille; |
| --- | --- |

51.

kehottaa komissiota tukemaan neuvonpitojärjestelyjä asiantuntija-avun tarjoamiseksi asbestin uhrien ryhmille ja käytännön tuen antamiseksi ryhmien jäsenille;

| 52. | kehottaa komissiota tukemaan asbestin uhrien ryhmien EU:n laajuisen verkoston toimintaa; |
| --- | --- |

52.

kehottaa komissiota tukemaan asbestin uhrien ryhmien EU:n laajuisen verkoston toimintaa;

Strategiat asbestin kieltämiseksi maailmanlaajuisesti

| 53. | korostaa, että altistumisen lähteestä tai altistuneen henkilön työsuhdeasemasta riippumatta kaikki asbestin uhrit EU:ssa ja heidän sukulaisensa ansaitsevat oikeuden saada nopeasti asianmukaista sairaanhoitoa ja riittävää taloudellista tukea kansallisilta terveydenhuoltojärjestelmiltään; |
| --- | --- |

53.

korostaa, että altistumisen lähteestä tai altistuneen henkilön työsuhdeasemasta riippumatta kaikki asbestin uhrit EU:ssa ja heidän sukulaisensa ansaitsevat oikeuden saada nopeasti asianmukaista sairaanhoitoa ja riittävää taloudellista tukea kansallisilta terveydenhuoltojärjestelmiltään;

| 54. | kehottaa EU:ta toimimaan yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotta voidaan ottaa käyttöön uudet välineet, joilla asbestikauppa määritetään myrkyllisten aineiden kaupaksi; |
| --- | --- |

54.

kehottaa EU:ta toimimaan yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotta voidaan ottaa käyttöön uudet välineet, joilla asbestikauppa määritetään myrkyllisten aineiden kaupaksi;

| 55. | kehottaa ottamaan työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden huomioon yleisemmällä tasolla kansallisessa lainsäädännössä ja tekemään siitä työnantajien toimia edellyttävän velvoitteen puitedirektiivin 89/391/ETY mukaisesti; |
| --- | --- |

55.

kehottaa ottamaan työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden huomioon yleisemmällä tasolla kansallisessa lainsäädännössä ja tekemään siitä työnantajien toimia edellyttävän velvoitteen puitedirektiivin 89/391/ETY mukaisesti;

| 56. | kehottaa EU:ta määrittämään ensisijaiseksi tavoitteekseen krysotiiliasbestin sisällyttämisen Rotterdamin yleissopimuksen liitteeseen III; |
| --- | --- |

56.

kehottaa EU:ta määrittämään ensisijaiseksi tavoitteekseen krysotiiliasbestin sisällyttämisen Rotterdamin yleissopimuksen liitteeseen III;

| 57. | kehottaa EU:ta puuttumaan kauppasopimuksia käsittelevillä foorumeilla ja erityisesti WTO:n puitteissa asbestin tuomittavaan vientiin kehitysmaihin ja käyttämään diplomaattista ja taloudellista painostusta asbestia vieviä maita kohtaan, jotta asbestikaivostoimiala voidaan lakkauttaa ja voidaan lopettaa asbestia sisältävien laivahylkyjen laiton ja epäeettinen vientikäytäntö; |
| --- | --- |

57.

kehottaa EU:ta puuttumaan kauppasopimuksia käsittelevillä foorumeilla ja erityisesti WTO:n puitteissa asbestin tuomittavaan vientiin kehitysmaihin ja käyttämään diplomaattista ja taloudellista painostusta asbestia vieviä maita kohtaan, jotta asbestikaivostoimiala voidaan lakkauttaa ja voidaan lopettaa asbestia sisältävien laivahylkyjen laiton ja epäeettinen vientikäytäntö;

| 58. | kehottaa EU:ta edistämään yhteistyössä Maailman terveysjärjestön, kolmansien maiden ja muiden kansainvälisten elinten kanssa työterveyden ja -turvallisuuden korkean tason maailmanlaajuista edistämistä esimerkiksi siten, että tunnistetaan asbestiin liittyviä ongelmia ja edistetään terveyden suojelua edistäviä ratkaisuja; |
| --- | --- |

58.

kehottaa EU:ta edistämään yhteistyössä Maailman terveysjärjestön, kolmansien maiden ja muiden kansainvälisten elinten kanssa työterveyden ja -turvallisuuden korkean tason maailmanlaajuista edistämistä esimerkiksi siten, että tunnistetaan asbestiin liittyviä ongelmia ja edistetään terveyden suojelua edistäviä ratkaisuja;

| 59. | kehottaa EU:ta kehittämään ja tukemaan asbestittoman teknologian ja asbestia koskevan tiedon vientiä kehitysmaihin; |
| --- | --- |

59.

kehottaa EU:ta kehittämään ja tukemaan asbestittoman teknologian ja asbestia koskevan tiedon vientiä kehitysmaihin;

| 60. | tuomitsee eurooppalaiset investoinnit maailmanlaajuiseen asbestiteollisuuteen; |
| --- | --- |

60.

tuomitsee eurooppalaiset investoinnit maailmanlaajuiseen asbestiteollisuuteen;

| 61. | kehottaa komissiota varmistamaan, että asbestin kauttakuljetukseen osallistuvat rahtialukset eivät voi saapua satamiin eivätkä käyttää satamapalveluja ja väliaikaisia varastoja EU:n alueella; |
| --- | --- |

61.

kehottaa komissiota varmistamaan, että asbestin kauttakuljetukseen osallistuvat rahtialukset eivät voi saapua satamiin eivätkä käyttää satamapalveluja ja väliaikaisia varastoja EU:n alueella;

o

o o

| 62. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

62.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  ”Kehitetään syöpää aiheuttaviksi todettuihin aineisiin liittyviä ehkäisy- ja suojautumistoimia määrittämällä altistumisrajat, näytteenottovaatimukset ja mittausmenetelmät sekä työpaikan tyydyttävät hygieniavaatimukset ja määrätään kieltoja tarvittaessa”.

(2)  EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.

(3)  EYVL L 245, 26.8.1992, s. 6.

(4)  EUVL L 330, 16.12.2009, s. 28.

(5)  EYVL L 160, 26.6.1990, s. 39.

(6)  EUVL C 41 E, 19.2.2009, s. 14.

(7)  EUVL C 212 E, 5.8.2010, s. 106.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0589.

(9)  http://www.who.int/ipcs/features/10chemicals_en.pdf.

(10)  http://monographs.iarc.fr/ENG/Monographs/vol100C/mono100C.pdf.

(11)  http://www.icohweb.org/site_new/multimedia/news/pdf/ICOH%20Statement%20on%20global%20asbestos%20ban.pdf.

(12)  http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=3155&langId=en.

(13)  http://www.eurogip.fr/en/docs/EUROGIP-24E-AsbestosOccDiseases.pdf.

(14)  http://www.europeanforum.org/pdf/Eurogip-08_E-cost.pdf.

(15)  Direktiivi 92/57/ETY: Liite IV, A osa, Rakennustyömaan työpaikkoja koskevia yleisiä vähimmäisvaatimuksia, 14.1.2 ”Työvaatteet on voitava säilyttää erillään tavallisista vaatteista ja henkilökohtaisista tavaroista, jos olosuhteet (kuten vaaralliset aineet, kosteus, lika) sitä edellyttävät”.

(16)  Vuonna 1978 parlamentin valiokunta totesi 18 kuukauden tutkimuskauden jälkeen, että asbesti on vaarallista sekä asbestialan työntekijöille että muissa olosuhteissa altistuville (Euroopan parlamentti 1978).

(17)  WHO – Global Health Risks: Mortality and burden of disease attributable to selected major risks – http://www.who.int/healthinfo/global_burden_disease/GlobalHealthRisks_report_full.pdf ja http://www.who.int/ipcs/assessment/public_health/asbestos/en/

(18)  Sekä uhrien että heidän perheidensä kannalta mesoteliooma on äärimmäisen vaikea asia erityisesti psykologisesti. Torinon yliopiston Casale Monferratossa tekemän tutkimuksen (professori A. Granieri) mukaan mesotelioomaa sairastavilla ja heidän perheillään ilmenee useita psykologisia oireita, jotka täyttävät tieteellisesti hyväksytyn posttraumaattisen stressireaktion määritelmän.

(19)  EUVL L 238, 25.9.2003, s. 28.

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/111 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/111

---

P7_TA(2013)0094

Eurooppalaisen keskinäisen yhtiöin perussääntö

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 suosituksista komissiolle eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännöstä (2012/2039(INL))

(2016/C 036/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan,

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston asetukseksi eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännöstä (COM(1991)0273) sekä muutetun ehdotuksen (COM(1993)0252), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston asetukseksi eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännöstä (COM(1991)0273) sekä muutetun ehdotuksen (COM(1993)0252),

| — | ottaa huomioon 27. syyskuuta 2005 annetun komission tiedonannon vireillä olevien lakiehdotusten seulonnan tuloksista (COM(2005)0462), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. syyskuuta 2005 annetun komission tiedonannon vireillä olevien lakiehdotusten seulonnan tuloksista (COM(2005)0462),

| — | ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2011 päivätyn komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi – ’Yhdessä uuteen kasvuun’” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2011 päivätyn komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi – ’Yhdessä uuteen kasvuun’” (COM(2011)0206),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 päivätyn komission tiedonannon ”Sosiaalisen yrittäjyyden aloite – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 päivätyn komission tiedonannon ”Sosiaalisen yrittäjyyden aloite – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille” (COM(2011)0682),

| — | ottaa huomioon 16. toukokuuta 2006 antamansa päätöslauselman vireillä olevien lainsäädäntöehdotusten seulonnan tuloksista (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. toukokuuta 2006 antamansa päätöslauselman vireillä olevien lainsäädäntöehdotusten seulonnan tuloksista (1),

| — | ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman yhtiöoikeuden viimeaikaisesta kehityksestä ja tulevaisuudennäkymistä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman yhtiöoikeuden viimeaikaisesta kehityksestä ja tulevaisuudennäkymistä (2),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman osuus- ja yhteisötaloudesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman osuus- ja yhteisötaloudesta (3),

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman Tukholman ohjelman toteuttamista koskevan toimintasuunnitelman yksityis-, kauppa- ja perheoikeuteen sekä kansainväliseen yksityisoikeuteen liittyvistä näkökohdista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman Tukholman ohjelman toteuttamista koskevan toimintasuunnitelman yksityis-, kauppa- ja perheoikeuteen sekä kansainväliseen yksityisoikeuteen liittyvistä näkökohdista (4),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2011 hyväksymänsä kannanoton keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden eurooppalaisen peruskirjan laatimiseen (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2011 hyväksymänsä kannanoton keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden eurooppalaisen peruskirjan laatimiseen (5),

| — | ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen yhtiöoikeuden tulevaisuudesta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen yhtiöoikeuden tulevaisuudesta (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan tason lisäarvoyksikön oikeudellisten asioiden valiokunnalle 21. tammikuuta 2013 esittämän arvion eurooppalaisten keskinäisten yhtiöiden perussäännön Euroopan tasolla tuottamasta lisäarvosta (7); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tason lisäarvoyksikön oikeudellisten asioiden valiokunnalle 21. tammikuuta 2013 esittämän arvion eurooppalaisten keskinäisten yhtiöiden perussäännön Euroopan tasolla tuottamasta lisäarvosta (7);

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 42 ja 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 42 ja 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0018/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0018/2013),

| A. | ottaa huomioon, että komissio peruutti ehdotusluonnoksensa asetukseksi eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännöstä maaliskuussa 2006; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komissio peruutti ehdotusluonnoksensa asetukseksi eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännöstä maaliskuussa 2006;

| B. | ottaa huomioon, että vuonna 2003 hyväksyttiin asetus eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöistä (8) ja että komissio esitti 8. helmikuuta 2012 ehdotuksen neuvoston asetukseksi eurooppalaisen säätiön (FE) perussäännöstä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vuonna 2003 hyväksyttiin asetus eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöistä (8) ja että komissio esitti 8. helmikuuta 2012 ehdotuksen neuvoston asetukseksi eurooppalaisen säätiön (FE) perussäännöstä;

| C. | ottaa huomioon, että parlamentin työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan vuonna 2011 tilaamassa tutkimuksessa esitettiin selkeästi, millaisia yhteiskunnallisia, poliittisia ja taloudellisia vaikutuksia unionin toimenpiteillä on keskinäisten yhtiöiden alalla; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että parlamentin työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan vuonna 2011 tilaamassa tutkimuksessa esitettiin selkeästi, millaisia yhteiskunnallisia, poliittisia ja taloudellisia vaikutuksia unionin toimenpiteillä on keskinäisten yhtiöiden alalla;

| D. | toteaa, että parlamentti on viime vuosina hyväksynyt useita päätöslauselmia, joissa vaaditaan asetusta eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännöstä; pitää valitettavana, että komissio sen jälkeen, kun se peruutti ehdotuksensa eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännöstä vuonna 2006, ei ole tehnyt uutta ehdotusta, jossa keskinäisille yhtiöille annettaisiin käyttöön riittävä oikeudellinen väline helpottamaan niiden rajat ylittävää toimintaa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että parlamentti on viime vuosina hyväksynyt useita päätöslauselmia, joissa vaaditaan asetusta eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännöstä; pitää valitettavana, että komissio sen jälkeen, kun se peruutti ehdotuksensa eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännöstä vuonna 2006, ei ole tehnyt uutta ehdotusta, jossa keskinäisille yhtiöille annettaisiin käyttöön riittävä oikeudellinen väline helpottamaan niiden rajat ylittävää toimintaa;

| E. | ottaa huomioon, että komissio on sitoutunut tarkastelemaan uudelleen joitakin aikaisempia ehdotuksia eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännöstä ja harkitsemaan uusien lainsäädännöllisten toimenpiteiden tarvetta kattavaa vaikutustenarviointia varten; suhtautuu myönteisesti komission tilaamaan keskinäisten yhtiöiden nykytilannetta ja tulevaisuudennäkymiä unionissa koskevaan tutkimukseen, jossa käsitellään keskinäisten yhtiöiden vaikeuksia, jotka johtuvat lainsäädäntökehysten puuttumisesta joissakin jäsenvaltioissa, sekä uusien keskinäisten yhtiöiden perustamista koskevia pääomavaatimusten ja ryhmien muodostamista koskevien ratkaisujen puuttumisen aiheuttamia ongelmia; kehottaa komissiota ehdottamaan asianmukaisia ratkaisuja näihin ongelmiin, mukaan lukien perussäännöt, jotta voidaan ottaa paremmin huomioon keskinäisten yhtiöiden osallisuus yhteisötalouteen; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komissio on sitoutunut tarkastelemaan uudelleen joitakin aikaisempia ehdotuksia eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännöstä ja harkitsemaan uusien lainsäädännöllisten toimenpiteiden tarvetta kattavaa vaikutustenarviointia varten; suhtautuu myönteisesti komission tilaamaan keskinäisten yhtiöiden nykytilannetta ja tulevaisuudennäkymiä unionissa koskevaan tutkimukseen, jossa käsitellään keskinäisten yhtiöiden vaikeuksia, jotka johtuvat lainsäädäntökehysten puuttumisesta joissakin jäsenvaltioissa, sekä uusien keskinäisten yhtiöiden perustamista koskevia pääomavaatimusten ja ryhmien muodostamista koskevien ratkaisujen puuttumisen aiheuttamia ongelmia; kehottaa komissiota ehdottamaan asianmukaisia ratkaisuja näihin ongelmiin, mukaan lukien perussäännöt, jotta voidaan ottaa paremmin huomioon keskinäisten yhtiöiden osallisuus yhteisötalouteen;

| F. | katsoo, että komissio on kiitettävästi tunnustanut perussääntöjen tarpeellisuuden ja pyrkii luomaan laadukkaampaa lainsäädäntöä yhteisötalouden organisaatioille (mukaan luettuina keskinäiset yhtiöt), ja korostaa, että keskinäisten yhtiöiden pitäisi pystyä toimimaan yli rajojen, koska se edesauttaisi Euroopan toimia ”kasvun vahdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi” Euroopan talousalueella (9); |
| --- | --- |

F.

katsoo, että komissio on kiitettävästi tunnustanut perussääntöjen tarpeellisuuden ja pyrkii luomaan laadukkaampaa lainsäädäntöä yhteisötalouden organisaatioille (mukaan luettuina keskinäiset yhtiöt), ja korostaa, että keskinäisten yhtiöiden pitäisi pystyä toimimaan yli rajojen, koska se edesauttaisi Euroopan toimia ”kasvun vahdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi” Euroopan talousalueella (9);

| G. | pitää näin ollen toivottavana, että tästä eurooppalaisesta perussäännöstä tulee kunnianhimoinen ja innovatiivinen, jotta voitaisiin suojella työntekijöitä ja heidän perheitään heidän muuttaessaan unionin sisällä; |
| --- | --- |

G.

pitää näin ollen toivottavana, että tästä eurooppalaisesta perussäännöstä tulee kunnianhimoinen ja innovatiivinen, jotta voitaisiin suojella työntekijöitä ja heidän perheitään heidän muuttaessaan unionin sisällä;

| H. | panee merkille, että keskinäiset yhtiöt ovat luonnollisten tai oikeushenkilöiden vapaaehtoisia ryhmiä, joiden tarkoituksena on vastata jäsentensä tarpeisiin sen sijaan, että hankittaisiin tuottoa sijoitetulle pääomalle, ne toimivat vapaaehtoisen ja avoimen jäsenyyden sekä jäsenten välisen yhteisvastuullisuuden periaatteiden mukaisesti ja niitä johdetaan demokratian periaatteiden mukaisesti (joista voidaan mainita esimerkiksi yhden äänen periaate yksittäisten henkilöiden muodostamissa keskinäisissä yhtiöissä), mikä edistää vastuullista ja kestävää hallinnointia; |
| --- | --- |

H.

panee merkille, että keskinäiset yhtiöt ovat luonnollisten tai oikeushenkilöiden vapaaehtoisia ryhmiä, joiden tarkoituksena on vastata jäsentensä tarpeisiin sen sijaan, että hankittaisiin tuottoa sijoitetulle pääomalle, ne toimivat vapaaehtoisen ja avoimen jäsenyyden sekä jäsenten välisen yhteisvastuullisuuden periaatteiden mukaisesti ja niitä johdetaan demokratian periaatteiden mukaisesti (joista voidaan mainita esimerkiksi yhden äänen periaate yksittäisten henkilöiden muodostamissa keskinäisissä yhtiöissä), mikä edistää vastuullista ja kestävää hallinnointia;

| I. | katsoo, että eurooppalaisten keskinäisten yhtiöiden kirjo on laaja, joten niiden tarjoamat palvelut sekä niiden ulottuvuus, tehtävät ja maantieteelliset vaikutukset ovat hyvin erilaiset; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että eurooppalaisten keskinäisten yhtiöiden kirjo on laaja, joten niiden tarjoamat palvelut sekä niiden ulottuvuus, tehtävät ja maantieteelliset vaikutukset ovat hyvin erilaiset;

| J. | toteaa, että Euroopassa on kaksi keskinäisten yhtiöiden päätyyppiä, jotka ovat keskinäinen etuuskassa ja keskinäinen vakuutusyhtiö; toteaa, että keskinäiset etuuskassat tarjoavat sosiaaliturvaa lakisääteisten sosiaaliturvajärjestelmien lisäksi, täydennykseksi tai niiden osana; toteaa, että keskinäiset vakuutusyhtiöt voivat myöntää kaikentyyppisiä omaisuus- ja henkilövakuutuksia ja että joissakin jäsenvaltioissa keskinäiset yhtiöt voivat tarjota palveluita myös muilla aloilla, esimerkiksi asunto- ja luottoaloilla; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että Euroopassa on kaksi keskinäisten yhtiöiden päätyyppiä, jotka ovat keskinäinen etuuskassa ja keskinäinen vakuutusyhtiö; toteaa, että keskinäiset etuuskassat tarjoavat sosiaaliturvaa lakisääteisten sosiaaliturvajärjestelmien lisäksi, täydennykseksi tai niiden osana; toteaa, että keskinäiset vakuutusyhtiöt voivat myöntää kaikentyyppisiä omaisuus- ja henkilövakuutuksia ja että joissakin jäsenvaltioissa keskinäiset yhtiöt voivat tarjota palveluita myös muilla aloilla, esimerkiksi asunto- ja luottoaloilla;

| K. | toteaa, että laajasta kirjostaan huolimatta keskinäiset yhtiöt tarjoavat palveluja ja järjestelyjä jäsentensä edun mukaisesti ja solidaarisuuteen perustuen ja niiden rahoitus toteutetaan yhteisesti; toteaa, että ne ovat demokraattisesti järjestäytyneitä ja käyttävät toimintansa ylijäämän jäsentensä hyväksi; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että laajasta kirjostaan huolimatta keskinäiset yhtiöt tarjoavat palveluja ja järjestelyjä jäsentensä edun mukaisesti ja solidaarisuuteen perustuen ja niiden rahoitus toteutetaan yhteisesti; toteaa, että ne ovat demokraattisesti järjestäytyneitä ja käyttävät toimintansa ylijäämän jäsentensä hyväksi;

| L. | katsoo, että unionin tavoitteena on varmistaa tasapuoliset kilpailuolosuhteet ja tukea taloudellista kehitystä, joten sen olisi tarjottava keskinäisille yhtiöille, joiden yhtiömuoto tunnustetaan suurimmassa osassa jäsenvaltioita, riittävät oikeudelliset välineet, joilla voidaan helpottaa niiden rajatylittävän toiminnan kehitystä ja mahdollistaa niiden hyötyminen sisämarkkinoista; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että unionin tavoitteena on varmistaa tasapuoliset kilpailuolosuhteet ja tukea taloudellista kehitystä, joten sen olisi tarjottava keskinäisille yhtiöille, joiden yhtiömuoto tunnustetaan suurimmassa osassa jäsenvaltioita, riittävät oikeudelliset välineet, joilla voidaan helpottaa niiden rajatylittävän toiminnan kehitystä ja mahdollistaa niiden hyötyminen sisämarkkinoista;

| M. | ottaa huomioon, että keskinäisillä yhtiöillä on suuri merkitys unionin taloudelle, koska ne tarjoavat terveydenhuollon, sosiaalietuudet ja kohtuuhintaisia vakuutuspalveluja yli 160 miljoonalle Euroopan kansalaiselle; ottaa huomioon, että niiden osuus vakuutusmaksuista on yli 180 miljoonaa euroa ja ne työllistävät yli 350 000 henkilöä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että keskinäisillä yhtiöillä on suuri merkitys unionin taloudelle, koska ne tarjoavat terveydenhuollon, sosiaalietuudet ja kohtuuhintaisia vakuutuspalveluja yli 160 miljoonalle Euroopan kansalaiselle; ottaa huomioon, että niiden osuus vakuutusmaksuista on yli 180 miljoonaa euroa ja ne työllistävät yli 350 000 henkilöä;

| N. | katsoo, että keskinäiset yhtiöt helpottavat hoidon saamista ja sosiaalista osallisuutta ja että ne osallistuvat täysimääräisesti yleistä etua koskevien palvelujen tarjoamiseen unionissa; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että keskinäiset yhtiöt helpottavat hoidon saamista ja sosiaalista osallisuutta ja että ne osallistuvat täysimääräisesti yleistä etua koskevien palvelujen tarjoamiseen unionissa;

| O. | toteaa, että vuonna 2010 12,3 miljoonaa Euroopan kansalaista eli noin 2,5 prosenttia unionin työssä käyvästä väestöstä, kävi töissä toisessa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että vuonna 2010 12,3 miljoonaa Euroopan kansalaista eli noin 2,5 prosenttia unionin työssä käyvästä väestöstä, kävi töissä toisessa jäsenvaltiossa;

| P. | ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa lakisääteisten sairauskassojen on kiellettyä toimia yksityisinä yrityksinä; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa lakisääteisten sairauskassojen on kiellettyä toimia yksityisinä yrityksinä;

| Q. | ottaa huomioon, että keskinäisten yhtiöiden osuus vakuutusmarkkinoista on 25 prosenttia ja alan yritysten kokonaismäärästä 70 prosenttia; katsoo, että keskinäisiä yhtiöitä ei voi jatkuvasti jättää huomiotta sisämarkkinoilla (10), vaan niitä varten olisi laadittava eurooppalainen perussääntö, jotta ne olisivat unionissa yhdenvertaisia muiden yrittäjyyden muotojen kanssa; katsoo, että yrittäjyyden muotojen moninaisuus on rikkaus, joka on tunnustettava täysimääräisesti ja jota on kannustettava; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että keskinäisten yhtiöiden osuus vakuutusmarkkinoista on 25 prosenttia ja alan yritysten kokonaismäärästä 70 prosenttia; katsoo, että keskinäisiä yhtiöitä ei voi jatkuvasti jättää huomiotta sisämarkkinoilla (10), vaan niitä varten olisi laadittava eurooppalainen perussääntö, jotta ne olisivat unionissa yhdenvertaisia muiden yrittäjyyden muotojen kanssa; katsoo, että yrittäjyyden muotojen moninaisuus on rikkaus, joka on tunnustettava täysimääräisesti ja jota on kannustettava;

| R. | katsoo, että keskinäisillä yhtiöillä on tai pitäisi olla merkittävä asema jäsenvaltioiden taloudessa, koska ne edesauttavat unionin väestökehityksen suuntausten mukaisia strategisia tavoitteita varmistaa osallistava kasvu, johon sisältyy perusresurssien, sosiaalisten oikeuksien ja palveluiden sekä solidaarisuuteen, kohtuuhintaisuuteen, syrjimättömyyteen ja yleiskattavuuteen perustuvan asianmukaisen terveydenhoidon ja pitkäaikaishoidon saatavuus kaikille sekä takuu siitä, että lisähoidon tarve ei aja ikääntyneitä köyhyyteen ja taloudelliseen riippuvuuteen; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että keskinäisillä yhtiöillä on tai pitäisi olla merkittävä asema jäsenvaltioiden taloudessa, koska ne edesauttavat unionin väestökehityksen suuntausten mukaisia strategisia tavoitteita varmistaa osallistava kasvu, johon sisältyy perusresurssien, sosiaalisten oikeuksien ja palveluiden sekä solidaarisuuteen, kohtuuhintaisuuteen, syrjimättömyyteen ja yleiskattavuuteen perustuvan asianmukaisen terveydenhoidon ja pitkäaikaishoidon saatavuus kaikille sekä takuu siitä, että lisähoidon tarve ei aja ikääntyneitä köyhyyteen ja taloudelliseen riippuvuuteen;

| S. | toteaa, että keskinäiset yhtiöt toimivat aktiivisesti erityisesti terveyden, pitkäaikaishoidon, eläkkeiden ja sosiaalipalvelujen aloilla, joihin kuuluu myös ikääntyvän väestön tarpeet, ja että keskinäisten yhtiöiden osallistuminen keskeisinä sidosryhminä on keskeisen tärkeää sosiaaliturvan pitkäaikaiselle tulevaisuudelle, koska väestön ikääntyminen asettaa Euroopassa suuria haasteita koetellen erityisesti kansallisten talousarvioiden tasapainoa ja saattaa aiheuttaa paineita sosiaaliturvaan varatuille julkisille menoille; katsoo, että keskinäiset yhtiöt voivat ottaa merkittävän aseman ehdottamalla yksityisellä sektorilla sosiaalisesti vastuullisia eläkejärjestelmiä, mutta ne eivät voi kuitenkaan korvata eläkejärjestelmän vahvaa ensimmäistä pilaria; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että keskinäiset yhtiöt toimivat aktiivisesti erityisesti terveyden, pitkäaikaishoidon, eläkkeiden ja sosiaalipalvelujen aloilla, joihin kuuluu myös ikääntyvän väestön tarpeet, ja että keskinäisten yhtiöiden osallistuminen keskeisinä sidosryhminä on keskeisen tärkeää sosiaaliturvan pitkäaikaiselle tulevaisuudelle, koska väestön ikääntyminen asettaa Euroopassa suuria haasteita koetellen erityisesti kansallisten talousarvioiden tasapainoa ja saattaa aiheuttaa paineita sosiaaliturvaan varatuille julkisille menoille; katsoo, että keskinäiset yhtiöt voivat ottaa merkittävän aseman ehdottamalla yksityisellä sektorilla sosiaalisesti vastuullisia eläkejärjestelmiä, mutta ne eivät voi kuitenkaan korvata eläkejärjestelmän vahvaa ensimmäistä pilaria;

| T. | toteaa, että yksityistä sektoria kehotetaan osallistumaan unionin hyvinvointijärjestelmän ja yhteisötalouden uudistuksen tuomien haasteiden ratkaisemiseen; katsoo erityisesti, että keskinäisillä yhtiöillä on tämän tavoitteen saavuttamisessa luonnollinen sidosryhmän rooli; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että yksityistä sektoria kehotetaan osallistumaan unionin hyvinvointijärjestelmän ja yhteisötalouden uudistuksen tuomien haasteiden ratkaisemiseen; katsoo erityisesti, että keskinäisillä yhtiöillä on tämän tavoitteen saavuttamisessa luonnollinen sidosryhmän rooli;

| U. | ottaa huomioon, että keskinäiset yhtiöt, joiden keskeisiä arvoja ovat solidaarisuus, demokraattinen hallinto ja osakkaiden puuttuminen, toimivat jäsentensä edun mukaisesti ja siten luonnostaan sosiaalisesti vastuullisella tavalla; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että keskinäiset yhtiöt, joiden keskeisiä arvoja ovat solidaarisuus, demokraattinen hallinto ja osakkaiden puuttuminen, toimivat jäsentensä edun mukaisesti ja siten luonnostaan sosiaalisesti vastuullisella tavalla;

| V. | toteaa, että keskinäisten yhtiöiden arvot ovat Euroopan sosiaalisen mallin perusperiaatteiden mukaisia; katsoo, että koska keskinäiset yhtiöt perustuvat yhteisvastuun arvoille, ne ovat unionin sosiaalisen markkinatalouden kannalta tärkeitä toimijoita, joiden merkitys olisi tunnustettava laajemmin, erityisesti eurooppalaisen perussäännön käyttöönoton myötä; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että keskinäisten yhtiöiden arvot ovat Euroopan sosiaalisen mallin perusperiaatteiden mukaisia; katsoo, että koska keskinäiset yhtiöt perustuvat yhteisvastuun arvoille, ne ovat unionin sosiaalisen markkinatalouden kannalta tärkeitä toimijoita, joiden merkitys olisi tunnustettava laajemmin, erityisesti eurooppalaisen perussäännön käyttöönoton myötä;

| W. | katsoo, että terveydenhuolto- ja eläkemenojen kasvu voi vaikuttaa merkittävästi nykyisten sosiaaliturvajärjestelmien kestävyyteen ja kattavuuteen; toteaa, että keskinäiset yhtiöt edistävät hyvinvointivaltion keskeisiä arvoja, kuten yhteisvastuullisuutta, syrjimättömyyttä sekä sosiaalipalvelujen tasavertaista saatavuutta ja korkeaa laatua yksityisellä sektorilla; katsoo, että vahvistettaessa keskinäisten yhtiöiden panosta unionin sosiaaliseen markkinatalouteen ei pidä horjuttaa toimia, joita jäsenvaltioissa toteutetaan sosiaaliturvan alalla; katsoo kuitenkin, että vapaaehtoiset sosiaaliturvajärjestelmät eivät saa korvata lakisääteistä sosiaaliturvaa; katsoo, että on kunnioitettava sosiaaliturvajärjestelmien erilaisuutta, kun niiden toiminta on joko täysin valtion, keskinäisten yhtiöiden tai yhtä aikaa molempien varassa; katsoo, että eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussääntö on olennaisen tärkeä, mutta sen avulla ei pidä peitellä jäsenvaltioissa havaittuja vajeita sosiaaliturvan alalla; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että terveydenhuolto- ja eläkemenojen kasvu voi vaikuttaa merkittävästi nykyisten sosiaaliturvajärjestelmien kestävyyteen ja kattavuuteen; toteaa, että keskinäiset yhtiöt edistävät hyvinvointivaltion keskeisiä arvoja, kuten yhteisvastuullisuutta, syrjimättömyyttä sekä sosiaalipalvelujen tasavertaista saatavuutta ja korkeaa laatua yksityisellä sektorilla; katsoo, että vahvistettaessa keskinäisten yhtiöiden panosta unionin sosiaaliseen markkinatalouteen ei pidä horjuttaa toimia, joita jäsenvaltioissa toteutetaan sosiaaliturvan alalla; katsoo kuitenkin, että vapaaehtoiset sosiaaliturvajärjestelmät eivät saa korvata lakisääteistä sosiaaliturvaa; katsoo, että on kunnioitettava sosiaaliturvajärjestelmien erilaisuutta, kun niiden toiminta on joko täysin valtion, keskinäisten yhtiöiden tai yhtä aikaa molempien varassa; katsoo, että eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussääntö on olennaisen tärkeä, mutta sen avulla ei pidä peitellä jäsenvaltioissa havaittuja vajeita sosiaaliturvan alalla;

| X. | pitää toivottavana, että kaikkien palkansaajien ja erityisesti pienissä yrityksissä työskentelevien palkansaajien mahdollisuutta liittyä keskinäisiin yhtiöihin helpotetaan ja heitä kannustetaan tähän; |
| --- | --- |

X.

pitää toivottavana, että kaikkien palkansaajien ja erityisesti pienissä yrityksissä työskentelevien palkansaajien mahdollisuutta liittyä keskinäisiin yhtiöihin helpotetaan ja heitä kannustetaan tähän;

| Y. | pitää näin ollen toivottavana, että työntekijöiden liittymistä keskinäisten yhtiöiden järjestelmään kannustetaan myöntämällä vapautuksia sosiaalimaksuista tai verohelpotuksia; |
| --- | --- |

Y.

pitää näin ollen toivottavana, että työntekijöiden liittymistä keskinäisten yhtiöiden järjestelmään kannustetaan myöntämällä vapautuksia sosiaalimaksuista tai verohelpotuksia;

| Z. | katsoo, että kun otetaan huomioon valtioiden sosiaaliturvaa koskevat haasteet, keskinäiset yhtiöt voisivat auttaa tarjoamaan kohtuuhintaisen turvaverkon riskiryhmille; toteaa, että keskinäiset yhtiöt tarjoavat unionin kansalaisille enemmän kohtuuhintaisia vaihtoehtoja; |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että kun otetaan huomioon valtioiden sosiaaliturvaa koskevat haasteet, keskinäiset yhtiöt voisivat auttaa tarjoamaan kohtuuhintaisen turvaverkon riskiryhmille; toteaa, että keskinäiset yhtiöt tarjoavat unionin kansalaisille enemmän kohtuuhintaisia vaihtoehtoja;

| AA. | toteaa, että tietyt keskinäiset yhtiöt perustuvat erittäin vahvasti vapaaehtoisuuteen, ja katsoo, että tämä vapaaehtoisuuden henki on säilytettävä ja sitä on edistettävä; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että tietyt keskinäiset yhtiöt perustuvat erittäin vahvasti vapaaehtoisuuteen, ja katsoo, että tämä vapaaehtoisuuden henki on säilytettävä ja sitä on edistettävä;

| AB. | ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa keskinäiset yhtiöt tarjoavat vakuutuspalvelujen lisäksi jäsenilleen matalakorkoisia tai korottomia lainoja; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa keskinäiset yhtiöt tarjoavat vakuutuspalvelujen lisäksi jäsenilleen matalakorkoisia tai korottomia lainoja;

| AC. | katsoo, että vastaaviin kaupallisiin toimijoihin verrattuna keskinäisten yhtiöiden lisäarvo on vieläkin suurempi unionin tasolla, kun otetaan huomioon niiden taloudellinen merkitys ja myönteinen vaikutus unionin laajuisella toimintakentällä; |
| --- | --- |

AC.

katsoo, että vastaaviin kaupallisiin toimijoihin verrattuna keskinäisten yhtiöiden lisäarvo on vieläkin suurempi unionin tasolla, kun otetaan huomioon niiden taloudellinen merkitys ja myönteinen vaikutus unionin laajuisella toimintakentällä;

| AD. | katsoo, että yhteisötaloudella ja erityisesti keskinäisillä yhtiöillä on ratkaiseva merkitys unionin taloudessa, kun se yhdistää kannattavuuden solidaarisuuteen, luo korkealaatuisia työpaikkoja ja paikallisia työpaikkoja, lujittaa sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, luo sosiaalista pääomaa, sekä edistää aktiivista kansalaisuutta, yhteisvastuullisuuteen perustuvaa sosiaaliturvaa ja demokraattisiin arvoihin perustuvaa talousmallia, joka asettaa ihmiset etusijalle ja tukee kestävää kehitystä sekä sosiaalista, ympäristöön liittyvää ja teknologista innovaatiota; |
| --- | --- |

AD.

katsoo, että yhteisötaloudella ja erityisesti keskinäisillä yhtiöillä on ratkaiseva merkitys unionin taloudessa, kun se yhdistää kannattavuuden solidaarisuuteen, luo korkealaatuisia työpaikkoja ja paikallisia työpaikkoja, lujittaa sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, luo sosiaalista pääomaa, sekä edistää aktiivista kansalaisuutta, yhteisvastuullisuuteen perustuvaa sosiaaliturvaa ja demokraattisiin arvoihin perustuvaa talousmallia, joka asettaa ihmiset etusijalle ja tukee kestävää kehitystä sekä sosiaalista, ympäristöön liittyvää ja teknologista innovaatiota;

| AE. | toteaa, että keskinäisiä yhtiöitä pyydetään ottamaan osaa näiden haasteiden ratkaisemiseen yksityisen sektorin rinnalla ja tätä varten niiden olisi voitava kilpailla yhtäläisin edellytyksin muiden yritysmuotojen kanssa unionissa; toteaa, että nykyiset eurooppalaiset perussäännöt, kuten eurooppaosuuskunnan (SCE) tai eurooppayhtiön (SE) perussäännöt, eivät sovellu keskinäisille yhtiöille hallintomallien erilaisuuden vuoksi; |
| --- | --- |

AE.

toteaa, että keskinäisiä yhtiöitä pyydetään ottamaan osaa näiden haasteiden ratkaisemiseen yksityisen sektorin rinnalla ja tätä varten niiden olisi voitava kilpailla yhtäläisin edellytyksin muiden yritysmuotojen kanssa unionissa; toteaa, että nykyiset eurooppalaiset perussäännöt, kuten eurooppaosuuskunnan (SCE) tai eurooppayhtiön (SE) perussäännöt, eivät sovellu keskinäisille yhtiöille hallintomallien erilaisuuden vuoksi;

| AF. | pitää valitettavina unionin lainsäädännössä olevia puutteita, sillä keskinäisistä yhtiöistä ei ole erityismainintaa perussopimuksissa ja niiden liiketoimintamalli ei sisälly mihinkään osaan sekundaarilainsäädäntöä, jossa viitataan vain julkisiin ja yksityisiin yrityksiin; katsoo, että tämä heikentää keskinäisten yhtiöiden asemaa, niiden kehitystä sekä rajatylittävien ryhmittymien perustamista; |
| --- | --- |

AF.

pitää valitettavina unionin lainsäädännössä olevia puutteita, sillä keskinäisistä yhtiöistä ei ole erityismainintaa perussopimuksissa ja niiden liiketoimintamalli ei sisälly mihinkään osaan sekundaarilainsäädäntöä, jossa viitataan vain julkisiin ja yksityisiin yrityksiin; katsoo, että tämä heikentää keskinäisten yhtiöiden asemaa, niiden kehitystä sekä rajatylittävien ryhmittymien perustamista;

| AG. | katsoo, että keskinäisiä yhtiöitä koskeva eurooppalainen perussääntö edistää olennaisesti sisämarkkinoiden yhdentymistä, keskinäisten yhtiöiden ominaispiirteiden parempaa tunnustamista ja Eurooppa 2020 -strategian kasvua ja työllisyyttä koskevien tavoitteiden saavuttamiseen osallistumista keskinäisissä yhtiöissä; katsoo, että eurooppalainen perussääntö helpottaisi myös Euroopan kansalaisten liikkuvuutta, koska keskinäiset yhtiöt voisivat tarjota palveluja useissa jäsenvaltioissa ja tuoda siten enemmän jatkuvuutta ja johdonmukaisuutta sisämarkkinoille; |
| --- | --- |

AG.

katsoo, että keskinäisiä yhtiöitä koskeva eurooppalainen perussääntö edistää olennaisesti sisämarkkinoiden yhdentymistä, keskinäisten yhtiöiden ominaispiirteiden parempaa tunnustamista ja Eurooppa 2020 -strategian kasvua ja työllisyyttä koskevien tavoitteiden saavuttamiseen osallistumista keskinäisissä yhtiöissä; katsoo, että eurooppalainen perussääntö helpottaisi myös Euroopan kansalaisten liikkuvuutta, koska keskinäiset yhtiöt voisivat tarjota palveluja useissa jäsenvaltioissa ja tuoda siten enemmän jatkuvuutta ja johdonmukaisuutta sisämarkkinoille;

| AH. | katsoo, että keskinäisten yhtiöiden eurooppalainen perussääntö tarjoaisi keinon edistää keskinäisyyden mallia koko laajentuneessa unionissa, erityisesti uusissa jäsenvaltioissa, joissa se ei sisälly kaikkiin oikeusjärjestelmiin; toteaa, että unionin asetuksesta, jota sovellettaisiin luonnollisesti koko unionissa, olisi kaksinkertainen etu, koska se tarjoaisi näille maille eurooppalaiset viitesäännöt ja kohentaisi keskinäisen yhtiön asemaa ja julkista kuvaa; |
| --- | --- |

AH.

katsoo, että keskinäisten yhtiöiden eurooppalainen perussääntö tarjoaisi keinon edistää keskinäisyyden mallia koko laajentuneessa unionissa, erityisesti uusissa jäsenvaltioissa, joissa se ei sisälly kaikkiin oikeusjärjestelmiin; toteaa, että unionin asetuksesta, jota sovellettaisiin luonnollisesti koko unionissa, olisi kaksinkertainen etu, koska se tarjoaisi näille maille eurooppalaiset viitesäännöt ja kohentaisi keskinäisen yhtiön asemaa ja julkista kuvaa;

| AI. | katsoo, että perussääntö voisi tarjota keskinäisille yhtiöille mahdollisuuksia saada aikaan mittakaavaetuja, jotta voitaisiin säilyttää kilpailukyky tulevaisuudessa, ja se voisi lisätä keskinäisten yhtiöiden arvon tunnustamista unionin päätöksenteossa; |
| --- | --- |

AI.

katsoo, että perussääntö voisi tarjota keskinäisille yhtiöille mahdollisuuksia saada aikaan mittakaavaetuja, jotta voitaisiin säilyttää kilpailukyky tulevaisuudessa, ja se voisi lisätä keskinäisten yhtiöiden arvon tunnustamista unionin päätöksenteossa;

| AJ. | ottaa huomioon, että keskinäiset yhtiöt ovat vakaita ja kestäviä organisaatioita, jotka ovat pystyneet torjumaan hyvin talouskriisin vaikutuksia kaikissa talouksissa, ja ne ovat edesauttaneet vahvempien ja monipuolisempien markkinoiden syntyä erityisesti vakuutus- ja sosiaaliturva-alalla; toteaa, että keskinäiset yhtiöt toimivat aktiivisesti erityisesti ikääntyvän väestön ja sosiaalisten tarpeiden alalla; toteaa, että keskinäisten yhtiöiden mukanaolo eläkealalla tarjoaa lisävaihtoehtoja unionin kansalaisille ja että keskinäiset yhtiöt ovat keskeisessä asemassa pyrittäessä säilyttämään Euroopan sosiaalinen malli; |
| --- | --- |

AJ.

ottaa huomioon, että keskinäiset yhtiöt ovat vakaita ja kestäviä organisaatioita, jotka ovat pystyneet torjumaan hyvin talouskriisin vaikutuksia kaikissa talouksissa, ja ne ovat edesauttaneet vahvempien ja monipuolisempien markkinoiden syntyä erityisesti vakuutus- ja sosiaaliturva-alalla; toteaa, että keskinäiset yhtiöt toimivat aktiivisesti erityisesti ikääntyvän väestön ja sosiaalisten tarpeiden alalla; toteaa, että keskinäisten yhtiöiden mukanaolo eläkealalla tarjoaa lisävaihtoehtoja unionin kansalaisille ja että keskinäiset yhtiöt ovat keskeisessä asemassa pyrittäessä säilyttämään Euroopan sosiaalinen malli;

| AK. | ottaa huomioon, että keskinäisillä yhtiöillä ei ole osakkeita, vaan ne ovat yhteisomistuksessa, ja että niiden ylijäämä investoidaan sen sijaan, että se jaettaisiin jäsenille; katsoo, että tämän ansiosta keskinäiset yhtiöt ovat kestäneet kriisin paremmin kuin muut yksityisen sektorin yritykset; |
| --- | --- |

AK.

ottaa huomioon, että keskinäisillä yhtiöillä ei ole osakkeita, vaan ne ovat yhteisomistuksessa, ja että niiden ylijäämä investoidaan sen sijaan, että se jaettaisiin jäsenille; katsoo, että tämän ansiosta keskinäiset yhtiöt ovat kestäneet kriisin paremmin kuin muut yksityisen sektorin yritykset;

| AL. | katsoo, että eurooppalainen perussääntö muodostaisi vapaaehtoisen välineen keskinäisiin yhtiöihin sovellettavien kansallisten säännösten lisäksi eikä se näin ollen vaikuttaisi olemassa oleviin perussääntöihin vaan muodostaisi niin kutsutun 28. järjestelmän, joka helpottaisi keskinäisten yhtiöiden rajatylittävää toimintaa; |
| --- | --- |

AL.

katsoo, että eurooppalainen perussääntö muodostaisi vapaaehtoisen välineen keskinäisiin yhtiöihin sovellettavien kansallisten säännösten lisäksi eikä se näin ollen vaikuttaisi olemassa oleviin perussääntöihin vaan muodostaisi niin kutsutun 28. järjestelmän, joka helpottaisi keskinäisten yhtiöiden rajatylittävää toimintaa;

| AM. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon keskinäisten yhtiöiden erityispiirteet, jotta varmistetaan tasavertaiset toimintaedellytykset, vältetään enempää syrjintää ja varmistetaan mahdollisen uuden lainsäädännön oikeasuhteisuus sekä taataan oikeudenmukaiset, kilpailukykyiset ja kestävät markkinat; |
| --- | --- |

AM.

kehottaa komissiota ottamaan huomioon keskinäisten yhtiöiden erityispiirteet, jotta varmistetaan tasavertaiset toimintaedellytykset, vältetään enempää syrjintää ja varmistetaan mahdollisen uuden lainsäädännön oikeasuhteisuus sekä taataan oikeudenmukaiset, kilpailukykyiset ja kestävät markkinat;

| AN. | toteaa, että vakuutusalalla peräänkuulutetaan yhä enemmän monipuolistamista, mikä vahvistaisi keskinäisten yhtiöiden asemaa verrattuna vastaaviin osakeyhtiöihin, koska siten olisi mahdollista kasvattaa koko alan kilpailukykyä, vähentää riskejä ja tehdä alasta kestävämpi muuttuvissa taloudellisissa ja rahoitusolosuhteissa; |
| --- | --- |

AN.

toteaa, että vakuutusalalla peräänkuulutetaan yhä enemmän monipuolistamista, mikä vahvistaisi keskinäisten yhtiöiden asemaa verrattuna vastaaviin osakeyhtiöihin, koska siten olisi mahdollista kasvattaa koko alan kilpailukykyä, vähentää riskejä ja tehdä alasta kestävämpi muuttuvissa taloudellisissa ja rahoitusolosuhteissa;

| AO. | katsoo, että keskinäisten yhtiöiden alalla on voimakasta ja yhä kasvavaa kilpailua, erityisesti vakuutusalalla; ottaa huomioon, että osa yhtiöistä on siirtymässä kohti yhtiömuodon muutosta ja rahoitustoimintaa; |
| --- | --- |

AO.

katsoo, että keskinäisten yhtiöiden alalla on voimakasta ja yhä kasvavaa kilpailua, erityisesti vakuutusalalla; ottaa huomioon, että osa yhtiöistä on siirtymässä kohti yhtiömuodon muutosta ja rahoitustoimintaa;

| AP. | toteaa, että ainakin kuudessa unionin ja Euroopan talousalueen jäsenvaltiossa on oikeudellisesti mahdotonta perustaa keskinäinen yhtiö; toteaa, että tämä aiheuttaa markkinoiden vääristymiä; katsoo, että eurooppalainen perussääntö voisi korjata tilanteen ja innoittaa keskinäisten yhtiöiden perustamiseen kyseisissä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

AP.

toteaa, että ainakin kuudessa unionin ja Euroopan talousalueen jäsenvaltiossa on oikeudellisesti mahdotonta perustaa keskinäinen yhtiö; toteaa, että tämä aiheuttaa markkinoiden vääristymiä; katsoo, että eurooppalainen perussääntö voisi korjata tilanteen ja innoittaa keskinäisten yhtiöiden perustamiseen kyseisissä jäsenvaltioissa;

| AQ. | toteaa, että keskinäisillä yhtiöillä ei ole käytössään oikeudellisia välineitä, jotka edistäisivät niiden kehitystä ja rajat ylittävää toimintaa sisämarkkinoilla; katsoo, että koska muille yritysmuodoille on eurooppalaiset perussäännöt ja keskinäisille yhtiöille ei ole eurooppalaista perussääntöä, ne ovat edelleen epäedullisessa asemassa ja niiden on usein tyydyttävä riittämättömiin oikeudellisiin välineisiin rajatylittävässä toiminnassaan, mikä johtaa niiden yhtiömuodon muutokseen; |
| --- | --- |

AQ.

toteaa, että keskinäisillä yhtiöillä ei ole käytössään oikeudellisia välineitä, jotka edistäisivät niiden kehitystä ja rajat ylittävää toimintaa sisämarkkinoilla; katsoo, että koska muille yritysmuodoille on eurooppalaiset perussäännöt ja keskinäisille yhtiöille ei ole eurooppalaista perussääntöä, ne ovat edelleen epäedullisessa asemassa ja niiden on usein tyydyttävä riittämättömiin oikeudellisiin välineisiin rajatylittävässä toiminnassaan, mikä johtaa niiden yhtiömuodon muutokseen;

| AR. | toteaa, että keskinäisiä yhtiöitä koskevat jäsenvaltioiden lait vaihtelevat merkittävästi unionin sisällä ja eurooppalainen perussääntö voisi mahdollistaa kansainvälisten keskinäisten yhtiöiden perustamisen ja vahvistaa siten eurooppalaista sosiaaliturvamallia; |
| --- | --- |

AR.

toteaa, että keskinäisiä yhtiöitä koskevat jäsenvaltioiden lait vaihtelevat merkittävästi unionin sisällä ja eurooppalainen perussääntö voisi mahdollistaa kansainvälisten keskinäisten yhtiöiden perustamisen ja vahvistaa siten eurooppalaista sosiaaliturvamallia;

| AS. | katsoo, että keskinäisten yhtiöiden tulisi itse levittää keskinäisyyden ajatusta keskeisenä arvonaan ja vakuuttaa tulevat jäsenet siitä, että kyseessä on kustannustehokas ja kestävä vaihtoehto kaupallisille palveluntarjoajille; |
| --- | --- |

AS.

katsoo, että keskinäisten yhtiöiden tulisi itse levittää keskinäisyyden ajatusta keskeisenä arvonaan ja vakuuttaa tulevat jäsenet siitä, että kyseessä on kustannustehokas ja kestävä vaihtoehto kaupallisille palveluntarjoajille;

| AT. | katsoo, että keskinäisiä yhtiöitä on niiden kilpailukyvyn säilyttämiseksi estettävä toteuttamasta toimia, joiden myötä ne muuttuvat vastaavien kaupallisten toimijoiden kaltaisiksi; toteaa, että näitä toimia ovat esimerkiksi riskin valinnan tai tiukempien jäsenyysehtojen käyttöönotto ja solvenssimarginaalin kasvattaminen osakeannilla; |
| --- | --- |

AT.

katsoo, että keskinäisiä yhtiöitä on niiden kilpailukyvyn säilyttämiseksi estettävä toteuttamasta toimia, joiden myötä ne muuttuvat vastaavien kaupallisten toimijoiden kaltaisiksi; toteaa, että näitä toimia ovat esimerkiksi riskin valinnan tai tiukempien jäsenyysehtojen käyttöönotto ja solvenssimarginaalin kasvattaminen osakeannilla;

| AU. | ottaa huomioon, että keskinäisiä yhtiöitä ja erityisesti keskisuuria yhtiöitä saatetaan painostaa liittymään osaksi suurempia organisaatioita, myös osakeyhtiöitä (yhtiömuodon muuttamisella), millä lisätään kyseisen yhtiön välimatkaa vakuutuksenottajiin; |
| --- | --- |

AU.

ottaa huomioon, että keskinäisiä yhtiöitä ja erityisesti keskisuuria yhtiöitä saatetaan painostaa liittymään osaksi suurempia organisaatioita, myös osakeyhtiöitä (yhtiömuodon muuttamisella), millä lisätään kyseisen yhtiön välimatkaa vakuutuksenottajiin;

| AV. | ottaa huomioon, että perussäännön puuttuminen hankaloittaa edelleen rajatylittävää yhteistyötä ja keskinäisten yhtiöiden yhteensulautumisia; |
| --- | --- |

AV.

ottaa huomioon, että perussäännön puuttuminen hankaloittaa edelleen rajatylittävää yhteistyötä ja keskinäisten yhtiöiden yhteensulautumisia;

| 1. | pyytää komissiota – ottaen huomioon äskettäisen keskinäisten yhtiöiden tilannetta unionissa koskevan tutkimuksen tulokset ja Euroopan parlamentin useaan otteeseen selkeästi ilmaiseman kannan eurooppalaisia keskinäisiä yhtiöitä koskevan perussäännön laatimisen puolesta – pikaisesti tekemään parlamentille liitteenä olevien yksityiskohtaisten suositusten mukaisesti ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 352 artiklan tai mahdollisesti 114 artiklan nojalla yhden tai useamman ehdotuksen, jossa mahdollistetaan keskinäisten yhtiöiden toiminta unionissa ja rajatylittävästi; |
| --- | --- |

1.

pyytää komissiota – ottaen huomioon äskettäisen keskinäisten yhtiöiden tilannetta unionissa koskevan tutkimuksen tulokset ja Euroopan parlamentin useaan otteeseen selkeästi ilmaiseman kannan eurooppalaisia keskinäisiä yhtiöitä koskevan perussäännön laatimisen puolesta – pikaisesti tekemään parlamentille liitteenä olevien yksityiskohtaisten suositusten mukaisesti ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 352 artiklan tai mahdollisesti 114 artiklan nojalla yhden tai useamman ehdotuksen, jossa mahdollistetaan keskinäisten yhtiöiden toiminta unionissa ja rajatylittävästi;

| 2. | toteaa, että suosituksissa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan toissijaisuusperiaatetta; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että suosituksissa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan toissijaisuusperiaatetta;

| 3. | katsoo, että pyydetyn ehdotuksen rahoitusvaikutukset on katettava asianmukaisista budjettimäärärahoista; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että pyydetyn ehdotuksen rahoitusvaikutukset on katettava asianmukaisista budjettimäärärahoista;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä liitteenä olevat yksityiskohtaiset suositukset komissiolle ja neuvostolle. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä liitteenä olevat yksityiskohtaiset suositukset komissiolle ja neuvostolle.

---

(1)  EUVL C 297 E, 7.12.2006, s. 140.

(2)  EUVL C 303 E, 13.12.2006, s. 114.

(3)  EUVL C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

(4)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 19.

(5)  EUVL C 199 E, 7.7.2012, s. 187.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0259.

(7)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=83593

(8)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1435/2003, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2003, eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöistä (EUVL L 207, 18.8.2003, s. 1).

(9)  13. huhtikuuta 2011 annettu komission tiedonanto ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi – Yhdessä uuteen kasvuun” (COM(2011)0206).

(10)  COM(2011)0206, vrt. ed.

---

LIITE

PYYDETYN EHDOTUKSEN SISÄLTÖÄ KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SUOSITUKSET

Suositukset eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännöstä

Suositus 1 (eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännön tavoitteet)

Euroopan parlamentti katsoo, että yritysten monimuotoisuus olisi vahvistettava selkeästi Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja ehdottaa keskinäisten yhtiöiden sisällyttämistä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 54 artiklaan.

Euroopan parlamentti katsoo, että tasavertaisten toimintaedellytysten luomiseksi keskinäisille yhtiöille tarvitaan strategioiden ja toimenpiteiden yhdistelmä, mukaan luettuna eurooppalainen perussääntö, joka antaa keskinäisille yhtiöille tasavertaiset mahdollisuudet lisätä organisaatioonsa ja toimintaansa eurooppalainen ulottuvuus ja tarjoaa niille riittävät oikeudelliset välineet, joilla helpotetaan niiden rajatylittävää ja kansainvälistä toimintaa. Tältä osin keskinäiset yhtiöt voisivat toimia koko unionissa oman hallintotapansa mukaisesti.

Euroopan parlamentti katsoo, että eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännöllä luodaan valinnaisen välineen muodossa oleva vapaaehtoinen järjestelmä, jolla mahdollistetaan keskinäisten yhtiöiden toiminta eri jäsenvaltioissa ja myös maissa, joissa niitä ei tällä hetkellä ole, ja näin ollen vaatii, että eurooppalaista keskinäistä yhtiötä on pidettävä eurooppalaisena oikeudellisena muotona, jolla on erityinen unionin luonne.

Euroopan parlamentti muistuttaa samassa yhteydessä, että mahdollinen lainsäädäntöaloite ei muuta jo olemassa olevia kansallisia lakeja eikä sen tavoitteena voi olla keskinäisiin yhtiöihin sovellettavan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen.

Euroopan parlamentti vahvistaa, että eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännöstä annettavan asetuksen pääasialliset tavoitteet ovat seuraavat:

| — | poistetaan keskinäisten yhtiöiden välisen rajatylittävän yhteistyön esteet ottaen huomioon niiden erityispiirteet, joiden juuret ovat syvällä kansallisissa oikeusjärjestelmissä, ja mahdollistetaan keskinäisten yhtiöiden vapaa toiminta eurooppalaisilla sisämarkkinoilla, mikä vahvistaa sisämarkkinoiden periaatteita; |
| --- | --- |

—

poistetaan keskinäisten yhtiöiden välisen rajatylittävän yhteistyön esteet ottaen huomioon niiden erityispiirteet, joiden juuret ovat syvällä kansallisissa oikeusjärjestelmissä, ja mahdollistetaan keskinäisten yhtiöiden vapaa toiminta eurooppalaisilla sisämarkkinoilla, mikä vahvistaa sisämarkkinoiden periaatteita;

| — | annetaan eri jäsenvaltioissa asuville luonnollisille henkilöille tai eri jäsenvaltioiden lainsäädännön nojalla perustetuille oikeushenkilöille mahdollisuus perustaa eurooppalainen keskinäinen yhtiö; |
| --- | --- |

—

annetaan eri jäsenvaltioissa asuville luonnollisille henkilöille tai eri jäsenvaltioiden lainsäädännön nojalla perustetuille oikeushenkilöille mahdollisuus perustaa eurooppalainen keskinäinen yhtiö;

| — | annetaan kahden tai useamman olemassa olevan keskinäisen yhtiön rajatylittävälle sulautumalle mahdollisuus perustaa eurooppalainen keskinäinen yhtiö, kun otetaan huomioon, että rajatylittävistä sulautumista annettua direktiiviä (1) ei sovelleta keskinäisiin yhtiöihin; |
| --- | --- |

—

annetaan kahden tai useamman olemassa olevan keskinäisen yhtiön rajatylittävälle sulautumalle mahdollisuus perustaa eurooppalainen keskinäinen yhtiö, kun otetaan huomioon, että rajatylittävistä sulautumista annettua direktiiviä (1) ei sovelleta keskinäisiin yhtiöihin;

| — | mahdollistetaan eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perustaminen siten, että kansallinen keskinäinen yhtiö muuttaa muotoaan ilman, että se on ensin lopettanut toimintansa, kun kyseessä olevalla yhtiöllä on rekisteröity toimipaikka ja päätoimipaikka yhden ja saman jäsenvaltion alueella; |
| --- | --- |

—

mahdollistetaan eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perustaminen siten, että kansallinen keskinäinen yhtiö muuttaa muotoaan ilman, että se on ensin lopettanut toimintansa, kun kyseessä olevalla yhtiöllä on rekisteröity toimipaikka ja päätoimipaikka yhden ja saman jäsenvaltion alueella;

| — | mahdollistetaan keskinäisten yhtiöiden eurooppalaisen ryhmän perustaminen ja se, että keskinäiset yhtiöt voivat hyödyntää keskinäisten yhtiöiden eurooppalaisen ryhmän tuomia etuja, mikä koskee erityisesti vakuutuksia tarjoavia keskinäisiä yhtiöitä Solvenssi II -direktiivin (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

—

mahdollistetaan keskinäisten yhtiöiden eurooppalaisen ryhmän perustaminen ja se, että keskinäiset yhtiöt voivat hyödyntää keskinäisten yhtiöiden eurooppalaisen ryhmän tuomia etuja, mikä koskee erityisesti vakuutuksia tarjoavia keskinäisiä yhtiöitä Solvenssi II -direktiivin (2) mukaisesti.

Suositus 2 (eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännön osatekijät)

Euroopan parlamentti kehottaa komissiota ottamaan huomioon, että tällaiseen jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen käyttöön annettavaan vapaaehtoiseen asetukseen olisi sisällytettävä keskinäisten yhtiöiden hallintotavan piirteitä ja periaatteita.

Euroopan parlamentti muistuttaa, että ehdotuksessa eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännöstä on otettava huomioon seuraavat keskinäisten yhtiöiden erityiset toimintasäännöt, jotka eroavat muiden taloudellisten toimijoiden toimintasäännöistä:

| — | keskinäiset yhtiöt tarjoavat paljon erilaisia vakuutuspalveluja, luottopalveluja ja muita palveluja jäsentensä edun mukaisesti ja solidaarisuuteen perustuen, ja niiden rahoitus toteutetaan yhteisesti; |
| --- | --- |

—

keskinäiset yhtiöt tarjoavat paljon erilaisia vakuutuspalveluja, luottopalveluja ja muita palveluja jäsentensä edun mukaisesti ja solidaarisuuteen perustuen, ja niiden rahoitus toteutetaan yhteisesti;

| — | vastineeksi jäsenet maksavat tietyn osuuden tai vastaavan summan, joka voi vaihdella; |
| --- | --- |

—

vastineeksi jäsenet maksavat tietyn osuuden tai vastaavan summan, joka voi vaihdella;

| — | jäsenet eivät voi harjoittaa yksilöoikeuksiaan keskinäisen yhtiön varoilla. |
| --- | --- |

—

jäsenet eivät voi harjoittaa yksilöoikeuksiaan keskinäisen yhtiön varoilla.

Euroopan parlamentti katsoo, että perussäännössä on asetettava tarkat ja selkeät ehdot, jotka koskevat eurooppalaisia keskinäisiä yhtiöitä koskevan aidon ja toimivan kategorian perustamista. Se katsoo, että olennaista on pitää mielessä eurooppalaisia yhtiöitä koskevat aikaisemmat sääntömallit, joissa jäsenvaltioille tarjotun huomattavan joustavuuden ja lisäarvon puuttumisen vuoksi ei onnistuttu luomaan olosuhteita tällaisen eurooppalaisen välineen menestyksekkäälle käytölle.

Euroopan parlamentti kehottaa komissiota sisällyttämään asetusehdotukseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 352 artiklan perusteella peruspiirteet, jotka koskevat keskinäisten yhtiöiden henkilöistä koostuvia yhtiöitä, eli syrjimättömyyden periaatteen riskien valinnassa sekä jäsenten demokraattisen suuntautumisen, jotta voidaan parantaa paikallisyhteisöjen ja laajemman yhteiskunnan elinoloja keskinäisyyden hengessä.

Euroopan parlamentti korostaa yhteisvastuullisuuden periaatteen tärkeyttä keskinäisissä yhtiöissä, joissa asiakkaat ovat myös jäseniä ja joissa heillä on siten samat edut; Euroopan parlamentti muistuttaa pääoman yhteisomistuksen periaatteesta ja sen jakamattomuudesta ja korostaa puolueettoman jaon periaatetta likvidoinnin yhteydessä, jolloin varat olisi jaettava muille keskinäisille yhtiöille tai elimelle, jonka tavoitteena on keskinäisten yhtiöiden tukeminen ja edistäminen.

Suositus 3 (eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännön soveltamisala ja kattavuus)

Euroopan parlamentti korostaa seuraavia seikkoja, jotka koskevat tulevan eurooppalaista perussääntöä koskevan asetuksen soveltamisalaa ja kattavuutta:

| — | sillä ei tulisi olla vaikutusta pakollisiin ja/tai lakisääteisiin sosiaaliturvajärjestelmiin, joita tietyissä jäsenvaltioissa hallinnoivat keskinäiset yhtiöt, eikä myöskään jäsenvaltioiden vapauteen valita, siirtävätkö ne järjestelmien hallinnan keskinäisille yhtiöille ja jos siirtävät, millä ehdoilla; |
| --- | --- |

—

sillä ei tulisi olla vaikutusta pakollisiin ja/tai lakisääteisiin sosiaaliturvajärjestelmiin, joita tietyissä jäsenvaltioissa hallinnoivat keskinäiset yhtiöt, eikä myöskään jäsenvaltioiden vapauteen valita, siirtävätkö ne järjestelmien hallinnan keskinäisille yhtiöille ja jos siirtävät, millä ehdoilla;

| — | kun otetaan huomioon eurooppalaisten keskinäisten yhtiöiden erityinen unionin luonne, perussäännössä hyväksytyillä hallintajärjestelyillä ei tulisi olla vaikutusta jäsenvaltioiden lainsäädäntöön eikä siinä tulisi asettaa ennakolta rajoituksia yhtiöoikeuden alan muiden unionin säädösten osalta tehtäville valinnoille; |
| --- | --- |

—

kun otetaan huomioon eurooppalaisten keskinäisten yhtiöiden erityinen unionin luonne, perussäännössä hyväksytyillä hallintajärjestelyillä ei tulisi olla vaikutusta jäsenvaltioiden lainsäädäntöön eikä siinä tulisi asettaa ennakolta rajoituksia yhtiöoikeuden alan muiden unionin säädösten osalta tehtäville valinnoille;

| — | asetuksen ei pitäisi kattaa muita lainsäädännön aloja, kuten sääntöjä, jotka koskevat henkilöstöedustusta päätöksentekoprosessissa, työlainsäädäntöä, verotuslainsäädäntöä, kilpailulainsäädäntöä, teollis- tai tekijänoikeuslainsäädäntöä tai sääntöjä, jotka koskevat maksukyvyttömyyttä ja maksujen lakkautusta; |
| --- | --- |

—

asetuksen ei pitäisi kattaa muita lainsäädännön aloja, kuten sääntöjä, jotka koskevat henkilöstöedustusta päätöksentekoprosessissa, työlainsäädäntöä, verotuslainsäädäntöä, kilpailulainsäädäntöä, teollis- tai tekijänoikeuslainsäädäntöä tai sääntöjä, jotka koskevat maksukyvyttömyyttä ja maksujen lakkautusta;

| — | koska keskinäisten yhtiöiden toimintapuitteet eroavat eri jäsenvaltioissa, asetuksessa olisi varmistettava, että eurooppalaiset keskinäiset yhtiöt voivat vapaasti määritellä omat päämääränsä ja tarjota jäsenilleen laajan kirjon palveluja, kuten sosiaaliturva- ja sairausvakuutuksia, sekä myöntää heille lainoja. |
| --- | --- |

—

koska keskinäisten yhtiöiden toimintapuitteet eroavat eri jäsenvaltioissa, asetuksessa olisi varmistettava, että eurooppalaiset keskinäiset yhtiöt voivat vapaasti määritellä omat päämääränsä ja tarjota jäsenilleen laajan kirjon palveluja, kuten sosiaaliturva- ja sairausvakuutuksia, sekä myöntää heille lainoja.

Suositus 4 (eurooppalaisten keskinäisten yhtiöiden hallinta)

Eurooppalaista keskinäistä yhtiötä olisi hallinnoitava demokraattisesti ja rahoitettava yhteisesti sen jäsenten edun mukaisesti. Perussäännössä olisi määrättävä, että keskinäisen yhtiön jäsenet ovat yhteisesti sen omistajia.

Eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännössä olisi asetettava hallintoa ja johtamista koskevat säännöt, joihin sisältyvät seuraavat: yhtiökokous (jossa kokoontuvat joko kaikki jäsenet tai jäsenten valtuutetut), hallintoneuvosto ja johtokunta tai hallitus sen mukaan, mikä muoto perussäännössä on valittu.

Kullakin jäsenellä (luonnollisella henkilöllä tai oikeushenkilöllä) tai yhtiökokouksen valtuutetulla olisi lähtökohtaisesti oltava yhtä monta ääntä.

Hallintoneuvoston tulisi nimittää ja erottaa johtokunnan jäsen tai jäsenet. Jäsenvaltio voi kuitenkin edellyttää tai sallia perussäännössä määrättävän, että johtokunnan jäsenen tai jäsenet nimittää yhtiökokous.

Kenenkään ei tulisi olla samanaikaisesti johtokunnan ja hallintoneuvoston jäsen.

Solvenssi II -direktiivin vaikutusta keskinäisten yhtiöiden omistajaohjaukseen olisi seurattava tiiviisti.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/56/EY, annettu 26 päivänä lokakuuta 2005, pääomayhtiöiden rajatylittävistä sulautumisista (EUVL L 310, 25.11.2005, s. 1).

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/138/EY, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) (EUVL L 335, 17.12.2009, s. 1).

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/118 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/118

---

P7_TA(2013)0095

Egyptin tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 Egyptin tilanteesta (2013/2542(RSP))

(2016/C 036/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Egyptistä ja erityisesti 16. helmikuuta 2012 Egyptin viimeaikaisista tapahtumista antamansa päätöslauselman (1) sekä 15. maaliskuuta 2012 ihmiskaupasta Siinailla antamansa päätöslauselman (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Egyptistä ja erityisesti 16. helmikuuta 2012 Egyptin viimeaikaisista tapahtumista antamansa päätöslauselman (1) sekä 15. maaliskuuta 2012 ihmiskaupasta Siinailla antamansa päätöslauselman (2),

| — | ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2012, 4. heinäkuuta 2012 ja 12. joulukuuta 2012 käymänsä täysistuntokeskustelut Egyptistä ja Lähi-idästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2012, 4. heinäkuuta 2012 ja 12. joulukuuta 2012 käymänsä täysistuntokeskustelut Egyptistä ja Lähi-idästä,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin ja hänen tiedottajansa vuonna 2012 antamat julkilausumat, erityisesti 25. toukokuuta 2012 annetun julkilausuman Egyptin presidentinvaaleista, 1. kesäkuuta 2012 annetun julkilausuman Egyptin hätätilan lakkauttamisesta, 15. kesäkuuta 2012 annetun julkilausuman perustuslakituomioistuimen päätöksistä, 20. kesäkuuta 2012 annetun julkilausuman Egyptin tilanteesta, 24. kesäkuuta 2012 annetun julkilausuman Mohammed Mursin valitsemisesta Egyptin presidentiksi, 13. syyskuuta 2012 annetun julkilausuman EU:n ja Egyptin välisen uuden erityistyöryhmän perustamisesta, 5. joulukuuta 2012 annetun julkilausuman kansallisen poliittisen vuoropuhelun käynnistämisestä, 25. joulukuuta 2012 annetun julkilausuman Egyptin kansanäänestyksestä sekä 25. tammikuuta 2013 annetun julkilausuman Port Saidin surmista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin ja hänen tiedottajansa vuonna 2012 antamat julkilausumat, erityisesti 25. toukokuuta 2012 annetun julkilausuman Egyptin presidentinvaaleista, 1. kesäkuuta 2012 annetun julkilausuman Egyptin hätätilan lakkauttamisesta, 15. kesäkuuta 2012 annetun julkilausuman perustuslakituomioistuimen päätöksistä, 20. kesäkuuta 2012 annetun julkilausuman Egyptin tilanteesta, 24. kesäkuuta 2012 annetun julkilausuman Mohammed Mursin valitsemisesta Egyptin presidentiksi, 13. syyskuuta 2012 annetun julkilausuman EU:n ja Egyptin välisen uuden erityistyöryhmän perustamisesta, 5. joulukuuta 2012 annetun julkilausuman kansallisen poliittisen vuoropuhelun käynnistämisestä, 25. joulukuuta 2012 annetun julkilausuman Egyptin kansanäänestyksestä sekä 25. tammikuuta 2013 annetun julkilausuman Port Saidin surmista,

| — | ottaa huomioon 27. helmikuuta 2012, 25. kesäkuuta 2012, 19. marraskuuta 2012 ja 10. joulukuuta 2012 annetut neuvoston päätelmät Egyptistä, 31. tammikuuta 2013 annetut päätelmät EU:n tuesta pysyvälle muutokselle siirtymäyhteiskunnissa ja 8. helmikuuta 2013 annetut päätelmät arabikeväästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. helmikuuta 2012, 25. kesäkuuta 2012, 19. marraskuuta 2012 ja 10. joulukuuta 2012 annetut neuvoston päätelmät Egyptistä, 31. tammikuuta 2013 annetut päätelmät EU:n tuesta pysyvälle muutokselle siirtymäyhteiskunnissa ja 8. helmikuuta 2013 annetut päätelmät arabikeväästä,

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2012 julkaistun Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) pakettiin kuuluvan Egyptiä koskevan edistymiskertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2012 julkaistun Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) pakettiin kuuluvan Egyptiä koskevan edistymiskertomuksen,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Egyptin erityistyöryhmän 13.–14. marraskuuta 2012 pidetyn kokouksen ja sen päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Egyptin erityistyöryhmän 13.–14. marraskuuta 2012 pidetyn kokouksen ja sen päätelmät,

| — | ottaa huomioon 13. marraskuuta 2012 pidetyssä toisessa EU:n ja Arabiliiton ulkoministerikokouksessa annetun Kairon julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. marraskuuta 2012 pidetyssä toisessa EU:n ja Arabiliiton ulkoministerikokouksessa annetun Kairon julistuksen,

| — | ottaa huomioon Egyptin tilanteen johdosta määrättävistä tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 270/2011 muuttamisesta 26. marraskuuta 2012 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1099/2012, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Egyptin tilanteen johdosta määrättävistä tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 270/2011 muuttamisesta 26. marraskuuta 2012 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1099/2012,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Herman van Rompuyn 13. syyskuuta 2012 ja 13. tammikuuta 2013 antamat julkilausumat Egyptin presidentin Mohammed Mursin tapaamisen jälkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Herman van Rompuyn 13. syyskuuta 2012 ja 13. tammikuuta 2013 antamat julkilausumat Egyptin presidentin Mohammed Mursin tapaamisen jälkeen,

| — | ottaa huomioon 8. helmikuuta 2013 päivätyn arabikevään tilannetta käsittelevän komission muistion ”EU’s response to the ’Arab Spring’: the state-of-play after two years”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. helmikuuta 2013 päivätyn arabikevään tilannetta käsittelevän komission muistion ”EU’s response to the ’Arab Spring’: the state-of-play after two years”,

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2012 annetun komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Uudistetun Euroopan naapuruuspolitiikan lupausten lunastaminen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2012 annetun komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Uudistetun Euroopan naapuruuspolitiikan lupausten lunastaminen”,

| — | ottaa huomioon vuoden 2001 EU:n ja Egyptin assosiaatiosopimuksen (joka tuli voimaan 1. kesäkuuta 2004), jota vahvistettiin vuonna 2007 sovitulla toimintasuunnitelmalla ja Euroopan naapuruuspolitiikalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 2001 EU:n ja Egyptin assosiaatiosopimuksen (joka tuli voimaan 1. kesäkuuta 2004), jota vahvistettiin vuonna 2007 sovitulla toimintasuunnitelmalla ja Euroopan naapuruuspolitiikalla,

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2012 väkivallasta Egyptissä ja perustuslakiluonnosta koskevista vakavista ongelmista ja 29. tammikuuta 2013 vakavan vuoropuhelun tarpeesta ja liiallisen voimankäytön lopettamisesta annetut YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Navi Pillayn julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2012 väkivallasta Egyptissä ja perustuslakiluonnosta koskevista vakavista ongelmista ja 29. tammikuuta 2013 vakavan vuoropuhelun tarpeesta ja liiallisen voimankäytön lopettamisesta annetut YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Navi Pillayn julkilausumat,

| — | ottaa huomioon 31. tammikuuta 2013 annetun UN Women -järjestön puheenjohtajan Michelle Bachelet'n lausunnon, jossa ilmaistaan syvä huoli naisiin kohdistuvan väkivallan lisääntymisestä julkisilla paikoilla Egyptissä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. tammikuuta 2013 annetun UN Women -järjestön puheenjohtajan Michelle Bachelet'n lausunnon, jossa ilmaistaan syvä huoli naisiin kohdistuvan väkivallan lisääntymisestä julkisilla paikoilla Egyptissä,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja vuonna 1989 tehdyn lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen, joiden osapuoleksi Egypti on lupautunut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja vuonna 1989 tehdyn lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen, joiden osapuoleksi Egypti on lupautunut,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | toteaa, että Egypti on Euroopan unionin tärkeä kumppani eteläisen Välimeren alueella; toteaa, että Egyptin poliittisilla, taloudellisilla ja yhteiskunnallisilla tapahtumilla on merkittäviä vaikutuksia koko alueelle ja laajemmaltikin; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Egypti on Euroopan unionin tärkeä kumppani eteläisen Välimeren alueella; toteaa, että Egyptin poliittisilla, taloudellisilla ja yhteiskunnallisilla tapahtumilla on merkittäviä vaikutuksia koko alueelle ja laajemmaltikin;

| B. | toteaa, että Mohammed Mursi voitti toukokuussa ja kesäkuussa 2012 pidetyt presidentinvaalit 51,7 prosentin äänisaalilla, minkä seurauksena hänestä tuli arabimaiden ensimmäinen vaaleilla valittu islamistinen valtionpäämies; katsoo, että vuonna 2012 järjestetyt vapaat ja rehelliset presidentinvaalit olivat merkittävä askel demokratiaan siirtymisessä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Mohammed Mursi voitti toukokuussa ja kesäkuussa 2012 pidetyt presidentinvaalit 51,7 prosentin äänisaalilla, minkä seurauksena hänestä tuli arabimaiden ensimmäinen vaaleilla valittu islamistinen valtionpäämies; katsoo, että vuonna 2012 järjestetyt vapaat ja rehelliset presidentinvaalit olivat merkittävä askel demokratiaan siirtymisessä;

| C. | toteaa, että Egyptin perustuslakituomioistuin julisti 14. kesäkuuta 2012 vuoden 2012 parlamenttivaalit perustuslain vastaisiksi ja kolmanneksen voittajista lainvastaisiksi ja kumosi politiikan ulkopuolelle jättämistä koskevan lain; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että Egyptin perustuslakituomioistuin julisti 14. kesäkuuta 2012 vuoden 2012 parlamenttivaalit perustuslain vastaisiksi ja kolmanneksen voittajista lainvastaisiksi ja kumosi politiikan ulkopuolelle jättämistä koskevan lain;

| D. | toteaa, että presidentti Mursi antoi 22. marraskuuta 2012 – kahdeksan päivän kuluttua EU:n ja Egyptin työryhmän kokouksesta ja päivän kuluttua Egyptin välittämän Israelin ja Hamasin välisen tulitaukosopimuksen tekemisestä – perustuslakia koskevan julistuksen, jolla hän muun muassa asetti presidentin viran oikeudellisen valvonnan ulkopuolelle; toteaa, että presidentti kumosi julistuksen joitakin päiviä myöhemmin, mutta mielenosoitukset olivat jo kärjistymässä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että presidentti Mursi antoi 22. marraskuuta 2012 – kahdeksan päivän kuluttua EU:n ja Egyptin työryhmän kokouksesta ja päivän kuluttua Egyptin välittämän Israelin ja Hamasin välisen tulitaukosopimuksen tekemisestä – perustuslakia koskevan julistuksen, jolla hän muun muassa asetti presidentin viran oikeudellisen valvonnan ulkopuolelle; toteaa, että presidentti kumosi julistuksen joitakin päiviä myöhemmin, mutta mielenosoitukset olivat jo kärjistymässä;

| E. | ottaa huomioon, että poliittiset toimijat ja voimat painostavat, vahingoittavat, ahdistelevat ja häiritsevät tuomioistuimia ja tuomareita Egyptissä; ottaa huomioon, että perustuslakituomioistuin keskeytti marraskuussa 2012 työnsä, koska presidentin kannattajat ja liittolaiset piirittivät rakennuksen; ottaa huomioon, että yleisen syyttäjän erottaminen lokakuussa 2012 ja hänen seuraajansa nimittäminen saivat tuomarit, tuomioistuimen virkamiehet ja muut esittämään voimakasta kritiikkiä ja vastustusta; ottaa huomioon, että oikeuslaitoksen toimintaan puuttuminen heikentää Egyptin kansan luottamusta oikeusjärjestelmän oikeudenmukaisuuteen ja puolueettomuuteen; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että poliittiset toimijat ja voimat painostavat, vahingoittavat, ahdistelevat ja häiritsevät tuomioistuimia ja tuomareita Egyptissä; ottaa huomioon, että perustuslakituomioistuin keskeytti marraskuussa 2012 työnsä, koska presidentin kannattajat ja liittolaiset piirittivät rakennuksen; ottaa huomioon, että yleisen syyttäjän erottaminen lokakuussa 2012 ja hänen seuraajansa nimittäminen saivat tuomarit, tuomioistuimen virkamiehet ja muut esittämään voimakasta kritiikkiä ja vastustusta; ottaa huomioon, että oikeuslaitoksen toimintaan puuttuminen heikentää Egyptin kansan luottamusta oikeusjärjestelmän oikeudenmukaisuuteen ja puolueettomuuteen;

| F. | toteaa, että perustuslakia säätävä kokous hyväksyi 30. marraskuuta 2012 perustuslakiluonnoksen; toteaa, että perustuslakiluonnos hyväksyttiin 15. ja 22. joulukuuta 2012 kansanäänestyksellä, jossa 63,8 prosenttia äänesti sen puolesta mutta johon osallistui vain 32,9 prosenttia äänioikeutetuista; katsoo, että uuden perustuslain laatimisprosessi ja nopea hyväksyminen ovat yhteisymmärrykseen pääsemisen sijaan entisestään syventäneet egyptiläisen yhteiskunnan sisäistä jakaantumista; toteaa, että monet egyptiläiset ja muut ovat ilmaisseet huolestuneisuutensa lukuisista uuden perustuslain artikloista, mukaan luettuina sharian asema kansallisessa lainsäädännössä, oikeuslaitoksen riippumattomuus ja sotilastuomioistuinten rooli, perusvapaudet ja naisten oikeudet; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että perustuslakia säätävä kokous hyväksyi 30. marraskuuta 2012 perustuslakiluonnoksen; toteaa, että perustuslakiluonnos hyväksyttiin 15. ja 22. joulukuuta 2012 kansanäänestyksellä, jossa 63,8 prosenttia äänesti sen puolesta mutta johon osallistui vain 32,9 prosenttia äänioikeutetuista; katsoo, että uuden perustuslain laatimisprosessi ja nopea hyväksyminen ovat yhteisymmärrykseen pääsemisen sijaan entisestään syventäneet egyptiläisen yhteiskunnan sisäistä jakaantumista; toteaa, että monet egyptiläiset ja muut ovat ilmaisseet huolestuneisuutensa lukuisista uuden perustuslain artikloista, mukaan luettuina sharian asema kansallisessa lainsäädännössä, oikeuslaitoksen riippumattomuus ja sotilastuomioistuinten rooli, perusvapaudet ja naisten oikeudet;

| G. | ottaa huomioon, että huhtikuun 2013 lopussa maassa on määrä pitää ennenaikaiset parlamenttivaalit; panee merkille, että Egyptin korkein vaalikomitea on antanut neljälle valtiosta riippumattomalle järjestölle, EU:lle, Arabiliitolle ja Afrikan unionille luvan seurata vaaleja; ottaa huomioon, että Egyptin perustuslakituomioistuin totesi 18. helmikuuta 2013, että useat kyseisen lain artikloista ovat perustuslain vastaisia, ja pyysi Shura-neuvostoa muuttamaan niitä; ottaa huomioon, että kansallisen pelastuksen rintaman johdolla toimivat oppositiovoimat protestoivat sitä vastaan, että vapaista ja oikeudenmukaisista vaaleista ei ollut oikeudellisia takeita, ja että oppositio on ilmoittanut boikotoivansa tulevia parlamenttivaaleja; ottaa huomioon, että 7. maaliskuuta 2013 Egyptin vaalilautakunta keskeytti tulevia parlamenttivaaleja koskevat järjestelyt Kairon hallinnollisen tuomioistuimen päätettyä järjestelyjen keskeyttämisestä sen vuoksi, että Shura-neuvosto ei ollut palauttanut vaalilakia maan perustuslakituomioistuimen uudelleen tarkasteltavaksi muutosten jälkeen; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että huhtikuun 2013 lopussa maassa on määrä pitää ennenaikaiset parlamenttivaalit; panee merkille, että Egyptin korkein vaalikomitea on antanut neljälle valtiosta riippumattomalle järjestölle, EU:lle, Arabiliitolle ja Afrikan unionille luvan seurata vaaleja; ottaa huomioon, että Egyptin perustuslakituomioistuin totesi 18. helmikuuta 2013, että useat kyseisen lain artikloista ovat perustuslain vastaisia, ja pyysi Shura-neuvostoa muuttamaan niitä; ottaa huomioon, että kansallisen pelastuksen rintaman johdolla toimivat oppositiovoimat protestoivat sitä vastaan, että vapaista ja oikeudenmukaisista vaaleista ei ollut oikeudellisia takeita, ja että oppositio on ilmoittanut boikotoivansa tulevia parlamenttivaaleja; ottaa huomioon, että 7. maaliskuuta 2013 Egyptin vaalilautakunta keskeytti tulevia parlamenttivaaleja koskevat järjestelyt Kairon hallinnollisen tuomioistuimen päätettyä järjestelyjen keskeyttämisestä sen vuoksi, että Shura-neuvosto ei ollut palauttanut vaalilakia maan perustuslakituomioistuimen uudelleen tarkasteltavaksi muutosten jälkeen;

| H. | ottaa huomioon, että mielenosoittajien ja turvallisuusjoukkojen väkivaltaiset yhteenotot ovat aiheuttaneet kymmeniä kuolemia tammikuun 25. päivän vallankumouksen toisen vuosipäivän edellä ja sitä seuranneina viikkoina; toteaa, että yhteenottoja ovat lietsoneet laittomuuksien lisääntyminen Egyptissä, Egyptin talouden merkittävä heikkeneminen ja kymmenet kuolemanrangaistukset, jotka määrättiin vuoden 2012 Port Saidin surmiin johtaneisiin jalkapallomellakoihin osallistuneille siviilihenkilöille; ottaa huomioon, että presidentti Mursi julisti tapahtumien vuoksi hätätilan useisiin Egyptin kaupunkeihin ja armeija varoitti valtion romahtamisesta; ottaa huomioon, että oppositiojohtajat pyysivät 30. tammikuuta 2013 yhteisesti presidentti Mursia lopettamaan mielenosoittajiin kohdistuvan väkivallan, muodostamaan kansallisen yhtenäisyyden hallituksen ja aloittamaan aidon kansallisen vuoropuhelun ainoana keinona nykyisten poliittisten ja yhteiskunnallisten erojen ja jännitteiden selvittämiseksi; toteaa, että presidentti Mursi torjui yhtenäisyyden hallitusta koskevat pyynnöt; ottaa huomioon, että presidentti Mursi käynnisti 26. helmikuuta 2013 kansallisen vuoropuhelun, jota opposition edustajat boikotoivat; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että mielenosoittajien ja turvallisuusjoukkojen väkivaltaiset yhteenotot ovat aiheuttaneet kymmeniä kuolemia tammikuun 25. päivän vallankumouksen toisen vuosipäivän edellä ja sitä seuranneina viikkoina; toteaa, että yhteenottoja ovat lietsoneet laittomuuksien lisääntyminen Egyptissä, Egyptin talouden merkittävä heikkeneminen ja kymmenet kuolemanrangaistukset, jotka määrättiin vuoden 2012 Port Saidin surmiin johtaneisiin jalkapallomellakoihin osallistuneille siviilihenkilöille; ottaa huomioon, että presidentti Mursi julisti tapahtumien vuoksi hätätilan useisiin Egyptin kaupunkeihin ja armeija varoitti valtion romahtamisesta; ottaa huomioon, että oppositiojohtajat pyysivät 30. tammikuuta 2013 yhteisesti presidentti Mursia lopettamaan mielenosoittajiin kohdistuvan väkivallan, muodostamaan kansallisen yhtenäisyyden hallituksen ja aloittamaan aidon kansallisen vuoropuhelun ainoana keinona nykyisten poliittisten ja yhteiskunnallisten erojen ja jännitteiden selvittämiseksi; toteaa, että presidentti Mursi torjui yhtenäisyyden hallitusta koskevat pyynnöt; ottaa huomioon, että presidentti Mursi käynnisti 26. helmikuuta 2013 kansallisen vuoropuhelun, jota opposition edustajat boikotoivat;

| I. | toteaa, että 42 henkilöä, joista kaksi oli poliiseja, kuoli yhteenotoissa sen jälkeen, kun tuomioistuin suositti 26. tammikuuta 2013, että 21 Port Saidin asukasta tuomitaan kuolemaan vuotta aiemmin jalkapallo-ottelussa tehtyjen surmien vuoksi; toteaa, että tämä tuomio vahvistettiin 9. maaliskuuta 2013 ja samalla tehtiin päätös 52 muuta kantajaa vastaan; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti vaati 16. helmikuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa tutkimaan tähän tragediaan johtaneet tapahtumat puolueettomasti ja saattamaan vastuussa olevat oikeuden eteen; toteaa, että Euroopan unioni vastustaa kuolemanrangaistuksen käyttöä aina ja kaikissa olosuhteissa ja on johdonmukaisesti vaatinut sen poistamista maailmanlaajuisesti ihmisarvon suojelemiseksi; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että 42 henkilöä, joista kaksi oli poliiseja, kuoli yhteenotoissa sen jälkeen, kun tuomioistuin suositti 26. tammikuuta 2013, että 21 Port Saidin asukasta tuomitaan kuolemaan vuotta aiemmin jalkapallo-ottelussa tehtyjen surmien vuoksi; toteaa, että tämä tuomio vahvistettiin 9. maaliskuuta 2013 ja samalla tehtiin päätös 52 muuta kantajaa vastaan; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti vaati 16. helmikuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa tutkimaan tähän tragediaan johtaneet tapahtumat puolueettomasti ja saattamaan vastuussa olevat oikeuden eteen; toteaa, että Euroopan unioni vastustaa kuolemanrangaistuksen käyttöä aina ja kaikissa olosuhteissa ja on johdonmukaisesti vaatinut sen poistamista maailmanlaajuisesti ihmisarvon suojelemiseksi;

| J. | toteaa, että kiristyvät poliittiset jännitteet ovat entisestään syventäneet egyptiläisen yhteiskunnan sisäistä polarisoitumista ja että ne ovat johtamassa protestointiin kaduilla ja väkivaltaisiin mellakoihin sekä mielivaltaisiin pidätyksiin, ahdisteluun, kidnappauksiin ja kidutukseen; toteaa, että poliisi, turvallisuusjoukot ja tunnistamattomat ryhmät ovat käyttäneet toisinaan liiallista voimaa ja kuolemiin johtavaa väkivaltaa rauhallisia mielenosoittajia vastaan ja jäävät usein rankaisematta; toteaa, että turvallisuus ja yleinen järjestys olisi säilytettävä maltillisesti ja ihmisoikeuksia ja perusvapauksia kunnioittaen; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että kiristyvät poliittiset jännitteet ovat entisestään syventäneet egyptiläisen yhteiskunnan sisäistä polarisoitumista ja että ne ovat johtamassa protestointiin kaduilla ja väkivaltaisiin mellakoihin sekä mielivaltaisiin pidätyksiin, ahdisteluun, kidnappauksiin ja kidutukseen; toteaa, että poliisi, turvallisuusjoukot ja tunnistamattomat ryhmät ovat käyttäneet toisinaan liiallista voimaa ja kuolemiin johtavaa väkivaltaa rauhallisia mielenosoittajia vastaan ja jäävät usein rankaisematta; toteaa, että turvallisuus ja yleinen järjestys olisi säilytettävä maltillisesti ja ihmisoikeuksia ja perusvapauksia kunnioittaen;

| K. | toteaa, että Egyptin julkisessa mielipiteessä suhtaudutaan hyvin kriittisesti ilmaisunvapauden rajoittamiseen; toteaa, että rikoslaki ja vasta hyväksytty perustuslaki saattavat heikentää vakavasti ilmaisunvapautta sekä internetissä että muualla; katsoo, että kansalaisvapaudet ja digitaaliset vapaudet mahdollistavat yleismaailmalliset ihmisoikeudet ja niitä olisi ylläpidettävä aina; ottaa huomioon, että toimittajiin kohdistuva ruumiillinen väkivalta ja häirintä on lisääntynyt huomattavasti; ottaa huomioon, että opposition tiedotusvälineitä vastaan on nostettu useita kanteita presidentin loukkaamisesta; ottaa huomioon, että rikosoikeudenkäynnit etenkin oppositiota edustavia toimittajia ja koomikkoja, kuten Gamal Fahmya, Bassem Youssefia ja Okasha Tawfiqia, vastaan jatkuvat; toteaa, että presidentin halventamisesta on nostettu 24 ilmoitettua tapausta; toteaa, että jumalanpilkkatapausten määrä on noussut sen jälkeen kun presidentti Mursi nousi valtaan; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että Egyptin julkisessa mielipiteessä suhtaudutaan hyvin kriittisesti ilmaisunvapauden rajoittamiseen; toteaa, että rikoslaki ja vasta hyväksytty perustuslaki saattavat heikentää vakavasti ilmaisunvapautta sekä internetissä että muualla; katsoo, että kansalaisvapaudet ja digitaaliset vapaudet mahdollistavat yleismaailmalliset ihmisoikeudet ja niitä olisi ylläpidettävä aina; ottaa huomioon, että toimittajiin kohdistuva ruumiillinen väkivalta ja häirintä on lisääntynyt huomattavasti; ottaa huomioon, että opposition tiedotusvälineitä vastaan on nostettu useita kanteita presidentin loukkaamisesta; ottaa huomioon, että rikosoikeudenkäynnit etenkin oppositiota edustavia toimittajia ja koomikkoja, kuten Gamal Fahmya, Bassem Youssefia ja Okasha Tawfiqia, vastaan jatkuvat; toteaa, että presidentin halventamisesta on nostettu 24 ilmoitettua tapausta; toteaa, että jumalanpilkkatapausten määrä on noussut sen jälkeen kun presidentti Mursi nousi valtaan;

| L. | toteaa, että lakiluonnos rauhanomaisten mielenosoitusten järjestämistä julkisilla paikoilla koskevan oikeuden suojelusta rajoittaisi voimakkaasti oikeutta järjestää rauhanomaisia julkisia kokoontumisia; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että lakiluonnos rauhanomaisten mielenosoitusten järjestämistä julkisilla paikoilla koskevan oikeuden suojelusta rajoittaisi voimakkaasti oikeutta järjestää rauhanomaisia julkisia kokoontumisia;

| M. | ottaa huomioon, että egyptiläiset naiset ovat erityisen haavoittuvassa asemassa nykyisen siirtämäkauden aikana; toteaa, että egyptiläisten ja kansainvälisten ihmisoikeusjärjestöjen raporttien mukaan naispuoliset mielenosoittajat joutuvat usein turvallisuusjoukkojen harjoittaman väkivallan ja seksuaalisen väkivallan kohteeksi, heille tehdään neitsyystestejä ja heitä kohdellaan halventavasti ja naisoikeusaktivisteja uhkaillaan ja ahdistellaan; ottaa huomioon, että naiset ovat joutuneet todistamaan poliittisten osallistumismahdollisuuksiensa heikentyneen merkittävästi; toteaa, että kansallinen naisten neuvosto ja kansalaisyhteiskunta ovat kritisoineet viranomaisten vaikenemista, sillä ne eivät ole tuominneet naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ja se on antanut vääränlaisen viestin naisten oikeuksien kunnioittamisesta Egyptissä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että egyptiläiset naiset ovat erityisen haavoittuvassa asemassa nykyisen siirtämäkauden aikana; toteaa, että egyptiläisten ja kansainvälisten ihmisoikeusjärjestöjen raporttien mukaan naispuoliset mielenosoittajat joutuvat usein turvallisuusjoukkojen harjoittaman väkivallan ja seksuaalisen väkivallan kohteeksi, heille tehdään neitsyystestejä ja heitä kohdellaan halventavasti ja naisoikeusaktivisteja uhkaillaan ja ahdistellaan; ottaa huomioon, että naiset ovat joutuneet todistamaan poliittisten osallistumismahdollisuuksiensa heikentyneen merkittävästi; toteaa, että kansallinen naisten neuvosto ja kansalaisyhteiskunta ovat kritisoineet viranomaisten vaikenemista, sillä ne eivät ole tuominneet naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ja se on antanut vääränlaisen viestin naisten oikeuksien kunnioittamisesta Egyptissä;

| N. | ottaa huomioon, että Egyptin kansalaisyhteiskunta ja kansainväliset kansalaisjärjestöt kohtaavat yhä suurempaa painostusta ja laajempia vaikeuksia toimiessaan Egyptissä; toteaa, että kansalaisyhteiskunnan aktivistit ja järjestöt ovat huolissaan useista uusista lakiehdotuksista, jotka koskevat kansalaisyhdistyksiä ja säätiöitä ja joissa asetetaan tiukkoja rahoitusta koskevia rajoituksia etenkin silloin, kun rahoitus on peräisin ulkomailta, mahdollistetaan viranomaisten harjoittama urkinta ja rajoitetaan kaikkia yhteiskunnallisen aktivismin ja järjestäytymisen muotoja; toteaa, että lakiehdotukset rajoittavat tiedonhankintamatkoja ja muuta tärkeää toimintaa koko Egyptissä ja estävät siten käytännössä kansalaisjärjestöjä tekemästä työtään; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Egyptin kansalaisyhteiskunta ja kansainväliset kansalaisjärjestöt kohtaavat yhä suurempaa painostusta ja laajempia vaikeuksia toimiessaan Egyptissä; toteaa, että kansalaisyhteiskunnan aktivistit ja järjestöt ovat huolissaan useista uusista lakiehdotuksista, jotka koskevat kansalaisyhdistyksiä ja säätiöitä ja joissa asetetaan tiukkoja rahoitusta koskevia rajoituksia etenkin silloin, kun rahoitus on peräisin ulkomailta, mahdollistetaan viranomaisten harjoittama urkinta ja rajoitetaan kaikkia yhteiskunnallisen aktivismin ja järjestäytymisen muotoja; toteaa, että lakiehdotukset rajoittavat tiedonhankintamatkoja ja muuta tärkeää toimintaa koko Egyptissä ja estävät siten käytännössä kansalaisjärjestöjä tekemästä työtään;

| O. | ottaa huomioon, että EU on Egyptin pääasiallinen talouskumppani ja keskeisin investointien ja kehitysyhteistyövarojen lähde; toteaa, että EU:n ja Egyptin erityistyöryhmä, jonka yhteispuheenjohtajina toimivat korkea edustaja / varapuheenjohtaja ja Egyptin ulkoministeri Kamel Amr, kokoontui 13. ja 14. marraskuuta 2012 Kairossa ja hyväksyi merkittävän taloudellisen ja poliittisen tukipaketin, jonka tarkoituksena on auttaa Egyptiä käynnissä olevassa siirtymävaiheessa, ja toteaa, että tukipaketti sisältää yhteensä lähes 5 miljardia euroa lainoja ja avustuksia vuosina 2012–2013; toteaa, että rahoituksen ehtona on osittain, että Egypti onnistuu saattamaan päätökseen sopimuksen Kansainvälinen valuuttarahaston (IMF) kanssa ja noudattaa ihmisoikeuksia, demokratiaa ja talouden ohjausta ja hallintaa; ottaa huomioon, että näiden sitoumusten kunnioittaminen ja EU:n tuen nopeampi toimittaminen ovat Egyptille keskeisen tärkeitä; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että EU on Egyptin pääasiallinen talouskumppani ja keskeisin investointien ja kehitysyhteistyövarojen lähde; toteaa, että EU:n ja Egyptin erityistyöryhmä, jonka yhteispuheenjohtajina toimivat korkea edustaja / varapuheenjohtaja ja Egyptin ulkoministeri Kamel Amr, kokoontui 13. ja 14. marraskuuta 2012 Kairossa ja hyväksyi merkittävän taloudellisen ja poliittisen tukipaketin, jonka tarkoituksena on auttaa Egyptiä käynnissä olevassa siirtymävaiheessa, ja toteaa, että tukipaketti sisältää yhteensä lähes 5 miljardia euroa lainoja ja avustuksia vuosina 2012–2013; toteaa, että rahoituksen ehtona on osittain, että Egypti onnistuu saattamaan päätökseen sopimuksen Kansainvälinen valuuttarahaston (IMF) kanssa ja noudattaa ihmisoikeuksia, demokratiaa ja talouden ohjausta ja hallintaa; ottaa huomioon, että näiden sitoumusten kunnioittaminen ja EU:n tuen nopeampi toimittaminen ovat Egyptille keskeisen tärkeitä;

| P. | ottaa huomioon, että työryhmä korosti sitoumustaan edistää ja kunnioittaa ihmisoikeuksia, mukaan lukien naisten oikeudet ja sukupuolten tasa-arvo naisten mahdollisuuksien lisäämiseksi kaikilla aloilla, ilmaisun- ja kokoontumisvapautta sekä uskonnon- tai vakaumuksenvapautta ja tuomitsi kaiken uskontoon perustuvan vihan, suvaitsemattomuuden vihanpidon tai väkivallan; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että työryhmä korosti sitoumustaan edistää ja kunnioittaa ihmisoikeuksia, mukaan lukien naisten oikeudet ja sukupuolten tasa-arvo naisten mahdollisuuksien lisäämiseksi kaikilla aloilla, ilmaisun- ja kokoontumisvapautta sekä uskonnon- tai vakaumuksenvapautta ja tuomitsi kaiken uskontoon perustuvan vihan, suvaitsemattomuuden vihanpidon tai väkivallan;

| Q. | toteaa, että Euroopan naapuruuspolitiikan sekä ihmisoikeuksiin ja erityisesti naisten oikeuksiin liittyvien uudistusten onnistuminen edellyttää kansalaisyhteiskunnan osallistumista asianomaisten politiikkojen täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että Euroopan naapuruuspolitiikan sekä ihmisoikeuksiin ja erityisesti naisten oikeuksiin liittyvien uudistusten onnistuminen edellyttää kansalaisyhteiskunnan osallistumista asianomaisten politiikkojen täytäntöönpanoon;

| R. | toteaa, että Egyptin taloudellinen tilanne on vakava ja sen valuuttavaranto on alhainen, ja ottaa huomioon, että Egyptin punnan kurssi on alimmalla tasollaan vuoden 2004 jälkeen; toteaa, että Egyptin talouden elpyminen riippuu maan pitkän aikavälin poliittisesta ja sosiaalisesta vakaudesta; toteaa, että Egyptissä on käynnissä ratkaiseva siirtymävaihe ja että se kohtaa demokratiaan siirtymistä koskevassa prosessissa suuria haasteita ja vaikeuksia; katsoo, että siirtymävaiheen olisi perustuttava sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen, oikeusvaltion ja hyvän hallinnon perusarvoihin; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että Egyptin taloudellinen tilanne on vakava ja sen valuuttavaranto on alhainen, ja ottaa huomioon, että Egyptin punnan kurssi on alimmalla tasollaan vuoden 2004 jälkeen; toteaa, että Egyptin talouden elpyminen riippuu maan pitkän aikavälin poliittisesta ja sosiaalisesta vakaudesta; toteaa, että Egyptissä on käynnissä ratkaiseva siirtymävaihe ja että se kohtaa demokratiaan siirtymistä koskevassa prosessissa suuria haasteita ja vaikeuksia; katsoo, että siirtymävaiheen olisi perustuttava sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen, oikeusvaltion ja hyvän hallinnon perusarvoihin;

| S. | ottaa huomioon, että edellisen hallinnon varastaman omaisuuden palauttaminen voi edistää taloudellista merkitystään enemmän oikeuden jakamista Egyptin kansalle ja sille vastuuvelvollisena olemista ja että se on näin ollen merkittävä poliittinen kysymys, jolla on huomattava symbolinen arvo EU:n ja Egyptin suhteissa; ottaa huomioon, että Egyptin valtion varojen väärinkäytöstä vastuussa olevien 19 henkilön (mm. presidentti Mubarak) varat EU:ssa on jäädytetty maaliskuusta 2011 alkaen; ottaa huomioon, että neuvosto hyväksyi 26. marraskuuta 2012 uuden asetuksen, jonka tarkoituksena on helpottaa näiden väärinkäytettyjen varojen palauttamista; ottaa huomioon, että työryhmä on suostunut laatimaan kolmen kuukauden kuluessa etenemissuunnitelman, johon voisi sisältyä varallisuuden palauttamista käsittelevän ryhmän perustaminen, jota koordinoisi myös Euroopan ulkosuhdehallinto; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että edellisen hallinnon varastaman omaisuuden palauttaminen voi edistää taloudellista merkitystään enemmän oikeuden jakamista Egyptin kansalle ja sille vastuuvelvollisena olemista ja että se on näin ollen merkittävä poliittinen kysymys, jolla on huomattava symbolinen arvo EU:n ja Egyptin suhteissa; ottaa huomioon, että Egyptin valtion varojen väärinkäytöstä vastuussa olevien 19 henkilön (mm. presidentti Mubarak) varat EU:ssa on jäädytetty maaliskuusta 2011 alkaen; ottaa huomioon, että neuvosto hyväksyi 26. marraskuuta 2012 uuden asetuksen, jonka tarkoituksena on helpottaa näiden väärinkäytettyjen varojen palauttamista; ottaa huomioon, että työryhmä on suostunut laatimaan kolmen kuukauden kuluessa etenemissuunnitelman, johon voisi sisältyä varallisuuden palauttamista käsittelevän ryhmän perustaminen, jota koordinoisi myös Euroopan ulkosuhdehallinto;

| 1. | ilmaisee solidaarisuutensa Egyptin kansalle tänä tärkeänä ajankohtana, jolloin maa on siirtymässä demokratiaan; kehottaa Egyptin viranomaisia varmistamaan, että ihmisoikeuksia ja perusvapauksia noudatetaan täysimääräisesti, ja toteaa, että tähän sisältyvät muun muassa ilmaisunvapaus ja rauhanomaisten kokoontumisten vapaus, lehdistön ja tiedotusvälineiden vapaus, naisten oikeudet, ajatuksen ja omantunnon vapaus, uskonnonvapaus, vähemmistöjen suojelu ja seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjuminen; kehottaa Egyptin viranomaisia lisäksi kunnioittamaan oikeusvaltioperiaatetta, vallanjakoa, oikeuslaitoksen riippumattomuutta, rankaisemattomuuden ilmapiirin torjumista ja oikeusturvaa, sillä ne ovat välttämätön osa vapaata ja demokraattista yhteiskuntaa; |
| --- | --- |

1.

ilmaisee solidaarisuutensa Egyptin kansalle tänä tärkeänä ajankohtana, jolloin maa on siirtymässä demokratiaan; kehottaa Egyptin viranomaisia varmistamaan, että ihmisoikeuksia ja perusvapauksia noudatetaan täysimääräisesti, ja toteaa, että tähän sisältyvät muun muassa ilmaisunvapaus ja rauhanomaisten kokoontumisten vapaus, lehdistön ja tiedotusvälineiden vapaus, naisten oikeudet, ajatuksen ja omantunnon vapaus, uskonnonvapaus, vähemmistöjen suojelu ja seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjuminen; kehottaa Egyptin viranomaisia lisäksi kunnioittamaan oikeusvaltioperiaatetta, vallanjakoa, oikeuslaitoksen riippumattomuutta, rankaisemattomuuden ilmapiirin torjumista ja oikeusturvaa, sillä ne ovat välttämätön osa vapaata ja demokraattista yhteiskuntaa;

| 2. | ilmaisee syvän huolensa yhteiskunnan sisäisen polarisoitumisen lisääntymisestä Egyptissä ja jatkuvista väkivaltaisista tapahtumista; muistuttaa Egyptin valtion viranomaisia ja turvallisuusjoukkoja niiden velvollisuudesta palauttaa ja varmistaa turvallisuus ja järjestys maahan; kehottaa kaikkia poliittisia toimijoita osoittamaan itsehillintää, jotta uusilta väkivaltaisuuksilta vältytään maan edun mukaisesti; kehottaa myös tutkimaan vakavasti, puolueettomasti ja avoimesti rauhanomaisten mielenosoittajien surmat, kidutuksen, alentavan kohtelun ja ahdistelun kiinnittämällä erityisesti huomiota naisiin ja saattamaan vastuussa olevat oikeuteen; kehottaa viranomaisia noudattamaan tarkasti kansainvälisiä normeja; pitää erittäin valitettavana, että viimeaikaisissa yhteenotoissa on kuollut monia henkilöitä ja ne ovat aiheuttaneet lukuisia loukkaantumisia, ja ilmaisee osanottonsa uhrien perheille; |
| --- | --- |

2.

ilmaisee syvän huolensa yhteiskunnan sisäisen polarisoitumisen lisääntymisestä Egyptissä ja jatkuvista väkivaltaisista tapahtumista; muistuttaa Egyptin valtion viranomaisia ja turvallisuusjoukkoja niiden velvollisuudesta palauttaa ja varmistaa turvallisuus ja järjestys maahan; kehottaa kaikkia poliittisia toimijoita osoittamaan itsehillintää, jotta uusilta väkivaltaisuuksilta vältytään maan edun mukaisesti; kehottaa myös tutkimaan vakavasti, puolueettomasti ja avoimesti rauhanomaisten mielenosoittajien surmat, kidutuksen, alentavan kohtelun ja ahdistelun kiinnittämällä erityisesti huomiota naisiin ja saattamaan vastuussa olevat oikeuteen; kehottaa viranomaisia noudattamaan tarkasti kansainvälisiä normeja; pitää erittäin valitettavana, että viimeaikaisissa yhteenotoissa on kuollut monia henkilöitä ja ne ovat aiheuttaneet lukuisia loukkaantumisia, ja ilmaisee osanottonsa uhrien perheille;

| 3. | toistaa, että kuolemanrangaistuksen vastainen EU-kanta on voimakas ja periaatteellinen, ja kehottaa Egyptiä pidättymään kaikkien kuolemantuomioiden täytäntöönpanosta; kehottaa Egyptiä ratifioimaan kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan, vuonna 1966 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liitetyn toisen valinnaisen pöytäkirjan kuolemanrangaistuksen poistamisesta; kehottaa lieventämään kuolemanrangaistukset, jotka langetettiin 26. tammikuuta 2013 Al-Masry-jalkapallojoukkueen 21 kannattajalle; |
| --- | --- |

3.

toistaa, että kuolemanrangaistuksen vastainen EU-kanta on voimakas ja periaatteellinen, ja kehottaa Egyptiä pidättymään kaikkien kuolemantuomioiden täytäntöönpanosta; kehottaa Egyptiä ratifioimaan kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan, vuonna 1966 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liitetyn toisen valinnaisen pöytäkirjan kuolemanrangaistuksen poistamisesta; kehottaa lieventämään kuolemanrangaistukset, jotka langetettiin 26. tammikuuta 2013 Al-Masry-jalkapallojoukkueen 21 kannattajalle;

| 4. | ottaa huomioon, että Egyptin vaalilautakunta on päättänyt peruttaa tulevat parlamenttivaalit; kehottaa maan hallitusta hyödyntämään tämän väliajan ja käynnistämään osallistavan poliittisen prosessin, joka perustuu aidon kansallisen vuoropuhelun avulla aikaansaadulle yhteisymmärrykselle ja yhteiselle omaksi kokemiselle ja johon osallistuvat kaikki demokraattiset voimat; kehottaa Egyptin kaikkia poliittisia voimia työskentelemään yhdessä tämän suuntaisesti; kannustaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita jatkamaan tuen ja avun antamista Egyptin viranomaisille, poliittisille puolueille ja kansalaisyhteiskunnalle tämän tavoitteen saavuttamiseksi; pitää myönteisenä, että vaalien peruuttamisesta huolimatta Egyptin viranomaiset ovat pyytäneet EU:ta tarkkailemaan tulevia parlamenttivaaleja; muistuttaa tarjoutuneensa lähettämään täysimittaisen vaalitarkkailuvaltuuskunnan; |
| --- | --- |

4.

ottaa huomioon, että Egyptin vaalilautakunta on päättänyt peruttaa tulevat parlamenttivaalit; kehottaa maan hallitusta hyödyntämään tämän väliajan ja käynnistämään osallistavan poliittisen prosessin, joka perustuu aidon kansallisen vuoropuhelun avulla aikaansaadulle yhteisymmärrykselle ja yhteiselle omaksi kokemiselle ja johon osallistuvat kaikki demokraattiset voimat; kehottaa Egyptin kaikkia poliittisia voimia työskentelemään yhdessä tämän suuntaisesti; kannustaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita jatkamaan tuen ja avun antamista Egyptin viranomaisille, poliittisille puolueille ja kansalaisyhteiskunnalle tämän tavoitteen saavuttamiseksi; pitää myönteisenä, että vaalien peruuttamisesta huolimatta Egyptin viranomaiset ovat pyytäneet EU:ta tarkkailemaan tulevia parlamenttivaaleja; muistuttaa tarjoutuneensa lähettämään täysimittaisen vaalitarkkailuvaltuuskunnan;

| 5. | pitää erittäin huolestuttavana, että naisiin ja erityisesti naismielenosoittajiin ja naisten oikeuksia puolustaviin aktivisteihin kohdistuva väkivalta on lisääntynyt ja että viranomaiset eivät ole onnistuneet estämään ja tuomitsemaan tätä väkivaltaa tai saattamaan tekijöitä vastuuseen; kehottaa presidentti Mursia sekä valtaapitävien ja oppositiopuolueiden johtajia käyttämään vahvaa poliittista johtajuutta sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumisessa ja varmistamaan, että kaikki naisiin kohdistuvat seksuaalisen väkivallan ja häirinnän teot tutkitaan tehokkaasti ja tekijät saatetaan oikeuden eteen, sekä huolehtimaan, että uhrit saavat asianmukaiset korvaukset; kehottaa presidentti Mursia puuttumaan tähän jatkuvaan, naisiin kohdistuvaan väkivaltaan ja syrjintään ja hyväksymään naisten oikeuksia puolustavien aktivistien ehdottaman häirinnän vastaisen lainsäädännön; vaatii Egyptin viranomaisia tuomitsemaan kaikenlaisen naisiin kohdistuvan väkivallan ja aggressiivisuuden; kehottaa hallitusta edistämään ja tukemaan naisten poliittista osallistumista kääntämällä nykyisen kehityskulun tällä alalla; |
| --- | --- |

5.

pitää erittäin huolestuttavana, että naisiin ja erityisesti naismielenosoittajiin ja naisten oikeuksia puolustaviin aktivisteihin kohdistuva väkivalta on lisääntynyt ja että viranomaiset eivät ole onnistuneet estämään ja tuomitsemaan tätä väkivaltaa tai saattamaan tekijöitä vastuuseen; kehottaa presidentti Mursia sekä valtaapitävien ja oppositiopuolueiden johtajia käyttämään vahvaa poliittista johtajuutta sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumisessa ja varmistamaan, että kaikki naisiin kohdistuvat seksuaalisen väkivallan ja häirinnän teot tutkitaan tehokkaasti ja tekijät saatetaan oikeuden eteen, sekä huolehtimaan, että uhrit saavat asianmukaiset korvaukset; kehottaa presidentti Mursia puuttumaan tähän jatkuvaan, naisiin kohdistuvaan väkivaltaan ja syrjintään ja hyväksymään naisten oikeuksia puolustavien aktivistien ehdottaman häirinnän vastaisen lainsäädännön; vaatii Egyptin viranomaisia tuomitsemaan kaikenlaisen naisiin kohdistuvan väkivallan ja aggressiivisuuden; kehottaa hallitusta edistämään ja tukemaan naisten poliittista osallistumista kääntämällä nykyisen kehityskulun tällä alalla;

| 6. | kehottaa Egyptin viranomaisia uudistamaan poliisia ja turvallisuusjoukkoja ja lakkauttamaan kaikki lait, joiden perusteella poliisi ja turvallisuusjoukot voivat käyttää rajoittamatonta väkivaltaa siviilejä kohtaan; korostaa tarvetta kehittää vuoropuhelussa kansalaisyhteiskunnan kanssa ja sitä kuullen asianmukainen oikeudellinen kehys, joka takaa oikeuden järjestää rauhanomaisia mielenosoituksia ja julkisia kokoontumisia ja antaa kansalaisyhteiskunnan järjestöille mahdollisuuden toimia ilman aiheettomia rajoituksia ja saada tukea ulkomailta; |
| --- | --- |

6.

kehottaa Egyptin viranomaisia uudistamaan poliisia ja turvallisuusjoukkoja ja lakkauttamaan kaikki lait, joiden perusteella poliisi ja turvallisuusjoukot voivat käyttää rajoittamatonta väkivaltaa siviilejä kohtaan; korostaa tarvetta kehittää vuoropuhelussa kansalaisyhteiskunnan kanssa ja sitä kuullen asianmukainen oikeudellinen kehys, joka takaa oikeuden järjestää rauhanomaisia mielenosoituksia ja julkisia kokoontumisia ja antaa kansalaisyhteiskunnan järjestöille mahdollisuuden toimia ilman aiheettomia rajoituksia ja saada tukea ulkomailta;

| 7. | antaa täyden tukensa näiden järjestöjen osoittamalle sitoutumiselle sekä niiden merkittävälle ja laadukkaalle työlle rauhan, demokratian ja ihmisoikeuksien edistämiseksi; kehottaa lopettamaan välittömästi ammattijärjestöihin, toimittajiin ja verkkopäiväkirjojen kirjoittajiin kohdistuvan kaikenlaisen painostuksen, pelottelun tai ahdistelun; |
| --- | --- |

7.

antaa täyden tukensa näiden järjestöjen osoittamalle sitoutumiselle sekä niiden merkittävälle ja laadukkaalle työlle rauhan, demokratian ja ihmisoikeuksien edistämiseksi; kehottaa lopettamaan välittömästi ammattijärjestöihin, toimittajiin ja verkkopäiväkirjojen kirjoittajiin kohdistuvan kaikenlaisen painostuksen, pelottelun tai ahdistelun;

| 8. | on huolestunut Egyptin oikeuslaitoksen tilanteesta; kehottaa Egyptin hallitusta ja maan poliittisia voimia kunnioittamaan, tukemaan ja edistämään täysimääräisesti Egyptin oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja koskemattomuutta; tähdentää, että rikosoikeusjärjestelmän uudistusta on jatkettava, jotta taataan asianmukainen oikeudellinen kehys, jonka avulla voidaan puuttua rankaisemattomuuteen ja kidutukseen ja suojella ihmisoikeuksia; kannustaa Egyptin viranomaisia aloittamaan todellisen, siirtymäkauden oikeusjärjestelyjä koskevan prosessin, jotta varmistetaan, että ennen vuoden 2011 vallankumousta, sen aikana ja sen jälkeen toteutettuihin ihmisoikeusloukkauksiin syyllistyneet joutuvat vastuuseen; |
| --- | --- |

8.

on huolestunut Egyptin oikeuslaitoksen tilanteesta; kehottaa Egyptin hallitusta ja maan poliittisia voimia kunnioittamaan, tukemaan ja edistämään täysimääräisesti Egyptin oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja koskemattomuutta; tähdentää, että rikosoikeusjärjestelmän uudistusta on jatkettava, jotta taataan asianmukainen oikeudellinen kehys, jonka avulla voidaan puuttua rankaisemattomuuteen ja kidutukseen ja suojella ihmisoikeuksia; kannustaa Egyptin viranomaisia aloittamaan todellisen, siirtymäkauden oikeusjärjestelyjä koskevan prosessin, jotta varmistetaan, että ennen vuoden 2011 vallankumousta, sen aikana ja sen jälkeen toteutettuihin ihmisoikeusloukkauksiin syyllistyneet joutuvat vastuuseen;

| 9. | on huolissaan uskonnon-, omantunnon- ja vakaumuksenvapauteen kohdistuvista rajoituksista; pitääkin myönteisenä, että 18. helmikuuta 2013 perustettiin Egyptin kirkkojen neuvosto, joka koostuu maan viidestä suurimmasta kristillisestä kirkkokunnasta ja jonka tehtävänä on muun muassa muslimien ja kristittyjen välisen vuoropuhelun edistäminen; toteaa, että olisi toteutettava toimia, joilla käännetään laskuun kristittyjen poismuutto Egyptistä, sillä se uhkaa yhden Egyptin vanhimman yhteisön olemassaoloa ja vahingoittaa Egyptin taloutta, koska sen myötä koulutetut ammattilaiset lähtevät pois maasta; |
| --- | --- |

9.

on huolissaan uskonnon-, omantunnon- ja vakaumuksenvapauteen kohdistuvista rajoituksista; pitääkin myönteisenä, että 18. helmikuuta 2013 perustettiin Egyptin kirkkojen neuvosto, joka koostuu maan viidestä suurimmasta kristillisestä kirkkokunnasta ja jonka tehtävänä on muun muassa muslimien ja kristittyjen välisen vuoropuhelun edistäminen; toteaa, että olisi toteutettava toimia, joilla käännetään laskuun kristittyjen poismuutto Egyptistä, sillä se uhkaa yhden Egyptin vanhimman yhteisön olemassaoloa ja vahingoittaa Egyptin taloutta, koska sen myötä koulutetut ammattilaiset lähtevät pois maasta;

| 10. | kehottaa Egyptin viranomaisia allekirjoittamaan ja ratifioimaan Haagin Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön ja pidättäytymään kutsumasta sellaisia valtionpäämiehiä, joista Kansainvälinen rikostuomioistuin on antanut pidätysmääräyksiä; |
| --- | --- |

10.

kehottaa Egyptin viranomaisia allekirjoittamaan ja ratifioimaan Haagin Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön ja pidättäytymään kutsumasta sellaisia valtionpäämiehiä, joista Kansainvälinen rikostuomioistuin on antanut pidätysmääräyksiä;

| 11. | ilmaisee voimakkaan tukensa uudistuksille, jotka edistävät Egyptin demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta Egyptin kansan toiveiden mukaisesti; vaatii edelleen arvioimaan, olisiko mahdollista lakkauttaa poikkeustila koko maassa; vaatii lopettamaan välittömästi siviilihenkilöiden oikeudenkäynnit sotilastuomioistuimissa; |
| --- | --- |

11.

ilmaisee voimakkaan tukensa uudistuksille, jotka edistävät Egyptin demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta Egyptin kansan toiveiden mukaisesti; vaatii edelleen arvioimaan, olisiko mahdollista lakkauttaa poikkeustila koko maassa; vaatii lopettamaan välittömästi siviilihenkilöiden oikeudenkäynnit sotilastuomioistuimissa;

| 12. | toistaa huolensa jatkuvasta ihmiskaupasta ja ihmisten salakuljetuksesta sekä laittomien muuttajien tilanteesta maassa ja etenkin Siinain alueella; kehottaa Egyptin viranomaisia tehostamaan toimiaan näiden aiheiden käsittelemiseksi ensinnäkin panemalla toimeen kansallisen pakolaislainsäädännön ja toiseksi antamalla YK:n järjestöille ja ihmisoikeusjärjestöille vapaan pääsyn näiden ihmisten luo Siinailla; |
| --- | --- |

12.

toistaa huolensa jatkuvasta ihmiskaupasta ja ihmisten salakuljetuksesta sekä laittomien muuttajien tilanteesta maassa ja etenkin Siinain alueella; kehottaa Egyptin viranomaisia tehostamaan toimiaan näiden aiheiden käsittelemiseksi ensinnäkin panemalla toimeen kansallisen pakolaislainsäädännön ja toiseksi antamalla YK:n järjestöille ja ihmisoikeusjärjestöille vapaan pääsyn näiden ihmisten luo Siinailla;

| 13. | on erittäin huolissaan Egyptin taloustilanteen nopeasta heikkenemisestä sekä IMF:n kanssa tehtävästä lainasopimuksesta käytävien neuvottelujen pitkittymisestä; pitää hallituksen uusia ponnistuksia neuvottelujen jatkamiseksi myönteisinä; kannustaa kehittämään EU:n ja Egyptin taloudellista yhteistyötä ja tehostamaan kahdenvälistä vuoropuhelua talousuudistuksesta, joka on tärkeä askel kohti investoijien ja Kansainvälisen valuuttarahaston luottamuksen saavuttamista; |
| --- | --- |

13.

on erittäin huolissaan Egyptin taloustilanteen nopeasta heikkenemisestä sekä IMF:n kanssa tehtävästä lainasopimuksesta käytävien neuvottelujen pitkittymisestä; pitää hallituksen uusia ponnistuksia neuvottelujen jatkamiseksi myönteisinä; kannustaa kehittämään EU:n ja Egyptin taloudellista yhteistyötä ja tehostamaan kahdenvälistä vuoropuhelua talousuudistuksesta, joka on tärkeä askel kohti investoijien ja Kansainvälisen valuuttarahaston luottamuksen saavuttamista;

| 14. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja yhteisen turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa kehittämään ”enemmällä enemmän” -periaatetta johdonmukaisemmin ja käytännöllisemmin ja keskittyen erityisesti kansalaisyhteiskuntaan ja naisten ja vähemmistöjen oikeuksiin; kehottaa sisällyttämään periaatteeseen tarkistetun Euroopan unionin naapuruuspolitiikan kulmakivenä ja maan kansalaisten elinoloja heikentämättä selvät ehdot ja kriteerit siinä tapauksessa, että Egyptin hallitus luistaa demokraattisista uudistuksista ja ihmisoikeuksien ja vapauksien noudattamisesta; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja yhteisen turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa kehittämään ”enemmällä enemmän” -periaatetta johdonmukaisemmin ja käytännöllisemmin ja keskittyen erityisesti kansalaisyhteiskuntaan ja naisten ja vähemmistöjen oikeuksiin; kehottaa sisällyttämään periaatteeseen tarkistetun Euroopan unionin naapuruuspolitiikan kulmakivenä ja maan kansalaisten elinoloja heikentämättä selvät ehdot ja kriteerit siinä tapauksessa, että Egyptin hallitus luistaa demokraattisista uudistuksista ja ihmisoikeuksien ja vapauksien noudattamisesta;

| 15. | kehottaa varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa huolehtimaan, että Egyptin viranomaiset ja presidentti Mursi noudattavat ihmisoikeuksien ja perusvapauksien noudattamista koskevia sitoumuksiaan; kehottaa EU:ta olemaan myöntämättä Egyptin viranomaisille mitään budjettitukea, jos Egypti ei edisty merkittävästi ihmisoikeuksien ja perusvapauksien, demokraattisen hallinnon ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisessa; |
| --- | --- |

15.

kehottaa varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa huolehtimaan, että Egyptin viranomaiset ja presidentti Mursi noudattavat ihmisoikeuksien ja perusvapauksien noudattamista koskevia sitoumuksiaan; kehottaa EU:ta olemaan myöntämättä Egyptin viranomaisille mitään budjettitukea, jos Egypti ei edisty merkittävästi ihmisoikeuksien ja perusvapauksien, demokraattisen hallinnon ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisessa;

| 16. | ilmaisee täyden tukensa EU:n ja Egyptin yhteistyön lisäämiselle ja toteaa, että yhteistyötä voitaisiin lisätä muun muassa seuraavissa asioissa: assosiaatiosopimus ja sen toimintasuunnitelmat, EU:n ja Egyptin erityistyöryhmän menestyksekäs jatkaminen, säännölliset ihmisoikeusvuoropuhelut, yritysyhteistyön lisääminen, egyptiläisten ja erityisesti opiskelijoiden EU:hun suuntautuvan liikkuvuuden parantaminen, neuvottelut pitkälle menevästä ja laaja-alaisesta vapaakauppasopimus tai tuleva markkinoiden yhdentäminen; |
| --- | --- |

16.

ilmaisee täyden tukensa EU:n ja Egyptin yhteistyön lisäämiselle ja toteaa, että yhteistyötä voitaisiin lisätä muun muassa seuraavissa asioissa: assosiaatiosopimus ja sen toimintasuunnitelmat, EU:n ja Egyptin erityistyöryhmän menestyksekäs jatkaminen, säännölliset ihmisoikeusvuoropuhelut, yritysyhteistyön lisääminen, egyptiläisten ja erityisesti opiskelijoiden EU:hun suuntautuvan liikkuvuuden parantaminen, neuvottelut pitkälle menevästä ja laaja-alaisesta vapaakauppasopimus tai tuleva markkinoiden yhdentäminen;

| 17. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita toteuttamaan merkittäviä lisäponnisteluja, joilla pyritään helpottamaan edellisen hallinnon varastamien varojen palauttamista Egyptin kansalle; kehottaa tässä yhteydessä EU:ta perustamaan jäsenvaltioista ja muista Euroopan maista peräisin olevien tutkijoiden, asianajajien ja syyttäjien ryhmän, joka antaa oikeudellista tukea ja apua Egyptin viranomaisille tässä prosessissa; |
| --- | --- |

17.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita toteuttamaan merkittäviä lisäponnisteluja, joilla pyritään helpottamaan edellisen hallinnon varastamien varojen palauttamista Egyptin kansalle; kehottaa tässä yhteydessä EU:ta perustamaan jäsenvaltioista ja muista Euroopan maista peräisin olevien tutkijoiden, asianajajien ja syyttäjien ryhmän, joka antaa oikeudellista tukea ja apua Egyptin viranomaisille tässä prosessissa;

| 18. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille sekä Egyptin viranomaisille. |
| --- | --- |

18.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille sekä Egyptin viranomaisille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0064.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0092.

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/123 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/123

---

P7_TA(2013)0096

Pohjois-Korean ydinaseuhka ja ihmisoikeustilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 Korean demokraattisen kansantasavallan ydinaseuhasta ja ihmisoikeustilanteesta (2013/2565(RSP))

(2016/C 036/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Korean demokraattisesta kansantasavallasta (Pohjois-Korea), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Korean demokraattisesta kansantasavallasta (Pohjois-Korea),

| — | ottaa huomioon 18. helmikuuta 2013 annetut ulkoasioiden neuvoston päätelmät Korean demokraattisesta kansantasavallasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. helmikuuta 2013 annetut ulkoasioiden neuvoston päätelmät Korean demokraattisesta kansantasavallasta,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 825 (1993), 1540 (2004), 1695 (2006) ja 1887 (2009), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 825 (1993), 1540 (2004), 1695 (2006) ja 1887 (2009),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja kaikki asiaa koskevat kansainväliset ihmisoikeussopimukset, mukaan lukien kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus, jonka Korean demokraattinen kansantasavalta on hyväksynyt ja ratifioinut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja kaikki asiaa koskevat kansainväliset ihmisoikeussopimukset, mukaan lukien kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus, jonka Korean demokraattinen kansantasavalta on hyväksynyt ja ratifioinut,

| — | ottaa huomioon vuonna 1984 tehdyn kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1984 tehdyn kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston asiaan liittyvät päätöslauselmat, erityisesti sen 19. maaliskuuta 2012 yksimielisesti antaman päätöslauselman Korean demokraattisen kansantasavallan ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston asiaan liittyvät päätöslauselmat, erityisesti sen 19. maaliskuuta 2012 yksimielisesti antaman päätöslauselman Korean demokraattisen kansantasavallan ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon Korean demokraattisen kansantasavallan ihmisoikeustilannetta seuraavan YK:n erityisraportoijan Marzuki Darusmanin 1. helmikuuta 2013 julkistaman raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Korean demokraattisen kansantasavallan ihmisoikeustilannetta seuraavan YK:n erityisraportoijan Marzuki Darusmanin 1. helmikuuta 2013 julkistaman raportin,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin neuvosto ja YK:n turvallisuusneuvosto ovat tuominneet Korean demokraattisen kansantasavallan 12. joulukuuta 2012 ballistista ohjusteknologiaa käyttäen suorittaman ohjuslaukaisun ja sen 12. helmikuuta 2013 tekemän ydinkokeen, jotka rikkovat selvästi sen YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmiin perustuvia kansainvälisiä velvoitteita ja ovat vakava uhka alueelliselle ja kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin neuvosto ja YK:n turvallisuusneuvosto ovat tuominneet Korean demokraattisen kansantasavallan 12. joulukuuta 2012 ballistista ohjusteknologiaa käyttäen suorittaman ohjuslaukaisun ja sen 12. helmikuuta 2013 tekemän ydinkokeen, jotka rikkovat selvästi sen YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmiin perustuvia kansainvälisiä velvoitteita ja ovat vakava uhka alueelliselle ja kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle;

| B. | katsoo, että ydinaseiden, kemiallisten ja biologisten aseiden ja niiden maalinsaattamisjärjestelmien leviäminen on uhka kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle; ottaa huomioon, että Korean demokraattinen kansantasavalta irrottautui ydinsulkusopimuksesta vuonna 2003, että se on tehnyt ydinkokeita vuodesta 2006 alkaen ja että vuonna 2009 se ilmoitti virallisesti kehittäneensä ydinaseen; toteaa, että laittomien ydin- ja ballististen ohjusten ohjelmien jatkaminen on vakava haaste kansainväliselle ydinsulkujärjestelmälle ja saattaa voimistaa alueellisia jännitteitä; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että ydinaseiden, kemiallisten ja biologisten aseiden ja niiden maalinsaattamisjärjestelmien leviäminen on uhka kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle; ottaa huomioon, että Korean demokraattinen kansantasavalta irrottautui ydinsulkusopimuksesta vuonna 2003, että se on tehnyt ydinkokeita vuodesta 2006 alkaen ja että vuonna 2009 se ilmoitti virallisesti kehittäneensä ydinaseen; toteaa, että laittomien ydin- ja ballististen ohjusten ohjelmien jatkaminen on vakava haaste kansainväliselle ydinsulkujärjestelmälle ja saattaa voimistaa alueellisia jännitteitä;

| C. | katsoo, että tämä ei edistä Korean demokraattisen kansantasavallan esittämää tavoitetta, joka on sen turvallisuuden parantaminen; katsoo, että maa on valjastanut taloutensa palvelemaan sotilaallisia tarkoitusperiä ja siten jäänyt kauaksi ilmoittamastaan tavoitteesta kehittyä voimakkaaksi ja vauraaksi kansakunnaksi ja on sen sijaan tehnyt kansalaisistaan entistäkin eristyneempiä ja köyhempiä tavoitellessaan joukkotuhoaseita ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmiä; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että tämä ei edistä Korean demokraattisen kansantasavallan esittämää tavoitetta, joka on sen turvallisuuden parantaminen; katsoo, että maa on valjastanut taloutensa palvelemaan sotilaallisia tarkoitusperiä ja siten jäänyt kauaksi ilmoittamastaan tavoitteesta kehittyä voimakkaaksi ja vauraaksi kansakunnaksi ja on sen sijaan tehnyt kansalaisistaan entistäkin eristyneempiä ja köyhempiä tavoitellessaan joukkotuhoaseita ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmiä;

| D. | toteaa, että Korean demokraattinen kansantasavalta on hiljattain vetäytynyt Korean tasavallan kanssa tehdystä aseleposopimuksesta ja katkaissut maiden johtajien välisen kuuman linjan; ottaa huomioon, että Korean niemimaan tilanne on ollut jännittynyt ja alueella on ollut sotilaallisia yhteenottoja jo vuosikymmenten ajan; ottaa huomioon, että Euroopan unioni tukee lujasti ajatusta ydinaseettomasta Korean niemimaasta, ja katsoo, että kuuden osapuolen neuvottelujen käynnistäminen uudelleen on olennainen osa alueen rauhan ja vakauden edistämistä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Korean demokraattinen kansantasavalta on hiljattain vetäytynyt Korean tasavallan kanssa tehdystä aseleposopimuksesta ja katkaissut maiden johtajien välisen kuuman linjan; ottaa huomioon, että Korean niemimaan tilanne on ollut jännittynyt ja alueella on ollut sotilaallisia yhteenottoja jo vuosikymmenten ajan; ottaa huomioon, että Euroopan unioni tukee lujasti ajatusta ydinaseettomasta Korean niemimaasta, ja katsoo, että kuuden osapuolen neuvottelujen käynnistäminen uudelleen on olennainen osa alueen rauhan ja vakauden edistämistä;

| E. | ottaa huomioon, ettei Korean demokraattisen kansantasavallan johto ole tehnyt yhteistyötä YK:n kanssa ja että se on torjunut kaikki YK:n ihmisoikeusneuvoston ja YK:n yleiskokouksen Pohjois-Korean ihmisoikeuksia koskevat päätöslauselmat; ottaa huomioon, ettei Pohjois-Korea ole tehnyt yhteistyötä maan ihmisoikeustilannetta seuraavan YK:n erityisraportoijan kanssa ja että se on torjunut kaiken avun YK:n ihmisoikeusvaltuutetun taholta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, ettei Korean demokraattisen kansantasavallan johto ole tehnyt yhteistyötä YK:n kanssa ja että se on torjunut kaikki YK:n ihmisoikeusneuvoston ja YK:n yleiskokouksen Pohjois-Korean ihmisoikeuksia koskevat päätöslauselmat; ottaa huomioon, ettei Pohjois-Korea ole tehnyt yhteistyötä maan ihmisoikeustilannetta seuraavan YK:n erityisraportoijan kanssa ja että se on torjunut kaiken avun YK:n ihmisoikeusvaltuutetun taholta;

| F. | toteaa, että Euroopan unioni puolustaa ja edistää maailmanlaajuisesti ihmisoikeuksia ja demokratiaa; pitää Korean demokraattisen kansantasavallan ihmisoikeustilannetta ja humanitaarista tilannetta edelleen erittäin huolestuttavina; ottaa huomioon, ettei Korean demokraattisen kansantasavallan hallitus salli poliittista oppositiota, vapaita ja oikeudenmukaisia vaaleja, tiedotusvälineiden vapaata toimintaa, uskonnonvapautta, yhdistymisvapautta, työehtosopimusneuvotteluja eikä liikkumisvapautta; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Euroopan unioni puolustaa ja edistää maailmanlaajuisesti ihmisoikeuksia ja demokratiaa; pitää Korean demokraattisen kansantasavallan ihmisoikeustilannetta ja humanitaarista tilannetta edelleen erittäin huolestuttavina; ottaa huomioon, ettei Korean demokraattisen kansantasavallan hallitus salli poliittista oppositiota, vapaita ja oikeudenmukaisia vaaleja, tiedotusvälineiden vapaata toimintaa, uskonnonvapautta, yhdistymisvapautta, työehtosopimusneuvotteluja eikä liikkumisvapautta;

| G. | ottaa huomioon, että oikeusjärjestelmä on alistettu valtiolle, valtion vastaisista rikoksista määrätään hyvin usein kuolemanrangaistus, kuolemanrangaistuksen soveltamisalaa laajennetaan rikoslaissa ajoittain ja kansalaiset, lapset mukaan luettuina, pakotetaan seuraamaan julkisia teloituksia; ottaa huomioon, että Korean demokraattisen kansantasavallan valtiolliset viranomaiset syyllistyvät järjestelmällisesti laittomiin teloituksiin ja mielivaltaisiin pidätyksiin, että ihmisiä katoaa ja myös ulkomaan kansalaisia kidnapataan ja että yli 200 000 henkilöä on suljettu vankiloihin ja ”uudelleenkoulutusleireille”; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että oikeusjärjestelmä on alistettu valtiolle, valtion vastaisista rikoksista määrätään hyvin usein kuolemanrangaistus, kuolemanrangaistuksen soveltamisalaa laajennetaan rikoslaissa ajoittain ja kansalaiset, lapset mukaan luettuina, pakotetaan seuraamaan julkisia teloituksia; ottaa huomioon, että Korean demokraattisen kansantasavallan valtiolliset viranomaiset syyllistyvät järjestelmällisesti laittomiin teloituksiin ja mielivaltaisiin pidätyksiin, että ihmisiä katoaa ja myös ulkomaan kansalaisia kidnapataan ja että yli 200 000 henkilöä on suljettu vankiloihin ja ”uudelleenkoulutusleireille”;

| H. | ottaa huomioon, että Korean demokraattisen kansantasavallan väestö on kärsinyt vuosikymmeniä alikehittyneisyydestä, heikosta terveydenhuollosta ja laajamittaisesta äitien ja lasten aliravitsemuksesta oloissa, joita luonnehtivat poliittinen ja taloudellinen eristyneisyys, lukuisat luonnonkatastrofit ja elintarvike- ja polttoainehintojen nousu kansainvälisillä markkinoilla; katsoo, että suuri osa väestöstä kärsii nälänhädästä ja on suuressa määrin riippuvainen kansainvälisestä elintarvikeavusta; toteaa, että suuri elintarvikepula ja nälänhätä vaikuttavat merkittävästi moniin ihmisoikeuksiin; toteaa, että kymmenet tuhannet pohjoiskorealaiset ovat jättäneet maansa ja paenneet nälänhätää ja sortoa Kiinaan; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Korean demokraattisen kansantasavallan väestö on kärsinyt vuosikymmeniä alikehittyneisyydestä, heikosta terveydenhuollosta ja laajamittaisesta äitien ja lasten aliravitsemuksesta oloissa, joita luonnehtivat poliittinen ja taloudellinen eristyneisyys, lukuisat luonnonkatastrofit ja elintarvike- ja polttoainehintojen nousu kansainvälisillä markkinoilla; katsoo, että suuri osa väestöstä kärsii nälänhädästä ja on suuressa määrin riippuvainen kansainvälisestä elintarvikeavusta; toteaa, että suuri elintarvikepula ja nälänhätä vaikuttavat merkittävästi moniin ihmisoikeuksiin; toteaa, että kymmenet tuhannet pohjoiskorealaiset ovat jättäneet maansa ja paenneet nälänhätää ja sortoa Kiinaan;

Ydinaseuhat

| 1. | tuomitsee Korean demokraattisen kansantasavallan tekemät ydinkokeet ja ohjuslaukaisut ja kehottaa maata pidättymään uusista provosoivista toimista ja keskeyttämään kaikki ballististen ohjusten ohjelmaansa liittyvät toimet sekä luopumaan täydellisesti ja lopullisesti nykyisistä ydinaseohjelmistaan; kehottaa Korean demokraattista kansantasavaltaa allekirjoittamaan ja ratifioimaan täydellisen ydinkoekieltosopimuksen viipymättä; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee Korean demokraattisen kansantasavallan tekemät ydinkokeet ja ohjuslaukaisut ja kehottaa maata pidättymään uusista provosoivista toimista ja keskeyttämään kaikki ballististen ohjusten ohjelmaansa liittyvät toimet sekä luopumaan täydellisesti ja lopullisesti nykyisistä ydinaseohjelmistaan; kehottaa Korean demokraattista kansantasavaltaa allekirjoittamaan ja ratifioimaan täydellisen ydinkoekieltosopimuksen viipymättä;

| 2. | tuomitsee Korean demokraattisen kansantasavallan virallisen ilmoituksen, jonka mukaan se varaa itselleen oikeuden toteuttaa ennalta ehkäisevän ydiniskun; vaatii Korean demokraattista kansantasavaltaa noudattamaan Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjaa, jossa YK:n jäsenet velvoitetaan pidättäytymään uhkaamasta muita valtioita väkivallalla tai kohdistamasta niihin väkivaltaa; |
| --- | --- |

2.

tuomitsee Korean demokraattisen kansantasavallan virallisen ilmoituksen, jonka mukaan se varaa itselleen oikeuden toteuttaa ennalta ehkäisevän ydiniskun; vaatii Korean demokraattista kansantasavaltaa noudattamaan Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjaa, jossa YK:n jäsenet velvoitetaan pidättäytymään uhkaamasta muita valtioita väkivallalla tai kohdistamasta niihin väkivaltaa;

| 3. | pitää valitettavana, että Korean demokraattinen kansantasavalta on sanonut irti hyökkäämättömyyssopimuksensa Korean tasavallan kanssa, katkaissut maiden johtajien välisen kuuman linjan ja sulkenut niiden yhteisen rajanylityspaikan sekä asettanut etulinjan joukkonsa valmiustilaan mahdollisen sodan varalta; pitää myönteisenä sitä, että neuvostossa ja YK:n turvallisuusneuvoston 7. maaliskuuta 2013 toimeenpannussa äänestyksessä on päätetty pakotteiden lisätiukennuksesta viimeisimmän ydinkokeen seurauksena; kehottaa Korean demokraattista kansantasavaltaa toimimaan rakentavammin ja yhteistyössä kansainvälisen yhteisön kanssa, jotta voidaan lisätä alueellista vakautta ja Pohjois-Korean kansalaisten hyvinvointia; |
| --- | --- |

3.

pitää valitettavana, että Korean demokraattinen kansantasavalta on sanonut irti hyökkäämättömyyssopimuksensa Korean tasavallan kanssa, katkaissut maiden johtajien välisen kuuman linjan ja sulkenut niiden yhteisen rajanylityspaikan sekä asettanut etulinjan joukkonsa valmiustilaan mahdollisen sodan varalta; pitää myönteisenä sitä, että neuvostossa ja YK:n turvallisuusneuvoston 7. maaliskuuta 2013 toimeenpannussa äänestyksessä on päätetty pakotteiden lisätiukennuksesta viimeisimmän ydinkokeen seurauksena; kehottaa Korean demokraattista kansantasavaltaa toimimaan rakentavammin ja yhteistyössä kansainvälisen yhteisön kanssa, jotta voidaan lisätä alueellista vakautta ja Pohjois-Korean kansalaisten hyvinvointia;

| 4. | kehottaa Pohjois-Koreaa uudistamaan sitoutumisensa ohjuskokeiden lopettamiseen ja tulemaan uudelleen mukaan ydinsulkusopimukseen, joka on ydinsulkujärjestelmän kulmakivi ja perustava tekijä ydinaseriisunnan ja ydinvoiman rauhanomaisen käytön edistämisessä; korostaa, että on tarpeen tehostaa toimia ydinsulkusopimuksen lujittamiseksi; muistuttaa, että vuonna 2010 järjestetyn ydinsulkusopimuksen tarkistuskonferenssin loppulausumassa ilmaistiin syvä huolestuminen kaiken ydinaseiden käytön tuhoisista seurauksista ja vahvistettiin uudelleen, että kaikkien valtioiden on kaikkina aikoina noudatettava asiassa sovellettavaa kansainvälistä oikeutta, mukaan lukien kansainvälinen humanitaarinen oikeus; |
| --- | --- |

4.

kehottaa Pohjois-Koreaa uudistamaan sitoutumisensa ohjuskokeiden lopettamiseen ja tulemaan uudelleen mukaan ydinsulkusopimukseen, joka on ydinsulkujärjestelmän kulmakivi ja perustava tekijä ydinaseriisunnan ja ydinvoiman rauhanomaisen käytön edistämisessä; korostaa, että on tarpeen tehostaa toimia ydinsulkusopimuksen lujittamiseksi; muistuttaa, että vuonna 2010 järjestetyn ydinsulkusopimuksen tarkistuskonferenssin loppulausumassa ilmaistiin syvä huolestuminen kaiken ydinaseiden käytön tuhoisista seurauksista ja vahvistettiin uudelleen, että kaikkien valtioiden on kaikkina aikoina noudatettava asiassa sovellettavaa kansainvälistä oikeutta, mukaan lukien kansainvälinen humanitaarinen oikeus;

| 5. | vahvistaa halunsa ratkaista Korean demokraattisen kansantasavallan ydinasekysymykset diplomaattisesti ja poliittisesti; toistaa tukevansa kuuden osapuolen neuvotteluja ja kehottaa käynnistämään ne uudelleen; kehottaa kaikkia kuuden osapuolen neuvotteluihin osallistujia lisäämään ponnistelujaan; kehottaa Korean demokraattista kansantasavaltaa käsittelemään tätä kysymystä uudelleen rakentavasti kansainvälisen yhteisön ja erityisesti kuuden osapuolen neuvotteluprosessin jäsenten kanssa kestävän rauhan ja turvallisuuden edistämiseksi ydinaseettomalla Korean niemimaalla ja parhaana keinona turvata Korean demokraattisen kansantasavallan vauraampi ja vakaampi tulevaisuus; |
| --- | --- |

5.

vahvistaa halunsa ratkaista Korean demokraattisen kansantasavallan ydinasekysymykset diplomaattisesti ja poliittisesti; toistaa tukevansa kuuden osapuolen neuvotteluja ja kehottaa käynnistämään ne uudelleen; kehottaa kaikkia kuuden osapuolen neuvotteluihin osallistujia lisäämään ponnistelujaan; kehottaa Korean demokraattista kansantasavaltaa käsittelemään tätä kysymystä uudelleen rakentavasti kansainvälisen yhteisön ja erityisesti kuuden osapuolen neuvotteluprosessin jäsenten kanssa kestävän rauhan ja turvallisuuden edistämiseksi ydinaseettomalla Korean niemimaalla ja parhaana keinona turvata Korean demokraattisen kansantasavallan vauraampi ja vakaampi tulevaisuus;

| 6. | kehottaa Kiinan kansantasavaltaa, joka on YK:n turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen ja Korean demokraattisen kansantasavallan pääasiallinen kauppakumppani, käyttämään vaikutusvaltaansa Korean demokraattisen kansantasavallan suhteen, jotta voidaan varmistaa, ettei tilanne kärjisty entisestään; panee merkille Kiinan kansantasavallan tuen YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmalle 2094 (2013); panee merkille YK:n turvallisuusneuvoston jäsenten yksimielisen reaktion Korean demokraattisen kansantasavallan hiljattain suorittamaan ydinkokeeseen; |
| --- | --- |

6.

kehottaa Kiinan kansantasavaltaa, joka on YK:n turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen ja Korean demokraattisen kansantasavallan pääasiallinen kauppakumppani, käyttämään vaikutusvaltaansa Korean demokraattisen kansantasavallan suhteen, jotta voidaan varmistaa, ettei tilanne kärjisty entisestään; panee merkille Kiinan kansantasavallan tuen YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmalle 2094 (2013); panee merkille YK:n turvallisuusneuvoston jäsenten yksimielisen reaktion Korean demokraattisen kansantasavallan hiljattain suorittamaan ydinkokeeseen;

| 7. | korostaa tässä yhteydessä tarvetta tehostaa maailmanlaajuisia pyrkimyksiä ydinaseiden riisumiseen; kehottaa toteuttamaan tilapäisiä ja luottamusta lisääviä toimenpiteitä; |
| --- | --- |

7.

korostaa tässä yhteydessä tarvetta tehostaa maailmanlaajuisia pyrkimyksiä ydinaseiden riisumiseen; kehottaa toteuttamaan tilapäisiä ja luottamusta lisääviä toimenpiteitä;

Ihmisoikeudet

| 8. | on äärimmäisen huolestunut Korean demokraattisen kansantasavallan huononevasta ihmisoikeustilanteesta, joka on Korean demokraattista kansantasavaltaa seuranneiden entisten erityisraportoijien ja nykyisen erityisraportoijan mukaan omassa luokassaan räikeydessään, mittavuudessaan ja järjestelmällisyydessään ja jota mahdollisesti voidaan pitää rikoksena ihmisyyttä vastaan; kehottaa Korean demokraattista kansantasavaltaa käymään EU:n kanssa merkityksellistä vuoropuhelua ihmisoikeuksista; |
| --- | --- |

8.

on äärimmäisen huolestunut Korean demokraattisen kansantasavallan huononevasta ihmisoikeustilanteesta, joka on Korean demokraattista kansantasavaltaa seuranneiden entisten erityisraportoijien ja nykyisen erityisraportoijan mukaan omassa luokassaan räikeydessään, mittavuudessaan ja järjestelmällisyydessään ja jota mahdollisesti voidaan pitää rikoksena ihmisyyttä vastaan; kehottaa Korean demokraattista kansantasavaltaa käymään EU:n kanssa merkityksellistä vuoropuhelua ihmisoikeuksista;

| 9. | kehottaa Korean demokraattisen kansantasavallan hallitusta täyttämään ratifioimiinsa ihmisoikeusvälineisiin perustuvat velvoitteensa ja varmistamaan, että humanitaarisen avun järjestöt, riippumattomat ihmisoikeustarkkailijat ja Korean demokraattisen kansantasavallan ihmisoikeustilannetta seuraava YK:n erityisraportoija pääsevät maahan ja voivat luottaa maan viranomaisten yhteistyöhön; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Korean demokraattisen kansantasavallan hallitusta täyttämään ratifioimiinsa ihmisoikeusvälineisiin perustuvat velvoitteensa ja varmistamaan, että humanitaarisen avun järjestöt, riippumattomat ihmisoikeustarkkailijat ja Korean demokraattisen kansantasavallan ihmisoikeustilannetta seuraava YK:n erityisraportoija pääsevät maahan ja voivat luottaa maan viranomaisten yhteistyöhön;

| 10. | pitää myönteisenä, että YK on perustanut Korean demokraattisen kansantasavallan tilannetta käsittelevän tutkintakomission kuten Euroopan unioni ja Japani olivat ehdottaneet; |
| --- | --- |

10.

pitää myönteisenä, että YK on perustanut Korean demokraattisen kansantasavallan tilannetta käsittelevän tutkintakomission kuten Euroopan unioni ja Japani olivat ehdottaneet;

| 11. | kehottaa hallitusta ilmoittamaan julkisesti kaikkien teloitusten täytäntöönpanon keskeyttämisestä siinä tarkoituksessa, että kuolemanrangaistus lakkautetaan lähitulevaisuudessa; kehottaa Korean demokraattista kansantasavaltaa lopettamaan laittomat teloitukset ja tahdonvastaiset katoamiset, vapauttamaan poliittiset vangit ja antamaan kansalaisilleen matkustusvapauden sekä itse maassa että sen rajojen ulkopuolella; kehottaa Korean demokraattista kansantasavaltaa sallimaan sananvapauden ja vapaan kansallisen ja kansainvälisen tiedonvälityksen sekä sensuroimattoman pääsyn internetiin kaikille kansalaisilleen; |
| --- | --- |

11.

kehottaa hallitusta ilmoittamaan julkisesti kaikkien teloitusten täytäntöönpanon keskeyttämisestä siinä tarkoituksessa, että kuolemanrangaistus lakkautetaan lähitulevaisuudessa; kehottaa Korean demokraattista kansantasavaltaa lopettamaan laittomat teloitukset ja tahdonvastaiset katoamiset, vapauttamaan poliittiset vangit ja antamaan kansalaisilleen matkustusvapauden sekä itse maassa että sen rajojen ulkopuolella; kehottaa Korean demokraattista kansantasavaltaa sallimaan sananvapauden ja vapaan kansallisen ja kansainvälisen tiedonvälityksen sekä sensuroimattoman pääsyn internetiin kaikille kansalaisilleen;

| 12. | on huolestunut erityisesti maan elintarviketilanteen vakavuudesta ja sen vaikutuksesta väestön taloudellisiin, yhteiskunnallisiin ja sivistyksellisiin oikeuksiin; kehottaa komissiota jatkamaan nykyisiä humanitaarisen avun ohjelmia ja ylläpitämään yhteyksiä Korean demokraattiseen kansantasavaltaan sekä varmistamaan humanitaarisen avun turvallisen pääsyn avustuskohteisiin; kehottaa Korean demokraattisen kansantasavallan viranomaisia varmistamaan, että kaikki kansalaiset saavat tarpeidensa mukaan elintarvikkeita ja humanitaarista apua, jotka jaetaan humanitaarisia periaatteita noudattaen; |
| --- | --- |

12.

on huolestunut erityisesti maan elintarviketilanteen vakavuudesta ja sen vaikutuksesta väestön taloudellisiin, yhteiskunnallisiin ja sivistyksellisiin oikeuksiin; kehottaa komissiota jatkamaan nykyisiä humanitaarisen avun ohjelmia ja ylläpitämään yhteyksiä Korean demokraattiseen kansantasavaltaan sekä varmistamaan humanitaarisen avun turvallisen pääsyn avustuskohteisiin; kehottaa Korean demokraattisen kansantasavallan viranomaisia varmistamaan, että kaikki kansalaiset saavat tarpeidensa mukaan elintarvikkeita ja humanitaarista apua, jotka jaetaan humanitaarisia periaatteita noudattaen;

o

o o

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, ihmisoikeuksista vastaavalle Euroopan unionin erityisedustajalle, Korean demokraattisen kansantasavallan hallitukselle, Korean tasavallan hallitukselle, Kiinan kansantasavallan hallitukselle, Korean demokraattisen kansantasavallan ihmisoikeustilannetta seuraavalle YK:n erityisraportoijalle sekä YK:n pääsihteerille. |
| --- | --- |

13.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, ihmisoikeuksista vastaavalle Euroopan unionin erityisedustajalle, Korean demokraattisen kansantasavallan hallitukselle, Korean tasavallan hallitukselle, Kiinan kansantasavallan hallitukselle, Korean demokraattisen kansantasavallan ihmisoikeustilannetta seuraavalle YK:n erityisraportoijalle sekä YK:n pääsihteerille.

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/126 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/126

---

P7_TA(2013)0097

EU:n ja Kiinan suhteet

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 EU:n ja Kiinan suhteista (2012/2137(INI))

(2016/C 036/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon, että EU ja Kiina solmivat diplomaattisuhteet toukokuussa 1975, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että EU ja Kiina solmivat diplomaattisuhteet toukokuussa 1975,

| — | ottaa huomioon Kiinan suhteiden pääasialliset oikeudelliset puitteet eli toukokuussa 1985 allekirjoitetun EU:n ja Kiinan kauppa- ja talousyhteistyösopimuksen (1), joka kattaa talous- ja kauppasuhteet sekä EU:n ja Kiinan välisen yhteistyöohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kiinan suhteiden pääasialliset oikeudelliset puitteet eli toukokuussa 1985 allekirjoitetun EU:n ja Kiinan kauppa- ja talousyhteistyösopimuksen (1), joka kattaa talous- ja kauppasuhteet sekä EU:n ja Kiinan välisen yhteistyöohjelman,

| — | ottaa huomioon, että vuodesta 2007 lähtien on käyty neuvotteluja uudesta kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että vuodesta 2007 lähtien on käyty neuvotteluja uudesta kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Kiinan strategisen kumppanuuden, joka käynnistettiin vuonna 2003, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Kiinan strategisen kumppanuuden, joka käynnistettiin vuonna 2003,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Kiinan välisen rakenteellisen poliittisen vuoropuhelun, joka käynnistyi virallisesti vuonna 1994, ja strategisista ja ulkopoliittisista kysymyksistä käytävän korkean tason strategisen vuoropuhelun, joka käynnistyi vuonna 2010, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Kiinan välisen rakenteellisen poliittisen vuoropuhelun, joka käynnistyi virallisesti vuonna 1994, ja strategisista ja ulkopoliittisista kysymyksistä käytävän korkean tason strategisen vuoropuhelun, joka käynnistyi vuonna 2010,

| — | ottaa huomioon 24. lokakuuta 2006 annetun komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”EU ja Kiina: kumppanuus tiivistyy, vastuu kasvaa” (COM(2006)0631), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. lokakuuta 2006 annetun komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”EU ja Kiina: kumppanuus tiivistyy, vastuu kasvaa” (COM(2006)0631),

| — | ottaa huomioon komission toimintaa käsittelevän asiakirjan ”Kypsyvä kumppanuus – yhteiset edut ja haasteet EU:n ja Kiinan suhteissa” (COM(2003)0533), jolle Eurooppa-neuvosto antoi tukensa 13. lokakuuta 2003, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission toimintaa käsittelevän asiakirjan ”Kypsyvä kumppanuus – yhteiset edut ja haasteet EU:n ja Kiinan suhteissa” (COM(2003)0533), jolle Eurooppa-neuvosto antoi tukensa 13. lokakuuta 2003,

| — | ottaa huomioon neuvoston Itä-Aasiaa koskevat poliittiset suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Itä-Aasiaa koskevat poliittiset suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston 11.–12. joulukuuta 2006 pidetyssä kokouksessa hyväksytyt päätelmät ”EU:n ja Kiinan strateginen kumppanuus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston 11.–12. joulukuuta 2006 pidetyssä kokouksessa hyväksytyt päätelmät ”EU:n ja Kiinan strateginen kumppanuus”,

| — | ottaa huomioon komission Kiinaa koskevan strategia-asiakirjan 2007–2013, monivuotisen maaohjelman 2011–2013 ja strategia-asiakirjan väliarvioinnin 2010 sekä monivuotisen maaohjelman 2011–2013 arvioinnin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission Kiinaa koskevan strategia-asiakirjan 2007–2013, monivuotisen maaohjelman 2011–2013 ja strategia-asiakirjan väliarvioinnin 2010 sekä monivuotisen maaohjelman 2011–2013 arvioinnin,

| — | ottaa huomioon Kiinan ensimmäisen Euroopan unionia käsittelevän toimintapoliittisen asiakirjan, joka julkaistiin 13. lokakuuta 2003, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kiinan ensimmäisen Euroopan unionia käsittelevän toimintapoliittisen asiakirjan, joka julkaistiin 13. lokakuuta 2003,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Kiinan välisen, ihmisoikeuksia koskevan vuoropuhelun, joka käynnistettiin vuonna 1995, ja sen kaksi viimeisintä vuoropuhelukierrosta, Beijingissä 16. kesäkuuta 2011 käydyn 30. kierroksen ja Brysselissä 29. toukokuuta 2012 käydyn 31. kierroksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Kiinan välisen, ihmisoikeuksia koskevan vuoropuhelun, joka käynnistettiin vuonna 1995, ja sen kaksi viimeisintä vuoropuhelukierrosta, Beijingissä 16. kesäkuuta 2011 käydyn 30. kierroksen ja Brysselissä 29. toukokuuta 2012 käydyn 31. kierroksen,

| — | ottaa huomioon, että Kiinan ja Euroopan unioniin välillä on käynnissä lähes 60 alakohtaista vuoropuhelua, jotka koskevat muun muassa ympäristöä, aluepolitiikkaa, työ- ja sosiaalikysymyksiä ja kansalaisyhteiskuntaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että Kiinan ja Euroopan unioniin välillä on käynnissä lähes 60 alakohtaista vuoropuhelua, jotka koskevat muun muassa ympäristöä, aluepolitiikkaa, työ- ja sosiaalikysymyksiä ja kansalaisyhteiskuntaa,

| — | ottaa huomioon, että helmikuussa 2012 käynnistettiin EU:n ja Kiinan kansalaisten välinen korkean tason vuoropuhelu, joka kattaa kaikki EU:n ja Kiinan yhteiset tämän alan aloitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että helmikuussa 2012 käynnistettiin EU:n ja Kiinan kansalaisten välinen korkean tason vuoropuhelu, joka kattaa kaikki EU:n ja Kiinan yhteiset tämän alan aloitteet,

| — | ottaa huomioon EY:n ja Kiinan tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen, joka allekirjoitettiin joulukuussa 1998 ja tuli voimaan vuonna 2000 (2) ja joka uusittiin vuosina 2004 ja 2009, tieteellistä ja teknologista kumppanuutta koskevan sopimuksen, joka allekirjoitettiin 20. toukokuuta 2009, ja EU:n ja Kiinan 8. joulukuuta 2010 antaman yhteisen julkilausuman energiayhteistyöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n ja Kiinan tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen, joka allekirjoitettiin joulukuussa 1998 ja tuli voimaan vuonna 2000 (2) ja joka uusittiin vuosina 2004 ja 2009, tieteellistä ja teknologista kumppanuutta koskevan sopimuksen, joka allekirjoitettiin 20. toukokuuta 2009, ja EU:n ja Kiinan 8. joulukuuta 2010 antaman yhteisen julkilausuman energiayhteistyöstä,

| — | ottaa huomioon 30. lokakuuta 2003 allekirjoitetun sopimuksen EU:n satelliittinavigointia koskevan Galileo-ohjelman puitteissa toteutettavasta yhteistyöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. lokakuuta 2003 allekirjoitetun sopimuksen EU:n satelliittinavigointia koskevan Galileo-ohjelman puitteissa toteutettavasta yhteistyöstä,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Kiinan viidennentoista huippukokouksen, joka pidettiin Brysselissä 20. syyskuuta 2012, ja sen päätteeksi annetun yhteisen lehdistötiedotteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Kiinan viidennentoista huippukokouksen, joka pidettiin Brysselissä 20. syyskuuta 2012, ja sen päätteeksi annetun yhteisen lehdistötiedotteen,

| — | ottaa huomioon vuonna 2005 perustetun EU:n ja Kiinan välisen kumppanuuden ilmastonmuutosasioissa ja ilmastonmuutosta koskevan yhteisen julistuksen, joka annettiin EU:n ja Kiinan välisessä kahdeksannessa huippukokouksessa syyskuussa 2005, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2005 perustetun EU:n ja Kiinan välisen kumppanuuden ilmastonmuutosasioissa ja ilmastonmuutosta koskevan yhteisen julistuksen, joka annettiin EU:n ja Kiinan välisessä kahdeksannessa huippukokouksessa syyskuussa 2005,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Kiinan yhteisen julistuksen energiavarmuudesta, joka annettiin Brysselissä 3. toukokuuta 2012, ja EU:n ja Kiinan välisen viidennen energiavuoropuhelun, joka pidettiin marraskuussa 2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Kiinan yhteisen julistuksen energiavarmuudesta, joka annettiin Brysselissä 3. toukokuuta 2012, ja EU:n ja Kiinan välisen viidennen energiavuoropuhelun, joka pidettiin marraskuussa 2011,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Kiinan väliset pyöreän pöydän keskustelut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Kiinan väliset pyöreän pöydän keskustelut,

| — | ottaa huomioon Kiinan kommunistisen puolueen kahdeksannentoista kansalliskongressin, joka pidettiin 8.–14. marraskuuta 2012, ja puolueen politbyroon pysyvän komitean johdon muutokset, joista kansalliskokouksessa päätettiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kiinan kommunistisen puolueen kahdeksannentoista kansalliskongressin, joka pidettiin 8.–14. marraskuuta 2012, ja puolueen politbyroon pysyvän komitean johdon muutokset, joista kansalliskokouksessa päätettiin,

| — | ottaa huomioon viimeisimmän parlamenttien välisen kokouksen Kiinan kanssa, joka pidettiin Brysselissä 11. ja 12. heinäkuuta 2012, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon viimeisimmän parlamenttien välisen kokouksen Kiinan kanssa, joka pidettiin Brysselissä 11. ja 12. heinäkuuta 2012,

| — | ottaa huomioon äskettäiset päätöslauselmansa Kiinasta, erityisesti 23. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman ”EU ja Kiina: kaupan epätasapaino?” (3), 2. helmikuuta 2012 antamansa päätöslauselman BRICS-maita ja muita nousevia talouksia koskevasta EU:n ulkopolitiikasta: tavoitteet ja strategiat (4) ja 12. syyskuuta 2012 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentille esitetystä neuvoston vuosittaisesta selvityksestä yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta (YUTP) (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon äskettäiset päätöslauselmansa Kiinasta, erityisesti 23. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman ”EU ja Kiina: kaupan epätasapaino?” (3), 2. helmikuuta 2012 antamansa päätöslauselman BRICS-maita ja muita nousevia talouksia koskevasta EU:n ulkopolitiikasta: tavoitteet ja strategiat (4) ja 12. syyskuuta 2012 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentille esitetystä neuvoston vuosittaisesta selvityksestä yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta (YUTP) (5),

| — | ottaa huomioon EU:n ja Kiinan suhteista 7. syyskuuta 2006 antamansa päätöslauselman (6) ja kauppa- ja taloussuhteista Kiinan kanssa 5. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Kiinan suhteista 7. syyskuuta 2006 antamansa päätöslauselman (6) ja kauppa- ja taloussuhteista Kiinan kanssa 5. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman (7),

| — | ottaa huomioon seuraavat ihmisoikeuspäätöslauselmansa: 21. tammikuuta 2010 annettu päätöslauselma Kiinan ihmisoikeusloukkauksista ja erityisesti Liu Xiaobon tapauksesta (8), 10. maaliskuuta 2011 annettu päätöslauselma Kashgarin tilanteesta ja kulttuuriperinnöstä (Xinjiangin uiguurien autonominen alue, Kiina) (9), 7. huhtikuuta 2011 annettu päätöslauselma Ai Weiwein tapauksesta (10), 5. heinäkuuta 2012 annettu päätöslauselma Kiinan pakkoaborttiskandaalista (11), 26. marraskuuta 2009 annettu päätöslauselma Kiinasta: vähemmistöjen oikeudet ja kuolemanrangaistuksen käyttö (12) ja 16. joulukuuta 2010 annettu päätöslauselma vuosittaisesta ihmisoikeusraportista 2009 sekä Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikasta (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon seuraavat ihmisoikeuspäätöslauselmansa: 21. tammikuuta 2010 annettu päätöslauselma Kiinan ihmisoikeusloukkauksista ja erityisesti Liu Xiaobon tapauksesta (8), 10. maaliskuuta 2011 annettu päätöslauselma Kashgarin tilanteesta ja kulttuuriperinnöstä (Xinjiangin uiguurien autonominen alue, Kiina) (9), 7. huhtikuuta 2011 annettu päätöslauselma Ai Weiwein tapauksesta (10), 5. heinäkuuta 2012 annettu päätöslauselma Kiinan pakkoaborttiskandaalista (11), 26. marraskuuta 2009 annettu päätöslauselma Kiinasta: vähemmistöjen oikeudet ja kuolemanrangaistuksen käyttö (12) ja 16. joulukuuta 2010 annettu päätöslauselma vuosittaisesta ihmisoikeusraportista 2009 sekä Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikasta (13),

| — | ottaa huomioon EU:n asevientikiellon, joka otettiin käyttöön kesäkuun 1989 Taivaallisen rauhan aukion (Tiananmen) tapahtumien jälkeen ja jolle parlamentti antoi tukensa 2. helmikuuta 2006 hyväksymässään päätöslauselmassa neuvoston vuosittaisesta selvityksestä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tärkeimmistä näkökohdista ja perusvalinnoista (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n asevientikiellon, joka otettiin käyttöön kesäkuun 1989 Taivaallisen rauhan aukion (Tiananmen) tapahtumien jälkeen ja jolle parlamentti antoi tukensa 2. helmikuuta 2006 hyväksymässään päätöslauselmassa neuvoston vuosittaisesta selvityksestä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tärkeimmistä näkökohdista ja perusvalinnoista (14),

| — | ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2005 hyväksymänsä päätöslauselman EU:n, Kiinan ja Taiwanin suhteista ja Kaukoidän turvallisuustavoitteesta (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2005 hyväksymänsä päätöslauselman EU:n, Kiinan ja Taiwanin suhteista ja Kaukoidän turvallisuustavoitteesta (15),

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Tiibetistä ja Kiinan ihmisoikeustilanteesta, erityisesti 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman Tiibetistä – suunnitelmat tehdä kiinan kielestä pääopetuskieli (16), 27. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman Tiibetistä, erityisesti nunnien ja munkkien polttoitsemurhista (17) ja 14. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman Tiibetin ihmisoikeustilanteesta (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Tiibetistä ja Kiinan ihmisoikeustilanteesta, erityisesti 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman Tiibetistä – suunnitelmat tehdä kiinan kielestä pääopetuskieli (16), 27. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman Tiibetistä, erityisesti nunnien ja munkkien polttoitsemurhista (17) ja 14. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman Tiibetin ihmisoikeustilanteesta (18),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan;

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A7-0434/2012); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A7-0434/2012);

| A. | ottaa huomioon, että EU:n ja Kiinan strateginen kumppanuus on erittäin tärkeää EU:n ja Kiinan suhteiden kannalta ja että tämä kumppanuus on erityisen tärkeää vastausten löytämiselle maailmanlaajuisiin kysymyksiin, joita ovat globaali ja alueellinen turvallisuus, talouskriisi, maailmanlaajuinen talous- ja rahoitussääntely, energiavarmuus, joukkotuhoaseet ja ydinsulku, ilmastonmuutos, markkinatalouden taloudellinen ja sosiaalinen kehitys, demokratian ja ihmisoikeuksien edistäminen ja järjestäytyneen rikollisuuden, terrorismin ja merirosvouksen torjunta, sekä sellaisten puitteiden luomiselle, joilla käsitellään EU:n ja Kiinan kahdenvälisiä ongelmia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU:n ja Kiinan strateginen kumppanuus on erittäin tärkeää EU:n ja Kiinan suhteiden kannalta ja että tämä kumppanuus on erityisen tärkeää vastausten löytämiselle maailmanlaajuisiin kysymyksiin, joita ovat globaali ja alueellinen turvallisuus, talouskriisi, maailmanlaajuinen talous- ja rahoitussääntely, energiavarmuus, joukkotuhoaseet ja ydinsulku, ilmastonmuutos, markkinatalouden taloudellinen ja sosiaalinen kehitys, demokratian ja ihmisoikeuksien edistäminen ja järjestäytyneen rikollisuuden, terrorismin ja merirosvouksen torjunta, sekä sellaisten puitteiden luomiselle, joilla käsitellään EU:n ja Kiinan kahdenvälisiä ongelmia;

| B. | ottaa huomioon, että strateginen kumppanuus edellyttää vahvaa sitoutumista keskinäiseen vastuuseen ja lujaa luottamusta ja että kumppanuuden on perustuttava yleismaailmallisiin arvoihin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että strateginen kumppanuus edellyttää vahvaa sitoutumista keskinäiseen vastuuseen ja lujaa luottamusta ja että kumppanuuden on perustuttava yleismaailmallisiin arvoihin;

| C. | ottaa huomioon, että EU:n ja Kiinan suhteet ovat kehittyneet huomattavasti sen jälkeen, kun EU:n ja Kiinan yhteistyösopimus allekirjoitettiin vuonna 1985; ottaa huomioon, että vuonna 2006 komissio päätti keskeisestä Kiinaa koskevasta poliittisesta strategiastaan ja siihen liittyen käynnisti tammikuussa 2007 neuvottelut kattavasta kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta, jolla pyritään entisestään parantamaan EU:n ja Kiinan suhteita erityisesti kaupan ja investointien alalla; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU:n ja Kiinan suhteet ovat kehittyneet huomattavasti sen jälkeen, kun EU:n ja Kiinan yhteistyösopimus allekirjoitettiin vuonna 1985; ottaa huomioon, että vuonna 2006 komissio päätti keskeisestä Kiinaa koskevasta poliittisesta strategiastaan ja siihen liittyen käynnisti tammikuussa 2007 neuvottelut kattavasta kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta, jolla pyritään entisestään parantamaan EU:n ja Kiinan suhteita erityisesti kaupan ja investointien alalla;

| D. | ottaa huomioon, että Kiinassa on meneillään sosiaalistaloudellinen muutosprosessi laajasta valtion valvomaan talouteen perustuvasta mallista malliin, joka perustuu suurempaan taloudelliseen vapauteen; katsoo, että tämä prosessi on antanut suurelle osalle Kiinan väestöä mahdollisuuden elintason nostamiseen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Kiinassa on meneillään sosiaalistaloudellinen muutosprosessi laajasta valtion valvomaan talouteen perustuvasta mallista malliin, joka perustuu suurempaan taloudelliseen vapauteen; katsoo, että tämä prosessi on antanut suurelle osalle Kiinan väestöä mahdollisuuden elintason nostamiseen;

| E. | toteaa kuitenkin, että samanlaista edistystä ei ole tapahtunut poliittisten vapauksien alalla; |
| --- | --- |

E.

toteaa kuitenkin, että samanlaista edistystä ei ole tapahtunut poliittisten vapauksien alalla;

| F. | ottaa huomioon, että ihmisoikeudet ovat toisiaan täydentäviä, yleismaailmallisia, luovuttamattomia, jakamattomia ja toisistaan riippuvaisia; ottaa huomioon, että Kiina on huolissaan taloudellisista ja sosiaalisista ihmisoikeuksista (kuten oikeus ravintoon, vaatetukseen ja taloudelliseen kehitykseen) kun taas EU:lla on laajempi lähestymistapa ihmisoikeuksiin, kun se sisällyttää niihin ja korostaa erityisesti kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia (sanavapaus, uskonnonvapaus ja yhdistymisvapaus); |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että ihmisoikeudet ovat toisiaan täydentäviä, yleismaailmallisia, luovuttamattomia, jakamattomia ja toisistaan riippuvaisia; ottaa huomioon, että Kiina on huolissaan taloudellisista ja sosiaalisista ihmisoikeuksista (kuten oikeus ravintoon, vaatetukseen ja taloudelliseen kehitykseen) kun taas EU:lla on laajempi lähestymistapa ihmisoikeuksiin, kun se sisällyttää niihin ja korostaa erityisesti kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia (sanavapaus, uskonnonvapaus ja yhdistymisvapaus);

| G. | ottaa huomioon, että Kiinan kansalaisoikeusaktivistit ovat kertoneet heihin kohdistuneista vapaudenriistoista kun poliisi on ilman pidätysmääräystä tai syytteeseenpanoa vienyt heidät kuukausien ajaksi tuntemattomaan paikkaan, josta he eivät ole saaneet pitää yhteyttä perheisiinsä, ilman oikeusapua; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Kiinan kansalaisoikeusaktivistit ovat kertoneet heihin kohdistuneista vapaudenriistoista kun poliisi on ilman pidätysmääräystä tai syytteeseenpanoa vienyt heidät kuukausien ajaksi tuntemattomaan paikkaan, josta he eivät ole saaneet pitää yhteyttä perheisiinsä, ilman oikeusapua;

| H. | ottaa huomioon, että jo vuonna 2007 presidentti Hu Jintao antoi korkeimmalla tuomaristolle kehotuksen ottaa huomioon kolme ylintä valtaa: puolue, kansa ja laki, tässä järjestyksessä, ja että maaliskuussa 2012 Kiinan oikeusministeriö antoi säädöksien, jonka mukaan lakimiesten on vannottava uskollisuusvala Kiinan kommunistiselle puolueelle saadakseen toimiluvan tai voidakseen uusia sen; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että jo vuonna 2007 presidentti Hu Jintao antoi korkeimmalla tuomaristolle kehotuksen ottaa huomioon kolme ylintä valtaa: puolue, kansa ja laki, tässä järjestyksessä, ja että maaliskuussa 2012 Kiinan oikeusministeriö antoi säädöksien, jonka mukaan lakimiesten on vannottava uskollisuusvala Kiinan kommunistiselle puolueelle saadakseen toimiluvan tai voidakseen uusia sen;

| I. | ottaa huomioon järkyttävät uutiset kesäkuun puolivälissä 2012 äärimmäisen julmasta tyttölapsen pakkoabortista, joka tehtiin seitsemännellä kuukaudella raskaana olevalle Feng Jianmeille, ja että uutiset synnyttivät keskustelun yhden lapsen politiikan kumoamisesta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon järkyttävät uutiset kesäkuun puolivälissä 2012 äärimmäisen julmasta tyttölapsen pakkoabortista, joka tehtiin seitsemännellä kuukaudella raskaana olevalle Feng Jianmeille, ja että uutiset synnyttivät keskustelun yhden lapsen politiikan kumoamisesta;

| J. | ottaa huomioon, että vaikka Kiinan hallitus on edistynyt eräiden taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien edistämisessä, ilmaisun-, yhdistymis- ja kokoontumisvapauden, lehdistön vapauden ja ammattiyhdistyksiin liittymisen vapauden käyttöä tukahdutetaan jatkuvasti; ottaa huomioon, että ihmisoikeusjärjestöt kertovat edelleen Kiinan viranomaisten tekemistä vakavista ihmisoikeusloukkauksista, esimerkiksi korkean profiilin toisinajattelijoiden, kuten vankilassa olevan Nobelin rauhanpalkinnon saajan Liu Xiaobon, tuomioista, laajennetuista tiedotusvälineitä ja internetin vapautta koskevista rajoituksista, juristien, ihmisoikeuksien puolustajien ja valtioista riippumattomien järjestöjen tiukennetusta valvonnasta ja häirinnästä, uiguurien ja tiibetiläisten sekä heidän vapauksiensa laajennetusta valvonnasta ja tukahduttamisesta sekä tahdonvastaisten katoamisten ja mielivaltaisten pidätysten kasvavasta määrästä, muun muassa salaisissa ja laittomissa pidätyslaitoksissa, jotka tunnetaan nimellä ”mustat vankilat”; ottaa huomioon, että tiibetiläisten perusvapauksiin kohdistuvat tukahduttamistoimet ovat synnyttäneet viime vuosina huolestuttavan monta itsensäpolttamistapausta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vaikka Kiinan hallitus on edistynyt eräiden taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien edistämisessä, ilmaisun-, yhdistymis- ja kokoontumisvapauden, lehdistön vapauden ja ammattiyhdistyksiin liittymisen vapauden käyttöä tukahdutetaan jatkuvasti; ottaa huomioon, että ihmisoikeusjärjestöt kertovat edelleen Kiinan viranomaisten tekemistä vakavista ihmisoikeusloukkauksista, esimerkiksi korkean profiilin toisinajattelijoiden, kuten vankilassa olevan Nobelin rauhanpalkinnon saajan Liu Xiaobon, tuomioista, laajennetuista tiedotusvälineitä ja internetin vapautta koskevista rajoituksista, juristien, ihmisoikeuksien puolustajien ja valtioista riippumattomien järjestöjen tiukennetusta valvonnasta ja häirinnästä, uiguurien ja tiibetiläisten sekä heidän vapauksiensa laajennetusta valvonnasta ja tukahduttamisesta sekä tahdonvastaisten katoamisten ja mielivaltaisten pidätysten kasvavasta määrästä, muun muassa salaisissa ja laittomissa pidätyslaitoksissa, jotka tunnetaan nimellä ”mustat vankilat”; ottaa huomioon, että tiibetiläisten perusvapauksiin kohdistuvat tukahduttamistoimet ovat synnyttäneet viime vuosina huolestuttavan monta itsensäpolttamistapausta;

| K. | ottaa huomioon, että Kiinan valtio on osapuolena kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa (KP-yleissopimus) ja Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen; ottaa huomioon, että tästä asemasta aiheutuu Kiinalle erityinen velvollisuus noudattaa KP-yleissopimuksen kansainvälisoikeudellisia velvoitteita ja Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjaa; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Kiinan valtio on osapuolena kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa (KP-yleissopimus) ja Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen; ottaa huomioon, että tästä asemasta aiheutuu Kiinalle erityinen velvollisuus noudattaa KP-yleissopimuksen kansainvälisoikeudellisia velvoitteita ja Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjaa;

| L. | ottaa huomioon, että vuoden 2008 Saharov-palkinnon saaja Hu Jia on edelleen kotiarestissa ankaran valvonnan ja viestintärajoitusten alaisena; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että vuoden 2008 Saharov-palkinnon saaja Hu Jia on edelleen kotiarestissa ankaran valvonnan ja viestintärajoitusten alaisena;

| M. | ottaa huomioon, että Kiinan valtio tunnustaa vain viisi uskontoa: buddhalaisuuden, taolaisuuden, islamin ja kristinuskon (sen kahdessa muodossa: katolisuus ja protestantismi); ottaa huomioon, että kaikkien näiden uskontojen keskushallinto sijaitsee Beijingissä ja henkilöstö koostuu Kiinan kommunistiselle puolueelle uskollisista virkailijoista; ottaa huomioon, että Kiinan kommunistinen puolue nimittää korkeimmat uskonnolliset johtajat ja että vuonna 1999 se kielsi uskonnolliset ryhmät, joilla ei ole hyväksyntää, kuten Falun Gongin, pyrkien hävittämään niiden toiminnan; ottaa huomioon, että tämän kiellon johdosta ihmisoikeusjärjestöt ovat raportoineet lainkäytön ulkopuolisista pakkokeinoista, kuten mielivaltaisista pidätyksistä, pakkotyöstä ja fyysisestä kidutuksesta, joka toisinaan johtaa kuolemaan; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Kiinan valtio tunnustaa vain viisi uskontoa: buddhalaisuuden, taolaisuuden, islamin ja kristinuskon (sen kahdessa muodossa: katolisuus ja protestantismi); ottaa huomioon, että kaikkien näiden uskontojen keskushallinto sijaitsee Beijingissä ja henkilöstö koostuu Kiinan kommunistiselle puolueelle uskollisista virkailijoista; ottaa huomioon, että Kiinan kommunistinen puolue nimittää korkeimmat uskonnolliset johtajat ja että vuonna 1999 se kielsi uskonnolliset ryhmät, joilla ei ole hyväksyntää, kuten Falun Gongin, pyrkien hävittämään niiden toiminnan; ottaa huomioon, että tämän kiellon johdosta ihmisoikeusjärjestöt ovat raportoineet lainkäytön ulkopuolisista pakkokeinoista, kuten mielivaltaisista pidätyksistä, pakkotyöstä ja fyysisestä kidutuksesta, joka toisinaan johtaa kuolemaan;

| N. | ottaa huomioon, että Tiibetin autonominen alue, tiibetiläisten muut autonomiset seudut ja Xinjiangin uiguurien autonominen alue ovat strategisesti, alueellisesti, sotilaallisesti ja taloudellisesti yhä tärkeämpiä Kiinalle ja siksi Kiinan hallitus pitää niitä keskeisinä maan alueellisen koskemattomuuden kannalta; ottaa huomioon, että vuodesta 2009 lähtien ainakin 90 tiibetiläistä on sytyttänyt itsensä tuleen tiibetiläisten asuttamilla alueilla Kiinan kansantasavallassa, kuten Tiibetin autonomisella alueella ja tiibetiläisten autonomisilla seuduilla Gansun, Sichuanin ja Qinghain maakunnissa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Tiibetin autonominen alue, tiibetiläisten muut autonomiset seudut ja Xinjiangin uiguurien autonominen alue ovat strategisesti, alueellisesti, sotilaallisesti ja taloudellisesti yhä tärkeämpiä Kiinalle ja siksi Kiinan hallitus pitää niitä keskeisinä maan alueellisen koskemattomuuden kannalta; ottaa huomioon, että vuodesta 2009 lähtien ainakin 90 tiibetiläistä on sytyttänyt itsensä tuleen tiibetiläisten asuttamilla alueilla Kiinan kansantasavallassa, kuten Tiibetin autonomisella alueella ja tiibetiläisten autonomisilla seuduilla Gansun, Sichuanin ja Qinghain maakunnissa;

| O. | ottaa huomioon, että vaikka Kiinan taloudellinen avautuminen on tuonut muassaan merkittäviä etuja, kuten paremmat työllistymismahdollisuudet ja maaseudun työttömyyden voimakkaan vähentymisen, kaikki Kiinan väestösektorit eivät ole hyötyneet yhtäläisesti talouskasvusta ja maan maaseudun ja kaupunkialueiden välille on syntymässä huomattavia eroja; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että vaikka Kiinan taloudellinen avautuminen on tuonut muassaan merkittäviä etuja, kuten paremmat työllistymismahdollisuudet ja maaseudun työttömyyden voimakkaan vähentymisen, kaikki Kiinan väestösektorit eivät ole hyötyneet yhtäläisesti talouskasvusta ja maan maaseudun ja kaupunkialueiden välille on syntymässä huomattavia eroja;

| P. | ottaa huomioon, että kaupunki- ja maaseutuväestön tuloerot sekä eriarvoisuus työnsaannissa ja sosiaali-, terveydenhuolto-, ja koulutuspalvelujen saatavuudessa ovat Kiinalle merkittävä koheesiopolitiikan haaste; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että kaupunki- ja maaseutuväestön tuloerot sekä eriarvoisuus työnsaannissa ja sosiaali-, terveydenhuolto-, ja koulutuspalvelujen saatavuudessa ovat Kiinalle merkittävä koheesiopolitiikan haaste;

| Q. | ottaa huomioon, että EU:n ja Kiinan tiede- ja teknologiayhteistyö on yhteisen edun mukainen asia; ottaa huomioon, että internetin käyttö on levinnyt Kiinassa ja että nykyisin käyttäjiä on yli 500 miljoonaa, jotka muodostavat yleistä mielipidettä edustavan tahon verkossa; toteaa kuitenkin, että maan internet-ympäristö on yhä erittäin rajoittava; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että EU:n ja Kiinan tiede- ja teknologiayhteistyö on yhteisen edun mukainen asia; ottaa huomioon, että internetin käyttö on levinnyt Kiinassa ja että nykyisin käyttäjiä on yli 500 miljoonaa, jotka muodostavat yleistä mielipidettä edustavan tahon verkossa; toteaa kuitenkin, että maan internet-ympäristö on yhä erittäin rajoittava;

| R. | ottaa huomioon, että EU on maailman johtava matkailukohde ja että sadan miljoonan kiinalaisen odotetaan matkustavan ulkomaille vuoteen 2020 mennessä; katsoo siksi, että on tuettava aloitteita, joilla pyritään houkuttamaan näitä uusia matkailijavirtoja; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että EU on maailman johtava matkailukohde ja että sadan miljoonan kiinalaisen odotetaan matkustavan ulkomaille vuoteen 2020 mennessä; katsoo siksi, että on tuettava aloitteita, joilla pyritään houkuttamaan näitä uusia matkailijavirtoja;

| S. | ottaa huomioon, että Kiina on maailman suurin hiilidioksidin päästäjä ja että päästöt lisääntyvät edelleen nopeasti; ottaa huomioon, että vuonna 2010 Kiinan henkeä kohden lasketut hiilidioksidipäästöt olivat 6,8 tonnia ja että niiden odotetaan ylittävän Yhdysvaltojen päästöt henkeä kohden vuonna 2017; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Kiina on maailman suurin hiilidioksidin päästäjä ja että päästöt lisääntyvät edelleen nopeasti; ottaa huomioon, että vuonna 2010 Kiinan henkeä kohden lasketut hiilidioksidipäästöt olivat 6,8 tonnia ja että niiden odotetaan ylittävän Yhdysvaltojen päästöt henkeä kohden vuonna 2017;

| T. | ottaa huomioon, että Kiina on tehostamassa päästökaupan markkinaperusteisia järjestelmiä koskevia toimiaan; ottaa huomioon, että tällä alalla Kiina on toteuttamassa seitsemää pilottihanketta, joiden tarkoituksena on luoda kansallinen päästökauppajärjestelmä vuonna 2015; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Kiina on tehostamassa päästökaupan markkinaperusteisia järjestelmiä koskevia toimiaan; ottaa huomioon, että tällä alalla Kiina on toteuttamassa seitsemää pilottihanketta, joiden tarkoituksena on luoda kansallinen päästökauppajärjestelmä vuonna 2015;

| U. | ottaa huomioon, että tällä vuosisadalla Kiina on näyttävästi palaamassa maailman foorumeille taloudellisena ja kaupallisena valtana nopeasti kasvavan taloudellisen voiman ja vaikeasti seurattavan sotilaallisen voiman kasvattamisen ansiosta; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että tällä vuosisadalla Kiina on näyttävästi palaamassa maailman foorumeille taloudellisena ja kaupallisena valtana nopeasti kasvavan taloudellisen voiman ja vaikeasti seurattavan sotilaallisen voiman kasvattamisen ansiosta;

| V. | ottaa huomioon, että EU pitää kiinni yhden Kiinan politiikastaan Kiinan kansantasavallan ja Taiwanin välisissä suhteissa; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että EU pitää kiinni yhden Kiinan politiikastaan Kiinan kansantasavallan ja Taiwanin välisissä suhteissa;

| W. | ottaa huomioon, että Kiinan kansantasavallan positiivista roolia Kaakkois-Aasian taloudellisessa alueellistamisessa ja dynamiikassa varjostavat yhä enemmän Etelä-Kiinan meren aluekiistat Vietnamin, Malesian, Indonesian, Brunein, Filippiinien ja Taiwanin kanssa ja Itä-Kiinan merellä Japanin ja Taiwanin kanssa; ottaa huomioon, että näillä alueilla on runsaat kalavarat sekä öljy- ja kaasuvarat; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että Kiinan kansantasavallan positiivista roolia Kaakkois-Aasian taloudellisessa alueellistamisessa ja dynamiikassa varjostavat yhä enemmän Etelä-Kiinan meren aluekiistat Vietnamin, Malesian, Indonesian, Brunein, Filippiinien ja Taiwanin kanssa ja Itä-Kiinan merellä Japanin ja Taiwanin kanssa; ottaa huomioon, että näillä alueilla on runsaat kalavarat sekä öljy- ja kaasuvarat;

| X. | ottaa huomioon, että Kiinalla on läheiset suhteet Pohjois-Koreaan, joka on taloudellisesti paljolti riippuvainen Kiinasta, ja että rahan ja matkailijoiden virta Kiinasta on keskeisen tärkeää Pohjois-Korean hallinnon säilymiselle nykyisessä muodossa; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että Kiinalla on läheiset suhteet Pohjois-Koreaan, joka on taloudellisesti paljolti riippuvainen Kiinasta, ja että rahan ja matkailijoiden virta Kiinasta on keskeisen tärkeää Pohjois-Korean hallinnon säilymiselle nykyisessä muodossa;

| Y. | ottaa huomioon, että Shanghain yhteistyöjärjestössä (SCO) Kiina tekee yhteistyötä Venäjän, Keski-Aasian maiden (Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan ja Uzbekistan) ja neljän tarkkailijavaltion (Intia, Iran, Mongolia ja Pakistan) kanssa; ottaa huomioon, että Kiinan investoinnit Keski-Aasiaan nousevat tulevalla vuosikymmenellä 20 miljardista sataan miljardiin Yhdysvaltain dollariin, kuten 6. kesäkuuta 2012 Beijingissä pidetyssä SCO:n hippukokouksessa ilmoitettiin; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että Shanghain yhteistyöjärjestössä (SCO) Kiina tekee yhteistyötä Venäjän, Keski-Aasian maiden (Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan ja Uzbekistan) ja neljän tarkkailijavaltion (Intia, Iran, Mongolia ja Pakistan) kanssa; ottaa huomioon, että Kiinan investoinnit Keski-Aasiaan nousevat tulevalla vuosikymmenellä 20 miljardista sataan miljardiin Yhdysvaltain dollariin, kuten 6. kesäkuuta 2012 Beijingissä pidetyssä SCO:n hippukokouksessa ilmoitettiin;

| Z. | ottaa huomioon, että Beijingin ja Washingtonin syvenevät suhteet yhdessä maiden vahvojen rahoitus- ja taloussiteiden kanssa ovat eräs kaikkein merkittävimmistä kahdenvälisistä siteistä maailmassa; ottaa huomioon, että Eurooppa on Kiinan tärkein kauppakumppani; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että Beijingin ja Washingtonin syvenevät suhteet yhdessä maiden vahvojen rahoitus- ja taloussiteiden kanssa ovat eräs kaikkein merkittävimmistä kahdenvälisistä siteistä maailmassa; ottaa huomioon, että Eurooppa on Kiinan tärkein kauppakumppani;

| AA. | ottaa huomioon, että missään muualla maailmassa Kiinan räjähdysmäinen kasvu ei ole paremmin näkyvissä kuin Afrikassa ja Latinalaisessa Amerikassa; ottaa huomioon, että tätä kuvastaa erityisesti Kiinan Afrikan-kaupan näyttävä 80 prosentin määrällinen kasvu 166,3 miljardiin Yhdysvaltain dollariin vuodesta 2009 vuoteen 2011 (Kiinan kauppaministeriön julkaisemat tilastot); ottaa huomioon, että vuonna 2011 Kiinan suorat ulkoiset investoinnit Afrikkaan lisääntyivät 58,9 prosenttia 1,7 miljardiin Yhdysvaltain dollariin; ottaa huomioon, että Kiinan osakkuus Afrikassa näkyy merkittävissä kehityshankkeissa, kuten rautatie- ja maantiehankkeissa ja sosiaalisen hyvinvoinnin hankkeissa; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että missään muualla maailmassa Kiinan räjähdysmäinen kasvu ei ole paremmin näkyvissä kuin Afrikassa ja Latinalaisessa Amerikassa; ottaa huomioon, että tätä kuvastaa erityisesti Kiinan Afrikan-kaupan näyttävä 80 prosentin määrällinen kasvu 166,3 miljardiin Yhdysvaltain dollariin vuodesta 2009 vuoteen 2011 (Kiinan kauppaministeriön julkaisemat tilastot); ottaa huomioon, että vuonna 2011 Kiinan suorat ulkoiset investoinnit Afrikkaan lisääntyivät 58,9 prosenttia 1,7 miljardiin Yhdysvaltain dollariin; ottaa huomioon, että Kiinan osakkuus Afrikassa näkyy merkittävissä kehityshankkeissa, kuten rautatie- ja maantiehankkeissa ja sosiaalisen hyvinvoinnin hankkeissa;

EU:n ja Kiinan strateginen kumppanuus ja yhteistyö

| 1. | tukee EU:n ja Kiinan julkista sitoumusta, joka tehtiin korkean tason strategisessa vuoropuhelussa 9.–10. heinäkuuta 2012 Beijingissä ja jolla pyritään luomaan hyvä esimerkki yhteisiin etuihin ja yhteisymmärrykseen perustuvasta strategisesta kumppanuudesta ja kansainvälisestä yhteistyöstä 21. vuosisadalla; tukee ja edistää lähes kuuttakymmentä alakohtaista EU:n ja Kiinan välistä vuoropuhelua ja on vakuuttunut siitä, että laajennettu ja pitkälle kehitetty kumppanuus on hyödyksi sekä EU:lle että Kiinalle; toivoo kuitenkin, että nämä vuoropuhelut vahvistuvat ihmisoikeuksien, ympäristön, turvallisuuden, energian ja erityisesti tuotteiden väärentämisen torjunnan aloilla koska sillä on vaikutusta kansanterveyteen ja ihmisten turvallisuuteen; kannustaa toimia, joilla aktiivisesti pyritään Kiinan kahdennentoista viisivuotissuunnitelman ja Eurooppa 2020 -strategian väliseen synergiaan, jotta voidaan syventää käytännön yhteistyötä eri aloilla; katsoo lisäksi, että strategisen kumppanuuden käsite on määriteltävä paremmin; kehottaa liittämään kasvaneisiin kauppa- ja taloussuhteisiin Kiinan kanssa myös huomattavaa edistystä poliittisessa vuoropuhelussa ihmisoikeuksista ja oikeusvaltiosta; |
| --- | --- |

1.

tukee EU:n ja Kiinan julkista sitoumusta, joka tehtiin korkean tason strategisessa vuoropuhelussa 9.–10. heinäkuuta 2012 Beijingissä ja jolla pyritään luomaan hyvä esimerkki yhteisiin etuihin ja yhteisymmärrykseen perustuvasta strategisesta kumppanuudesta ja kansainvälisestä yhteistyöstä 21. vuosisadalla; tukee ja edistää lähes kuuttakymmentä alakohtaista EU:n ja Kiinan välistä vuoropuhelua ja on vakuuttunut siitä, että laajennettu ja pitkälle kehitetty kumppanuus on hyödyksi sekä EU:lle että Kiinalle; toivoo kuitenkin, että nämä vuoropuhelut vahvistuvat ihmisoikeuksien, ympäristön, turvallisuuden, energian ja erityisesti tuotteiden väärentämisen torjunnan aloilla koska sillä on vaikutusta kansanterveyteen ja ihmisten turvallisuuteen; kannustaa toimia, joilla aktiivisesti pyritään Kiinan kahdennentoista viisivuotissuunnitelman ja Eurooppa 2020 -strategian väliseen synergiaan, jotta voidaan syventää käytännön yhteistyötä eri aloilla; katsoo lisäksi, että strategisen kumppanuuden käsite on määriteltävä paremmin; kehottaa liittämään kasvaneisiin kauppa- ja taloussuhteisiin Kiinan kanssa myös huomattavaa edistystä poliittisessa vuoropuhelussa ihmisoikeuksista ja oikeusvaltiosta;

| 2. | odottaa, että EU:n jäsenvaltiot antavat Euroopan ulkosuhdehallinnolle (EUH) ja erityisesti sen edustustolle Beijingissä selkeän toimeksiannon vahvistaa EU:n ja Kiinan välistä strategista kumppanuutta ja puhua yhdellä äänellä Kiinan hallitukselle; odottaa myös, että ne pidättäytyvät toteuttamasta sellaisia kahdenvälisiä ulkopoliittisia aloitteita, jotka saattavat vaarantaa EUH:n toteuttamat toimet; kehottaa EU:ta panemaan täytäntöön Kiinaa koskevan pitkän aikavälin strategian, jossa voidaan koordinoida sekä unionin toimielimien välistä ja unionin ja jäsenvaltioiden välistä toimintaa; odottaa Kiinan viranomaisilta kaikilla politiikan tasoilla EU:n ja Kiinan strategisen kumppanuuden vahvistamista siten että ne soveltavat johdonmukaisesti ja avoimesti keskinäisiä ja kansainvälisiä sopimuksia ja sääntöjä; |
| --- | --- |

2.

odottaa, että EU:n jäsenvaltiot antavat Euroopan ulkosuhdehallinnolle (EUH) ja erityisesti sen edustustolle Beijingissä selkeän toimeksiannon vahvistaa EU:n ja Kiinan välistä strategista kumppanuutta ja puhua yhdellä äänellä Kiinan hallitukselle; odottaa myös, että ne pidättäytyvät toteuttamasta sellaisia kahdenvälisiä ulkopoliittisia aloitteita, jotka saattavat vaarantaa EUH:n toteuttamat toimet; kehottaa EU:ta panemaan täytäntöön Kiinaa koskevan pitkän aikavälin strategian, jossa voidaan koordinoida sekä unionin toimielimien välistä ja unionin ja jäsenvaltioiden välistä toimintaa; odottaa Kiinan viranomaisilta kaikilla politiikan tasoilla EU:n ja Kiinan strategisen kumppanuuden vahvistamista siten että ne soveltavat johdonmukaisesti ja avoimesti keskinäisiä ja kansainvälisiä sopimuksia ja sääntöjä;

| 3. | suhtautuu myönteisesti 20. syyskuuta 2012 Brysselissä pidetyssä EU:n ja Kiinan viidennessätoista huippukokouksessa tehtyihin sopimuksiin; kehottaa saattamaan ne nopeasti toimintakuntoon ja toteuttamaan ne, mikä lujittaa unionin ja Kiinan suhteita; |
| --- | --- |

3.

suhtautuu myönteisesti 20. syyskuuta 2012 Brysselissä pidetyssä EU:n ja Kiinan viidennessätoista huippukokouksessa tehtyihin sopimuksiin; kehottaa saattamaan ne nopeasti toimintakuntoon ja toteuttamaan ne, mikä lujittaa unionin ja Kiinan suhteita;

| 4. | pitää ilahduttavina EU:n ja Kiinan viidennessätoista huippukokouksessa tehtyjä sitoumuksia, erityisesti niitä, jotka koskevat investointisopimusneuvotteluja ja puolustus- ja turvallisuuskysymyksiä koskevan säännöllisen vuoropuhelun käyttöönottoa; |
| --- | --- |

4.

pitää ilahduttavina EU:n ja Kiinan viidennessätoista huippukokouksessa tehtyjä sitoumuksia, erityisesti niitä, jotka koskevat investointisopimusneuvotteluja ja puolustus- ja turvallisuuskysymyksiä koskevan säännöllisen vuoropuhelun käyttöönottoa;

| 5. | ottaa huomioon, että EU:n ja Kiinan väliset suhteet talouden ja kaupan alalla sekä kulttuuri- ja sosiaalikysymyksissä voisivat olla yksi keskeisistä tekijöistä molempien yhteiskuntien kehityksessä ja edistymisessä, ja katsoo siksi, että yhteistyö on oleellisen tärkeää molempien osapuolten kannalta; |
| --- | --- |

5.

ottaa huomioon, että EU:n ja Kiinan väliset suhteet talouden ja kaupan alalla sekä kulttuuri- ja sosiaalikysymyksissä voisivat olla yksi keskeisistä tekijöistä molempien yhteiskuntien kehityksessä ja edistymisessä, ja katsoo siksi, että yhteistyö on oleellisen tärkeää molempien osapuolten kannalta;

| 6. | pitää ilahduttavana, että ensimmäinen EU:n ja Kiinan kansalaisten välinen korkean tason vuoropuhelukierros käynnistyi ja onnistui; on tyytyväinen EU:n ja Kiinan välillä käytävän kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden edistymiseen ja saavutuksiin ja panee merkille EU:n ja Kiinan 15. huippukokouksessa tehdyn sopimuksen seurantatoimista koulutus-, kulttuuri-, monikielisyys- ja nuorisoalalla; |
| --- | --- |

6.

pitää ilahduttavana, että ensimmäinen EU:n ja Kiinan kansalaisten välinen korkean tason vuoropuhelukierros käynnistyi ja onnistui; on tyytyväinen EU:n ja Kiinan välillä käytävän kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden edistymiseen ja saavutuksiin ja panee merkille EU:n ja Kiinan 15. huippukokouksessa tehdyn sopimuksen seurantatoimista koulutus-, kulttuuri-, monikielisyys- ja nuorisoalalla;

| 7. | kehottaa komissiota ja neuvostoa ja asianomaisia Kiinan viranomaisia yhdessä parlamentin kanssa edistämään matkailua Kiinasta Euroopan unioniin yhdenmukaistamalla ja nopeuttamalla viisumien myöntämistä Kiinan kansalaisille, erityisesti liike- ja konferenssimatkailun osalta; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota ja neuvostoa ja asianomaisia Kiinan viranomaisia yhdessä parlamentin kanssa edistämään matkailua Kiinasta Euroopan unioniin yhdenmukaistamalla ja nopeuttamalla viisumien myöntämistä Kiinan kansalaisille, erityisesti liike- ja konferenssimatkailun osalta;

| 8. | pitää tervetulleena sitä, että EU:n ja Kiinan 15. huippukokouksessa molemmat osapuolet kehottivat käynnistämään EU:n ja Kiinan välisen kattavan vuoropuhelun liikkuvuudesta ja maahanmuutosta asianmukaisella tasolla ja että osapuolet lupasivat jatkaa sen selvittämistä, miten voidaan helpottaa kiinalaisten ja EU:n kansalaisten välisiä yhteyksiä, mukaan luettuna diplomaattipassien haltijoiden viisumivapaus; |
| --- | --- |

8.

pitää tervetulleena sitä, että EU:n ja Kiinan 15. huippukokouksessa molemmat osapuolet kehottivat käynnistämään EU:n ja Kiinan välisen kattavan vuoropuhelun liikkuvuudesta ja maahanmuutosta asianmukaisella tasolla ja että osapuolet lupasivat jatkaa sen selvittämistä, miten voidaan helpottaa kiinalaisten ja EU:n kansalaisten välisiä yhteyksiä, mukaan luettuna diplomaattipassien haltijoiden viisumivapaus;

| 9. | korostaa, että Kiina on paitsi maailman toiseksi suurin talous ja suurin viejä globaalissa taloudessa, myös yhä tärkeämpi poliittinen voima; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että Kiina on paitsi maailman toiseksi suurin talous ja suurin viejä globaalissa taloudessa, myös yhä tärkeämpi poliittinen voima;

Sisäinen tilanne

| 10. | korostaa, että Kiina on saavuttanut merkittävää sosiaalista edistystä viime vuosikymmenten aikana; painottaa, että tällainen elämänlaadun parantaminen valtavassa maassa näin lyhyessä ajassa on ainutlaatuista historiassa; panee merkille, että vuoden 1990 jälkeen Kiinan talouskasvu on nostanut yli puoli miljardia ihmistä köyhyydestä; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että Kiina on saavuttanut merkittävää sosiaalista edistystä viime vuosikymmenten aikana; painottaa, että tällainen elämänlaadun parantaminen valtavassa maassa näin lyhyessä ajassa on ainutlaatuista historiassa; panee merkille, että vuoden 1990 jälkeen Kiinan talouskasvu on nostanut yli puoli miljardia ihmistä köyhyydestä;

| 11. | panee merkille kahdennentoista viisivuotissuunnitelman (2011–2015), jonka Kiinan kansankongressi hyväksyi maaliskuussa 2012 ja jonka tavoitteena on korjata ennennäkemättömästä jatkuvan ja voimakkaan talouskasvun kaudesta aiheutuvat kielteiset vaikutukset, joita ovat akuutit ympäristöön kohdistuvat uhkat, alueellinen eriarvoisuus, kasvavat tuloerot ja jatkuvat kollektiiviset protestit, jotka keskittyvät sosiaalisiin, taloudellisiin ja oikeudellisiin epäkohtiin; |
| --- | --- |

11.

panee merkille kahdennentoista viisivuotissuunnitelman (2011–2015), jonka Kiinan kansankongressi hyväksyi maaliskuussa 2012 ja jonka tavoitteena on korjata ennennäkemättömästä jatkuvan ja voimakkaan talouskasvun kaudesta aiheutuvat kielteiset vaikutukset, joita ovat akuutit ympäristöön kohdistuvat uhkat, alueellinen eriarvoisuus, kasvavat tuloerot ja jatkuvat kollektiiviset protestit, jotka keskittyvät sosiaalisiin, taloudellisiin ja oikeudellisiin epäkohtiin;

| 12. | panee merkille, että on tärkeää määritellä Eurooppa 2020 -strategian ja Kiinan kahdennentoista viisivuotissuunnitelman yhteiset alueet; |
| --- | --- |

12.

panee merkille, että on tärkeää määritellä Eurooppa 2020 -strategian ja Kiinan kahdennentoista viisivuotissuunnitelman yhteiset alueet;

| 13. | suhtautuu myönteisesti Kiinan onnistuneeseen talouspolitiikkaan, mutta yhtyy riippumattomien kiinalaisten oppineiden ja tarkkailijoiden esittämään kritiikkiin, jonka mukaan sen jatkuvuutta uhkaavat vakavasti korruptioskandaalit, avoimuuden puuttuminen ja niin sanottu ”punainen aristokratia”, joka muodostuu entisten ja nykyisten puoluejohtajien perheenjäsenistä, joilla on poliittisten ja taloudellisten yhteyksiensä ansiosta hallussaan valtavia omaisuuksia; toteaa, että tämä vakava tilanne tuli äskettäin ilmi Bo Xilain tapauksessa; |
| --- | --- |

13.

suhtautuu myönteisesti Kiinan onnistuneeseen talouspolitiikkaan, mutta yhtyy riippumattomien kiinalaisten oppineiden ja tarkkailijoiden esittämään kritiikkiin, jonka mukaan sen jatkuvuutta uhkaavat vakavasti korruptioskandaalit, avoimuuden puuttuminen ja niin sanottu ”punainen aristokratia”, joka muodostuu entisten ja nykyisten puoluejohtajien perheenjäsenistä, joilla on poliittisten ja taloudellisten yhteyksiensä ansiosta hallussaan valtavia omaisuuksia; toteaa, että tämä vakava tilanne tuli äskettäin ilmi Bo Xilain tapauksessa;

| 14. | odottaa innostuneena, että uusi puoluejohto ryhtyy pikaisesti toimiin demokratisointia ja poliittisia uudistuksia Kiinan kommunistisen puolueen sisällä koskevien vaatimusten johdosta; uskoo, että ainoastaan tehokkaat poliittiset uudistukset, joilla pyritään luomaan ketään syrjimättömiä, demokraattisia ja vastuullisia toimielimiä, joissa kuvastuu Kiinan etninen, uskonnollinen, poliittinen ja sosiaalinen monimuotoisuus, avaavat tien kestävään kasvuun ja vakauteen ja rajoittavat maakuntien, alueiden ja paikallistason itsevaltaisten puoluepamppujen puoli-itsenäistä ja itsevaltaista toimintaa, joka vakavasti vahingoittaa Kiinan valtionjohdon mainetta sekä kotimaassa että ulkomailla vallan väärinkäytön takia ja jossa erityisesti huomio kiinnittyy kalliiseen ja laajaan korruptioon; katsoo, että tällaiset tapaukset olisi käsiteltävä ottamalla käyttöön vastuumekanismeja, kuten puhemies Hu Jintao totesi Kiinan kommunistisen puolueen kahdeksannessatoista kongressissa marraskuussa 2012; |
| --- | --- |

14.

odottaa innostuneena, että uusi puoluejohto ryhtyy pikaisesti toimiin demokratisointia ja poliittisia uudistuksia Kiinan kommunistisen puolueen sisällä koskevien vaatimusten johdosta; uskoo, että ainoastaan tehokkaat poliittiset uudistukset, joilla pyritään luomaan ketään syrjimättömiä, demokraattisia ja vastuullisia toimielimiä, joissa kuvastuu Kiinan etninen, uskonnollinen, poliittinen ja sosiaalinen monimuotoisuus, avaavat tien kestävään kasvuun ja vakauteen ja rajoittavat maakuntien, alueiden ja paikallistason itsevaltaisten puoluepamppujen puoli-itsenäistä ja itsevaltaista toimintaa, joka vakavasti vahingoittaa Kiinan valtionjohdon mainetta sekä kotimaassa että ulkomailla vallan väärinkäytön takia ja jossa erityisesti huomio kiinnittyy kalliiseen ja laajaan korruptioon; katsoo, että tällaiset tapaukset olisi käsiteltävä ottamalla käyttöön vastuumekanismeja, kuten puhemies Hu Jintao totesi Kiinan kommunistisen puolueen kahdeksannessatoista kongressissa marraskuussa 2012;

| 15. | yhtyy kiihkeään torjuntaan, jolla kiinalaiset lakimiehet suhtautuvat pakolliseen uskollisuudenvalaan Kiinan kommunistiselle puolueelle – ja tukee tätä torjuntaa – ja pitää valaa hyökkäyksenä oikeusjärjestelmää vastaan ja katsoo sen halventavan kansainvälisiä oikeudellisia normeja; katsoo, että lakimiesten uskollisuudenvalan pitäisi kohdistua perustuslakiin eikä poliittiseen puolueeseen tai järjestöön; |
| --- | --- |

15.

yhtyy kiihkeään torjuntaan, jolla kiinalaiset lakimiehet suhtautuvat pakolliseen uskollisuudenvalaan Kiinan kommunistiselle puolueelle – ja tukee tätä torjuntaa – ja pitää valaa hyökkäyksenä oikeusjärjestelmää vastaan ja katsoo sen halventavan kansainvälisiä oikeudellisia normeja; katsoo, että lakimiesten uskollisuudenvalan pitäisi kohdistua perustuslakiin eikä poliittiseen puolueeseen tai järjestöön;

| 16. | painottaa, että vaikka pakkoabortit on jyrkästi kielletty Kiinassa, perhesuunnitteluvirkailijat toistuvasti pakottavat naisia epäinhimillisiin toimiin, kuten pakkoabortteihin ja sterilisaatioon; tuomitsee niin sanotun ”sosiaalisen ylläpitomaksun”, usein kohtuuttoman sakon, joka vanhempien on maksettava ylimääräisistä lapsista ja josta oli kyse Feng Jianmein järkyttävässä tapauksessa; panee merkille, että virallisten tilastojen mukaan vuonna 2011 tehtiin 8 400 valitusta perhesuunnitteluvirkailijoiden väärinkäytöksistä; tukee varauksetta vaatimuksia monin tavoin ongelmallisen yhden lapsen politiikan lopettamisesta, erityisesti kun otetaan huomioon Kiinan demografinen kehitys, ja korostaa samalla tämän politiikan vakavia kielteisiä sosiaalisia ja psykologisia seurauksia kuten sosiaalisia eroja, sukupuolten välisen tasa-arvon heikentymistä, yleistä kielteisyyttä tyttölapsen syntymää kohtaan ja yhä kasvavaa poikien ja tyttöjen lukumäärän epätasapainoa, joka luo ”pikkukeisareita”, särkee perinteistä perherakennetta ja lisäksi vähentää nuorten tuloa työmarkkinoille; kehottaa Kiinan johtoa pitämään keskeisenä painopisteenä ratkaisun löytämistä tähän ongelmaan; |
| --- | --- |

16.

painottaa, että vaikka pakkoabortit on jyrkästi kielletty Kiinassa, perhesuunnitteluvirkailijat toistuvasti pakottavat naisia epäinhimillisiin toimiin, kuten pakkoabortteihin ja sterilisaatioon; tuomitsee niin sanotun ”sosiaalisen ylläpitomaksun”, usein kohtuuttoman sakon, joka vanhempien on maksettava ylimääräisistä lapsista ja josta oli kyse Feng Jianmein järkyttävässä tapauksessa; panee merkille, että virallisten tilastojen mukaan vuonna 2011 tehtiin 8 400 valitusta perhesuunnitteluvirkailijoiden väärinkäytöksistä; tukee varauksetta vaatimuksia monin tavoin ongelmallisen yhden lapsen politiikan lopettamisesta, erityisesti kun otetaan huomioon Kiinan demografinen kehitys, ja korostaa samalla tämän politiikan vakavia kielteisiä sosiaalisia ja psykologisia seurauksia kuten sosiaalisia eroja, sukupuolten välisen tasa-arvon heikentymistä, yleistä kielteisyyttä tyttölapsen syntymää kohtaan ja yhä kasvavaa poikien ja tyttöjen lukumäärän epätasapainoa, joka luo ”pikkukeisareita”, särkee perinteistä perherakennetta ja lisäksi vähentää nuorten tuloa työmarkkinoille; kehottaa Kiinan johtoa pitämään keskeisenä painopisteenä ratkaisun löytämistä tähän ongelmaan;

| 17. | ottaa vakavasti huomioon työntekijöiden voimakkaat protestit Foxconnin tehtaalla ja vaatii kunnioittamaan työntekijöiden oikeuksia; tukee toimia ihmisarvoisen palkan ja ihmisarvoisten työolojen hyväksi; |
| --- | --- |

17.

ottaa vakavasti huomioon työntekijöiden voimakkaat protestit Foxconnin tehtaalla ja vaatii kunnioittamaan työntekijöiden oikeuksia; tukee toimia ihmisarvoisen palkan ja ihmisarvoisten työolojen hyväksi;

| 18. | suhtautuu myönteisesti Kiinan toimiin kansallisen päästökauppajärjestelmän perustamiseksi vuoteen 2015 mennessä, joka jatkossa voitaisiin integroida muihin päästökauppajärjestelmiin, erityisesti EU päästökauppajärjestelmään; panee kuitenkin merkille, että Kiinalla ei ole vielä täysin toimivaa kypsää markkinataloutta, joka on selvästi edellytyksenä hyvin toimivalle päästökauppajärjestelmälle; |
| --- | --- |

18.

suhtautuu myönteisesti Kiinan toimiin kansallisen päästökauppajärjestelmän perustamiseksi vuoteen 2015 mennessä, joka jatkossa voitaisiin integroida muihin päästökauppajärjestelmiin, erityisesti EU päästökauppajärjestelmään; panee kuitenkin merkille, että Kiinalla ei ole vielä täysin toimivaa kypsää markkinataloutta, joka on selvästi edellytyksenä hyvin toimivalle päästökauppajärjestelmälle;

| 19. | kehottaa Kiinan hallitusta tehostamaan saasteiden mittaamista, jotta voidaan korjata luotettavien hiilipäästötietojen puuttuminen, luoda parempi oikeudellinen perusrakenne ja lisätä valmiuksien kehittämistä hallinnossa; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti 20. syyskuuta 2012 tehtyyn EU:n ja Kiinan väliseen rahoitussopimukseen, jolla edistetään ympäristöä, siirtymistä kohti vähähiilistä taloutta ja kasvihuonepäästöjen vähentämistä Kiinassa; |
| --- | --- |

19.

kehottaa Kiinan hallitusta tehostamaan saasteiden mittaamista, jotta voidaan korjata luotettavien hiilipäästötietojen puuttuminen, luoda parempi oikeudellinen perusrakenne ja lisätä valmiuksien kehittämistä hallinnossa; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti 20. syyskuuta 2012 tehtyyn EU:n ja Kiinan väliseen rahoitussopimukseen, jolla edistetään ympäristöä, siirtymistä kohti vähähiilistä taloutta ja kasvihuonepäästöjen vähentämistä Kiinassa;

| 20. | panee merkille, että suurten mielenosoitusten ja laajan vastustuksen jälkeen Hong Kongin toimeenpaneva johtaja päätti jättää panematta täytäntöön kiistanalaisen kansallismielisen opetusohjelman; kehottaa Beijingin viranomaisia täysimääräisesti kunnioittamaan ”kaksi maata – kaksi järjestelmää” -periaatetta niiden sopimusten mukaisesti, joita allekirjoitettiin ennen entisen brittisiirtokunnan luovuttamista Kiinan kansantasavallalle; pitää ilahduttavana lakiasäätävän neuvoston äskettäin pidettyjen vaalien äänestysaktiivisuutta ja odottaa, että mahdollisimman pian tämän kokouksen kaikki jäsenet valitaan yleisillä vaaleilla; |
| --- | --- |

20.

panee merkille, että suurten mielenosoitusten ja laajan vastustuksen jälkeen Hong Kongin toimeenpaneva johtaja päätti jättää panematta täytäntöön kiistanalaisen kansallismielisen opetusohjelman; kehottaa Beijingin viranomaisia täysimääräisesti kunnioittamaan ”kaksi maata – kaksi järjestelmää” -periaatetta niiden sopimusten mukaisesti, joita allekirjoitettiin ennen entisen brittisiirtokunnan luovuttamista Kiinan kansantasavallalle; pitää ilahduttavana lakiasäätävän neuvoston äskettäin pidettyjen vaalien äänestysaktiivisuutta ja odottaa, että mahdollisimman pian tämän kokouksen kaikki jäsenet valitaan yleisillä vaaleilla;

Ihmisoikeudet ja demokratia

| 21. | ihailee ja tukee niiden Kiinan kansalaisten rohkeutta ja aktivismia, jotka toimivat sosiaalisesti vastuullisella tavalla yleismaailmallisesti tunnustettujen sosiaalisten ja ihmisoikeuksien edistämiseksi ja puolustamiseksi ja pyrkivät vastustamaan tunnettuja yhteiskunnallisia uhkia ja/tai rikoksia, kuten korruptiota, virka-aseman väärinkäyttöä, ympäristön pilaamista, aids-tartuntoja, ruokamyrkytyksiä, koulujen rakentamisessa tapahtuneita petoksia ja laittomia maan ja omaisuuden takavarikoimisia, joihin usein syyllistyvät paikalliset puolueviranomaiset; tuomitsee kaikki viranomaisten kostotoimet näitä Kiinan kansalaisia vastaan: vaatii Kiinan johtoa edistämän kansalaisten vastuuta sosiaalisten ihmisoikeuksien seurannassa ja palauttamaan virallisesti maine näiden oikeuksien vainotuille ja rankaistuille puolustajille; muistuttaa Kiinan johtoa siitä, että sen on kunnioitettava täysimääräisesti maan omaa ja kansainvälistä ihmisoikeuslainsäädäntöä; |
| --- | --- |

21.

ihailee ja tukee niiden Kiinan kansalaisten rohkeutta ja aktivismia, jotka toimivat sosiaalisesti vastuullisella tavalla yleismaailmallisesti tunnustettujen sosiaalisten ja ihmisoikeuksien edistämiseksi ja puolustamiseksi ja pyrkivät vastustamaan tunnettuja yhteiskunnallisia uhkia ja/tai rikoksia, kuten korruptiota, virka-aseman väärinkäyttöä, ympäristön pilaamista, aids-tartuntoja, ruokamyrkytyksiä, koulujen rakentamisessa tapahtuneita petoksia ja laittomia maan ja omaisuuden takavarikoimisia, joihin usein syyllistyvät paikalliset puolueviranomaiset; tuomitsee kaikki viranomaisten kostotoimet näitä Kiinan kansalaisia vastaan: vaatii Kiinan johtoa edistämän kansalaisten vastuuta sosiaalisten ihmisoikeuksien seurannassa ja palauttamaan virallisesti maine näiden oikeuksien vainotuille ja rankaistuille puolustajille; muistuttaa Kiinan johtoa siitä, että sen on kunnioitettava täysimääräisesti maan omaa ja kansainvälistä ihmisoikeuslainsäädäntöä;

| 22. | tukee voimakkaasti kiinalaisten lakimiesten ja juristien kriittisiä kommentteja, joiden mukaan epäiltyjen nöyryyttävä pidättäminen yli 15 päivän ajan on Kiinan lokakuussa 1998 allekirjoittaman kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (KP-yleissopimuksen) vastaista; on huolissaan Kiinan hallituksen haluttomuudesta ratifioida KP-yleissopimus, jota ei vielä ole ratifioitu; pitää valitettavana sitä, että vuoden 2013 uuden rikoslain mukaan poliisi ja valtion turvallisuusviranomaiset voivat pitää epäiltyä pidätettynä yli 14 kuukautta ilman lakimiehen antamaa oikeusapua; tukee täysin kiinalaisten juristien kritiikkiä siitä, että poliisi säilyttää mahdollisuuden pitää epäillyt paitsi kotiarestissa myös säilyttää heitä ”tietyssä paikassa pitämistä” koskevien sääntöjen mukaisesti; kannattaa kiinalaisten juristien kaikkia aloitteita Kiinan kansantasavallan rikoslain todelliseksi uudistamiseksi; |
| --- | --- |

22.

tukee voimakkaasti kiinalaisten lakimiesten ja juristien kriittisiä kommentteja, joiden mukaan epäiltyjen nöyryyttävä pidättäminen yli 15 päivän ajan on Kiinan lokakuussa 1998 allekirjoittaman kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (KP-yleissopimuksen) vastaista; on huolissaan Kiinan hallituksen haluttomuudesta ratifioida KP-yleissopimus, jota ei vielä ole ratifioitu; pitää valitettavana sitä, että vuoden 2013 uuden rikoslain mukaan poliisi ja valtion turvallisuusviranomaiset voivat pitää epäiltyä pidätettynä yli 14 kuukautta ilman lakimiehen antamaa oikeusapua; tukee täysin kiinalaisten juristien kritiikkiä siitä, että poliisi säilyttää mahdollisuuden pitää epäillyt paitsi kotiarestissa myös säilyttää heitä ”tietyssä paikassa pitämistä” koskevien sääntöjen mukaisesti; kannattaa kiinalaisten juristien kaikkia aloitteita Kiinan kansantasavallan rikoslain todelliseksi uudistamiseksi;

| 23. | kehottaa Kiinaa noudattamaan sosiaalisia vähimmäisnormeja; korostaa, että on tärkeää noudattaa Kansainvälisen työjärjestön kaikkia sääntöjä ja panna ne nopeasti täytäntöön, mukaan luettuna oikeus vapaasti muodostaa riippumattomia ammattiyhdistyksiä; pitää myönteisenä työsopimuksia koskevan lain täytäntöönpanoa ja kehottaa täydentämään lainsäädäntöä antamalla työehtosopimusneuvotteluja koskevan lain; kehottaa Kiinan viranomaisia ja Kiinassa toimivia eurooppalaisia investoijia ja yrityksiä noudattamaan kansainvälisiä työnormeja ja turvaamaan asianmukaisen palkan ja asianmukaiset työolot ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen Kiinassa; katsoo, että EU ei saisi sallia sellaisten tuotteiden markkinoille pääsyä, jotka on tuotettu lapsityövoimalla tai laitoksissa, joissa vakavalla tavalla rikotaan kansainvälisiä työnormeja ja ihmisoikeuksia, kuten vankileireillä; |
| --- | --- |

23.

kehottaa Kiinaa noudattamaan sosiaalisia vähimmäisnormeja; korostaa, että on tärkeää noudattaa Kansainvälisen työjärjestön kaikkia sääntöjä ja panna ne nopeasti täytäntöön, mukaan luettuna oikeus vapaasti muodostaa riippumattomia ammattiyhdistyksiä; pitää myönteisenä työsopimuksia koskevan lain täytäntöönpanoa ja kehottaa täydentämään lainsäädäntöä antamalla työehtosopimusneuvotteluja koskevan lain; kehottaa Kiinan viranomaisia ja Kiinassa toimivia eurooppalaisia investoijia ja yrityksiä noudattamaan kansainvälisiä työnormeja ja turvaamaan asianmukaisen palkan ja asianmukaiset työolot ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen Kiinassa; katsoo, että EU ei saisi sallia sellaisten tuotteiden markkinoille pääsyä, jotka on tuotettu lapsityövoimalla tai laitoksissa, joissa vakavalla tavalla rikotaan kansainvälisiä työnormeja ja ihmisoikeuksia, kuten vankileireillä;

| 24. | katsoo, että EU:n ja Kiinan välisen kaupan epätasapaino ilmentää yhteiskunta-, talous- ja demokratiamallin eroja; arvelee, että siihen vaikuttaa osaltaan myös joidenkin oikeuksien riittämätön noudattaminen tai kokonaan noudattamatta jättäminen Kiinassa; korostaa, että on tärkeää määrittää strategia Kiinan kanssa käytävälle vuoropuhelulle ja aloittaa tässä työmarkkinakysymyksistä; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että EU:n ja Kiinan välisen kaupan epätasapaino ilmentää yhteiskunta-, talous- ja demokratiamallin eroja; arvelee, että siihen vaikuttaa osaltaan myös joidenkin oikeuksien riittämätön noudattaminen tai kokonaan noudattamatta jättäminen Kiinassa; korostaa, että on tärkeää määrittää strategia Kiinan kanssa käytävälle vuoropuhelulle ja aloittaa tässä työmarkkinakysymyksistä;

| 25. | pelkää, että Kiinan kuolemanrangaistuslainsäädännön nojalla teloitettujen vankien määrä sekä heidän oikeudenkäyntiensä nopeus ja teloitusten nopea täytäntöönpano ovat vapaata ja oikeudenmukaista oikeuskäsittelyä koskevan ihmisoikeuden hengen vastaisia, sillä viranomaisten nopeuden takia väärät tuomiot ja muut virheet saatetaan jättää huomiotta, mikä johtaa syyttömien teloittamiseen; katsoo, että on vakava virhe langettaa kuolemanrangaistuksia vaikeaselkoisessa oikeusjärjestelmässä, joka ei ole täysin avoin ja jossa vankien oikeudet eivät ole vielä täysin kehittyneet; kehottaa Kiinan viranomaisia tarkistamaan kuolemanrangaistusta koskevaa toimintalinjaansa; |
| --- | --- |

25.

pelkää, että Kiinan kuolemanrangaistuslainsäädännön nojalla teloitettujen vankien määrä sekä heidän oikeudenkäyntiensä nopeus ja teloitusten nopea täytäntöönpano ovat vapaata ja oikeudenmukaista oikeuskäsittelyä koskevan ihmisoikeuden hengen vastaisia, sillä viranomaisten nopeuden takia väärät tuomiot ja muut virheet saatetaan jättää huomiotta, mikä johtaa syyttömien teloittamiseen; katsoo, että on vakava virhe langettaa kuolemanrangaistuksia vaikeaselkoisessa oikeusjärjestelmässä, joka ei ole täysin avoin ja jossa vankien oikeudet eivät ole vielä täysin kehittyneet; kehottaa Kiinan viranomaisia tarkistamaan kuolemanrangaistusta koskevaa toimintalinjaansa;

| 26. | korostaa, että EU:n ja Kiinan välinen strateginen kumppanuus sisältää median vastavuoroisen vapauden, mikä merkitsee lehdistön vapautta Kiinan medialle Euroopassa ja myös lehdistön vapautta unionin medialle Kiinassa; odottaa, että unionin toimielimet tukevat voimakkaasti tätä ihmisoikeuksiin kuuluvaa periaatetta yhteyksissään kiinalaisiin kumppaneihin; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että EU:n ja Kiinan välinen strateginen kumppanuus sisältää median vastavuoroisen vapauden, mikä merkitsee lehdistön vapautta Kiinan medialle Euroopassa ja myös lehdistön vapautta unionin medialle Kiinassa; odottaa, että unionin toimielimet tukevat voimakkaasti tätä ihmisoikeuksiin kuuluvaa periaatetta yhteyksissään kiinalaisiin kumppaneihin;

| 27. | pitää valitettavana, että Kiinan viranomaiset valvovat ja sensuroivat internetiä; panee huolestuneena merkille, että Kiinan hallitus on kiristänyt internetin valvontaa uudella lailla, joka kieltää paljastamasta valtionsalaisuuksia, loukkaamasta kansallista kunniaa, vaarantamasta maan etnistä yhtenäisyyttä tai kehottamasta laittomiin mielenosoitusiin tai joukkokokouksiin; toteaa, että sensuurilla ja vainolla ei siten ole enää mitään todellisia rajoja; on huolissaan siitä, että uudessa laissa ei ole oikeussuojakeinoja, mikä antaa mahdollisuuden lain käyttöön väärällä tavalla; painottaa, että termejä ”laittomat mielenosoitukset” ja ”joukkokokoukset” olisi käytettävä ainoastaan silloin, kun on olemassa ja pantu täytäntöön rauhanomaisia ja laillisia protesteja koskeva laki; kehottaa Kiinan hallitusta sallimaan erilaisten mielipiteiden ilmaisemisen internetissä, tiedotusvälineissä ja laajemmin julkisilla foorumeilla; muistuttaa, että YK:n ihmisoikeusneuvosto tunnusti äskettäin ilmaisunvapautta internetissä koskevan oikeuden; |
| --- | --- |

27.

pitää valitettavana, että Kiinan viranomaiset valvovat ja sensuroivat internetiä; panee huolestuneena merkille, että Kiinan hallitus on kiristänyt internetin valvontaa uudella lailla, joka kieltää paljastamasta valtionsalaisuuksia, loukkaamasta kansallista kunniaa, vaarantamasta maan etnistä yhtenäisyyttä tai kehottamasta laittomiin mielenosoitusiin tai joukkokokouksiin; toteaa, että sensuurilla ja vainolla ei siten ole enää mitään todellisia rajoja; on huolissaan siitä, että uudessa laissa ei ole oikeussuojakeinoja, mikä antaa mahdollisuuden lain käyttöön väärällä tavalla; painottaa, että termejä ”laittomat mielenosoitukset” ja ”joukkokokoukset” olisi käytettävä ainoastaan silloin, kun on olemassa ja pantu täytäntöön rauhanomaisia ja laillisia protesteja koskeva laki; kehottaa Kiinan hallitusta sallimaan erilaisten mielipiteiden ilmaisemisen internetissä, tiedotusvälineissä ja laajemmin julkisilla foorumeilla; muistuttaa, että YK:n ihmisoikeusneuvosto tunnusti äskettäin ilmaisunvapautta internetissä koskevan oikeuden;

| 28. | on huolissaan internetin valvontaa koskevin uusien säännösten voimaantulosta, joilla laillistetaan verkkopäiväkirjojen sulkeminen ja määrätään kovista rangaistuksista verkkopäiväkirjojen pitäjille sekä heitä puolustaville journalisteille ja lakimiehille; |
| --- | --- |

28.

on huolissaan internetin valvontaa koskevin uusien säännösten voimaantulosta, joilla laillistetaan verkkopäiväkirjojen sulkeminen ja määrätään kovista rangaistuksista verkkopäiväkirjojen pitäjille sekä heitä puolustaville journalisteille ja lakimiehille;

| 29. | korostaa, että maassa, jossa on yli 500 miljoonaa internetin käyttäjää, digitaalinen vapaus on ainoa keino luoda kukoistava ja kehittynyt verkkoavaruus; kehottaa Kiinan viranomaisia turvaamaan ja suojelemaan maassa kehittynyttä valtavaa verkkoavaruutta ja kohdistamaan ponnistuksensa sen tehostamiseen eikä sen sensuroimiseen ja valvontaan; |
| --- | --- |

29.

korostaa, että maassa, jossa on yli 500 miljoonaa internetin käyttäjää, digitaalinen vapaus on ainoa keino luoda kukoistava ja kehittynyt verkkoavaruus; kehottaa Kiinan viranomaisia turvaamaan ja suojelemaan maassa kehittynyttä valtavaa verkkoavaruutta ja kohdistamaan ponnistuksensa sen tehostamiseen eikä sen sensuroimiseen ja valvontaan;

| 30. | panee merkille Kiinan hallituksen huomattavat ponnistukset Tiibetin ja Xinjiangin talouden kehittämiseksi ja vaikutuksen, joka näillä ponnistuksilla on paimentolaisyhteisöihin ja perinteisiin elinkeinoihin; vaatii Kiinan hallitusta toimimaan poliittisesti vastuullisella tavalla ja ottamaan tiibetiläiset ja uiguurit merkityksellisellä tavalla mukaan hallinnon kysymysten käsittelyyn, mukaan luettuina resurssien hallinta ja talouskehityksen painopisteet, ja kunnioittamaan kulttuurin elementtejä kuten kieltä ja uskontoa eikä heikentämään niitä; väittää, että Kiinan hallitus ei voi saavuttaa Tiibetin ja Xinjiangin kestävää vakautta tai kiinalaisten, tiibetiläisten ja uiguurien välistä ystävyyttä pakkosulauttamisella, kulttuurien tuhoamisella tai tukahduttavilla poliisi- ja turvallisuustoimilla, vaan ainoastaan käsittelemällä vakavasti kaikki alkuperäisväestön valitukset, jotta voidaan luoda aidosti jaettu vastuu molempien autonomisten maakuntien hyvinvoinnin edistämiseksi; vaatii Kiinan hallitusta lopettamaan riippumattomien tarkkailijoiden näille alueille suuntautuvien vierailujen estämisen; |
| --- | --- |

30.

panee merkille Kiinan hallituksen huomattavat ponnistukset Tiibetin ja Xinjiangin talouden kehittämiseksi ja vaikutuksen, joka näillä ponnistuksilla on paimentolaisyhteisöihin ja perinteisiin elinkeinoihin; vaatii Kiinan hallitusta toimimaan poliittisesti vastuullisella tavalla ja ottamaan tiibetiläiset ja uiguurit merkityksellisellä tavalla mukaan hallinnon kysymysten käsittelyyn, mukaan luettuina resurssien hallinta ja talouskehityksen painopisteet, ja kunnioittamaan kulttuurin elementtejä kuten kieltä ja uskontoa eikä heikentämään niitä; väittää, että Kiinan hallitus ei voi saavuttaa Tiibetin ja Xinjiangin kestävää vakautta tai kiinalaisten, tiibetiläisten ja uiguurien välistä ystävyyttä pakkosulauttamisella, kulttuurien tuhoamisella tai tukahduttavilla poliisi- ja turvallisuustoimilla, vaan ainoastaan käsittelemällä vakavasti kaikki alkuperäisväestön valitukset, jotta voidaan luoda aidosti jaettu vastuu molempien autonomisten maakuntien hyvinvoinnin edistämiseksi; vaatii Kiinan hallitusta lopettamaan riippumattomien tarkkailijoiden näille alueille suuntautuvien vierailujen estämisen;

| 31. | korostaa, että ankarasta poliittisesta painostuksesta huolimatta Kiinassa on käynnissä uskonnollinen herääminen, jota lukemattomien jumalanpalveluspaikkojen avaaminen ja jälleenrakentaminen osoittavat; vaatii Kiinan viranomaisia kumoamaan politiikat ja menettelyt, joilla rajoitetaan kansalaisten perusoikeutta uskonnon- ja uskonvapauteen; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että ankarasta poliittisesta painostuksesta huolimatta Kiinassa on käynnissä uskonnollinen herääminen, jota lukemattomien jumalanpalveluspaikkojen avaaminen ja jälleenrakentaminen osoittavat; vaatii Kiinan viranomaisia kumoamaan politiikat ja menettelyt, joilla rajoitetaan kansalaisten perusoikeutta uskonnon- ja uskonvapauteen;

| 32. | kehottaa Kiinan viranomaisia antamaan virallisen tunnustuksen protestanttisille kotiseurakunnille ja maanalaisille katolisille seurakunnille sekä muiden uskontojen seurakunnille; muistuttaa tässä yhteydessä, että kansainvälisessä ihmisoikeuslainsäädännössä tunnustetaan uskonnon- tai uskonvapaus rekisteröitymisestä riippumatta, joten rekisteröitymisen ei pitäisi olla pakollinen edellytys uskonnon harjoittamiselle; tuomitsee jyrkästi kaikki viranomaisten pyrkimykset riistää näiltä rekisteröimättömiltä seurakunnilta uskonnon vapautta koskeva perusoikeus asettamalla vaatimuksen, että niiden pitää toimia hallituksen valvomien hallintolautakuntien alaisuudessa, ja takavarikoimalla niiden omaisuutta ja jopa käyttämällä pidätyksiä ja vangitsemista niiden vaientamiseksi, mikä loukkaa niiden uskonnollista autonomiaa ja vakavasti rajoittaa niiden toimintaa; |
| --- | --- |

32.

kehottaa Kiinan viranomaisia antamaan virallisen tunnustuksen protestanttisille kotiseurakunnille ja maanalaisille katolisille seurakunnille sekä muiden uskontojen seurakunnille; muistuttaa tässä yhteydessä, että kansainvälisessä ihmisoikeuslainsäädännössä tunnustetaan uskonnon- tai uskonvapaus rekisteröitymisestä riippumatta, joten rekisteröitymisen ei pitäisi olla pakollinen edellytys uskonnon harjoittamiselle; tuomitsee jyrkästi kaikki viranomaisten pyrkimykset riistää näiltä rekisteröimättömiltä seurakunnilta uskonnon vapautta koskeva perusoikeus asettamalla vaatimuksen, että niiden pitää toimia hallituksen valvomien hallintolautakuntien alaisuudessa, ja takavarikoimalla niiden omaisuutta ja jopa käyttämällä pidätyksiä ja vangitsemista niiden vaientamiseksi, mikä loukkaa niiden uskonnollista autonomiaa ja vakavasti rajoittaa niiden toimintaa;

| 33. | yhtyy kiinalaisten juristien arvosteluun, jonka mukaan Kiinan uskontolainsäädännön merkittävät heikkoudet johtuvat perustuslaista, sillä ”uskonnonvapauden” periaate, josta säädetään perustuslain 36 artiklan 1 ja 2 kohdassa, on ristiriidassa ”uskonnon rajoitusten” periaatteen kanssa, josta määrätään saman artiklan 3 ja 4 kohdassa, ilman että täsmennetään, kumpi on ensisijainen määräys; yhtyy kiinalaisten juristien kehotukseen uskonnonvapauden asettamisesta ensisijaiseksi periaatteeksi perustuslaissa; |
| --- | --- |

33.

yhtyy kiinalaisten juristien arvosteluun, jonka mukaan Kiinan uskontolainsäädännön merkittävät heikkoudet johtuvat perustuslaista, sillä ”uskonnonvapauden” periaate, josta säädetään perustuslain 36 artiklan 1 ja 2 kohdassa, on ristiriidassa ”uskonnon rajoitusten” periaatteen kanssa, josta määrätään saman artiklan 3 ja 4 kohdassa, ilman että täsmennetään, kumpi on ensisijainen määräys; yhtyy kiinalaisten juristien kehotukseen uskonnonvapauden asettamisesta ensisijaiseksi periaatteeksi perustuslaissa;

| 34. | tunnustaa ponnistelut, joita Kiinassa on toteutettu kuolemanrangaistusten rajoittamiseksi ja varovaiseksi soveltamiseksi, mutta on edelleen huolissaan siitä, että Kiinan hallitus pitää vieläkin kiinni politiikastaan, jonka mukaan se ei julkaise yksityiskohtaisia tietoja niiden vankien lukumäärästä, jotka vuosittain teloitetaan, vaan pitää kuolemanrangaistuksia koskevat tiedot valtion salaisuutena; kehottaa lisäksi Kiinan viranomaisia lopettamaan kuolemanrangaistuksen poliittisen käytön ja varmistamaan, että maan oikeusjärjestelmässä on menettelyllisiä oikeussuojakeinoja, joilla turvataan kuolemaan tuomittujen suojelu, mukaan luettuna oikeus kansainvälisten normien mukaiseen oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin; |
| --- | --- |

34.

tunnustaa ponnistelut, joita Kiinassa on toteutettu kuolemanrangaistusten rajoittamiseksi ja varovaiseksi soveltamiseksi, mutta on edelleen huolissaan siitä, että Kiinan hallitus pitää vieläkin kiinni politiikastaan, jonka mukaan se ei julkaise yksityiskohtaisia tietoja niiden vankien lukumäärästä, jotka vuosittain teloitetaan, vaan pitää kuolemanrangaistuksia koskevat tiedot valtion salaisuutena; kehottaa lisäksi Kiinan viranomaisia lopettamaan kuolemanrangaistuksen poliittisen käytön ja varmistamaan, että maan oikeusjärjestelmässä on menettelyllisiä oikeussuojakeinoja, joilla turvataan kuolemaan tuomittujen suojelu, mukaan luettuna oikeus kansainvälisten normien mukaiseen oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin;

| 35. | pitää valitettavana, että EU:n ja Kiinan välisessä ihmisoikeusvuoropuhelussa ei ole vieläkään saavutettu mitään oleellista edistystä eikä se ole tuottanut konkreettisia ja näkyviä tuloksia; muistuttaa, että hyväksyessään kesäkuussa 2012 EU:n uuden ihmisoikeusstrategian unionin ulkoministerit lupasivat, että nyt EU nostaa ihmisoikeuskysymykset voimakkaasti esiin kaikissa soveltuvissa kahdenvälisissä keskusteluissa, myös korkeimmalla tasolla; kehottaa äskettäin nimitettyä ihmisoikeuksista vastaavaa EU:n erityisedustajaa, EUH:ta, neuvostoa ja komissiota tehostamaan toimiaan antaakseen tälle prosessille uuden sysäyksen ja tehdäkseen tästä vuoropuhelusta vaikuttavamman ja tuloksiin suuntautuneemman, muun muassa valmistelukokousten avulla, joita pidetään kansainvälisten ja paikallisten kansalaisjärjestöjen ja valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa molempien osapuolten viranomaisten ollessa läsnä; katsoo, että tällainen keskustelu olisi sisällytettävä kaikkiin kontakteihin Kiinan kaltaisten strategisten kumppanien viranomaisten kanssa; painottaa, että on tärkeää käsitellä perusteellisesti kaikkia ihmisoikeuksia ja oikeusvaltiota koskevia ongelmia Kiinassa ja EU:ssa; katsoo, että EU:n ja Kiinan huippukokouksiin ja ihmisoikeuskeskusteluihin olisi sisällytettävä joukko keskustelua edellyttäviä avoimia kysymyksiä ja konkreettisia vertailukohtia; kehottaa Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa Catherine Ashtonia esittämään huolenaiheensa ihmisoikeuksien loukkauksista Kiinassa ja julkisesti mainitsemaan konkreettisia tapauksia ja kysymyksiä, joista on keskusteltu Kiinan viranomaisten kanssa kaikissa tapaamisissa; kehottaa jäsenvaltioiden viranomaisia noudattamaan samaa toimintalinjaa johdonmukaisesti ja koordinoidusti; kehottaa Kiinassa toimivia EU:n yrityksiä noudattamaan liike-elämää ja ihmisoikeuksia koskevia YK:n perusperiaatteita ja vaatii EU:ta ja jäsenvaltioita tarkoin seuraamaan tätä; |
| --- | --- |

35.

pitää valitettavana, että EU:n ja Kiinan välisessä ihmisoikeusvuoropuhelussa ei ole vieläkään saavutettu mitään oleellista edistystä eikä se ole tuottanut konkreettisia ja näkyviä tuloksia; muistuttaa, että hyväksyessään kesäkuussa 2012 EU:n uuden ihmisoikeusstrategian unionin ulkoministerit lupasivat, että nyt EU nostaa ihmisoikeuskysymykset voimakkaasti esiin kaikissa soveltuvissa kahdenvälisissä keskusteluissa, myös korkeimmalla tasolla; kehottaa äskettäin nimitettyä ihmisoikeuksista vastaavaa EU:n erityisedustajaa, EUH:ta, neuvostoa ja komissiota tehostamaan toimiaan antaakseen tälle prosessille uuden sysäyksen ja tehdäkseen tästä vuoropuhelusta vaikuttavamman ja tuloksiin suuntautuneemman, muun muassa valmistelukokousten avulla, joita pidetään kansainvälisten ja paikallisten kansalaisjärjestöjen ja valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa molempien osapuolten viranomaisten ollessa läsnä; katsoo, että tällainen keskustelu olisi sisällytettävä kaikkiin kontakteihin Kiinan kaltaisten strategisten kumppanien viranomaisten kanssa; painottaa, että on tärkeää käsitellä perusteellisesti kaikkia ihmisoikeuksia ja oikeusvaltiota koskevia ongelmia Kiinassa ja EU:ssa; katsoo, että EU:n ja Kiinan huippukokouksiin ja ihmisoikeuskeskusteluihin olisi sisällytettävä joukko keskustelua edellyttäviä avoimia kysymyksiä ja konkreettisia vertailukohtia; kehottaa Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa Catherine Ashtonia esittämään huolenaiheensa ihmisoikeuksien loukkauksista Kiinassa ja julkisesti mainitsemaan konkreettisia tapauksia ja kysymyksiä, joista on keskusteltu Kiinan viranomaisten kanssa kaikissa tapaamisissa; kehottaa jäsenvaltioiden viranomaisia noudattamaan samaa toimintalinjaa johdonmukaisesti ja koordinoidusti; kehottaa Kiinassa toimivia EU:n yrityksiä noudattamaan liike-elämää ja ihmisoikeuksia koskevia YK:n perusperiaatteita ja vaatii EU:ta ja jäsenvaltioita tarkoin seuraamaan tätä;

Manner-Kiinan ja Taiwanin väliset suhteet

| 36. | toistaa, että EU noudattaa yhden Kiinan politiikkaa; pitää ilahduttavina lisääntyviä kontakteja Kiinan kansantasavallan ja Taiwanin välillä; korostaa manner-Kiinan ja Taiwanin suhteiden parantumista, vaikka suhteita vahingoittavat edelleen vakavasti Kiinan Taiwaniin suuntaamat ohjukset ja Kiinan harjoittama Taiwanin kansainvälinen eristäminen; kannattaa Taiwanin merkityksellistä osallistumista kansainvälisissä järjestöissä, jota neuvoston 8. toukokuuta 2009 antamassa julkilausumassa 9486/09 tuetaan; |
| --- | --- |

36.

toistaa, että EU noudattaa yhden Kiinan politiikkaa; pitää ilahduttavina lisääntyviä kontakteja Kiinan kansantasavallan ja Taiwanin välillä; korostaa manner-Kiinan ja Taiwanin suhteiden parantumista, vaikka suhteita vahingoittavat edelleen vakavasti Kiinan Taiwaniin suuntaamat ohjukset ja Kiinan harjoittama Taiwanin kansainvälinen eristäminen; kannattaa Taiwanin merkityksellistä osallistumista kansainvälisissä järjestöissä, jota neuvoston 8. toukokuuta 2009 antamassa julkilausumassa 9486/09 tuetaan;

| 37. | on tyytyväinen miljoonien Kiinan kansalaisten suureen mielenkiintoon 14. tammikuuta 2012 pidettyjä Taiwanin presidentinvaaleja ja parlamenttivaaleja kohtaan, joita voitiin ensimmäistä kertaa seurata suoraan internetistä; |
| --- | --- |

37.

on tyytyväinen miljoonien Kiinan kansalaisten suureen mielenkiintoon 14. tammikuuta 2012 pidettyjä Taiwanin presidentinvaaleja ja parlamenttivaaleja kohtaan, joita voitiin ensimmäistä kertaa seurata suoraan internetistä;

| 38. | on iloinen vahvoista taloussuhteista manner-Kiinan ja Taiwanin välillä ja Taiwanin uudesta avautumisesta kiinalaisille matkailijoille ja kulttuuriyhteistyölle; katsoo, että kaupan ja investointien kansainvälistyminen ovat paras tae Taiwanin vakaudelle; kehottaa siksi Taiwanin hallitusta investoimaan Kiinan kansantasavallan lisäksi myös muualle; |
| --- | --- |

38.

on iloinen vahvoista taloussuhteista manner-Kiinan ja Taiwanin välillä ja Taiwanin uudesta avautumisesta kiinalaisille matkailijoille ja kulttuuriyhteistyölle; katsoo, että kaupan ja investointien kansainvälistyminen ovat paras tae Taiwanin vakaudelle; kehottaa siksi Taiwanin hallitusta investoimaan Kiinan kansantasavallan lisäksi myös muualle;

Ulkoinen tilanne

| 39. | kehottaa Kiinan kansantasavaltaa käyttämään vastuullisemmin saamaansa globaalia asemaa erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvostossa, jossa sillä on pysyvä jäsenyys ja veto-oikeus; painottaa tässä yhteydessä, että Kiinan olisi jätettävä käyttämättä veto-oikeuttaan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmiin, joilla sallitaan interventio Syyriaan, jotta sisällissota voidaan lopettaa ja antaa Syyrian kansalle mahdollisuus ottaa maansa tulevaisuus omiin käsiinsä osana demokraattista ja vapaata prosessia; korostaa, että Kiinan olisi toimittava vastuullisella ja sen globaalia asemaa panosta vastaavalla tavalla myös G20:ssä maailman talouskriisin käsittelemiseksi, mukautettava toimintansa Maailman kauppajärjestön sääntöihin ja noudatettava kaikkia kansanvälisiä yleissopimuksia ja muita sopimuksia, joiden sopimusosapuolena se on; |
| --- | --- |

39.

kehottaa Kiinan kansantasavaltaa käyttämään vastuullisemmin saamaansa globaalia asemaa erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvostossa, jossa sillä on pysyvä jäsenyys ja veto-oikeus; painottaa tässä yhteydessä, että Kiinan olisi jätettävä käyttämättä veto-oikeuttaan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmiin, joilla sallitaan interventio Syyriaan, jotta sisällissota voidaan lopettaa ja antaa Syyrian kansalle mahdollisuus ottaa maansa tulevaisuus omiin käsiinsä osana demokraattista ja vapaata prosessia; korostaa, että Kiinan olisi toimittava vastuullisella ja sen globaalia asemaa panosta vastaavalla tavalla myös G20:ssä maailman talouskriisin käsittelemiseksi, mukautettava toimintansa Maailman kauppajärjestön sääntöihin ja noudatettava kaikkia kansanvälisiä yleissopimuksia ja muita sopimuksia, joiden sopimusosapuolena se on;

| 40. | kehottaa Kiinan kansantasavaltaa yksiselitteisesti sitoutumaan YK:n peruskirjan ja kansainvälisen oikeuden noudattamiseen pyrkiessään tavoitteisiinsa ulkomailla; |
| --- | --- |

40.

kehottaa Kiinan kansantasavaltaa yksiselitteisesti sitoutumaan YK:n peruskirjan ja kansainvälisen oikeuden noudattamiseen pyrkiessään tavoitteisiinsa ulkomailla;

| 41. | arvostaa sitä, että YK:n turvallisuusneuvoston jäsenten joukossa Kiina antaa eniten rauhanturvajoukkoja, mikä perustuu suurimmalta osaltaan Kiinan laivaston nopeaan nykyaikaistamiseen; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti lisääntyneeseen yhteistyöhön EU:n kanssa merirosvouden torjunnassa Adenin lahdella; kehottaa Kiinaa YK:n turvallisuusneuvoston pysyvänä jäsenenä toimimaan vastuullisessa yhteistyössä kansainvälisen yhteisön kanssa tärkeissä maailmanlaajuista turvallisuutta koskevissa kysymyksissä, kuten Syyrian ja Iranin tilanteessa; |
| --- | --- |

41.

arvostaa sitä, että YK:n turvallisuusneuvoston jäsenten joukossa Kiina antaa eniten rauhanturvajoukkoja, mikä perustuu suurimmalta osaltaan Kiinan laivaston nopeaan nykyaikaistamiseen; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti lisääntyneeseen yhteistyöhön EU:n kanssa merirosvouden torjunnassa Adenin lahdella; kehottaa Kiinaa YK:n turvallisuusneuvoston pysyvänä jäsenenä toimimaan vastuullisessa yhteistyössä kansainvälisen yhteisön kanssa tärkeissä maailmanlaajuista turvallisuutta koskevissa kysymyksissä, kuten Syyrian ja Iranin tilanteessa;

| 42. | toteaa, että Kiina on vastuussa sekä kansalaistensa turvallisuudesta että sellaisen roolin omaksumisesta, jossa se edistää rauhaa ja vakautta maailmassa, ja pitää ilahduttavana Kiinan lisääntynyttä osallistumista YK:ssa; kehottaa Kiinaa kuitenkin suurempaan avoimuuteen ja tiiviimpään yhteistyöhön EU:n ja YK:n kanssa näissä asioissa ja välttämään eristäytymistä ulkopolitiikkansa kehittyessä; |
| --- | --- |

42.

toteaa, että Kiina on vastuussa sekä kansalaistensa turvallisuudesta että sellaisen roolin omaksumisesta, jossa se edistää rauhaa ja vakautta maailmassa, ja pitää ilahduttavana Kiinan lisääntynyttä osallistumista YK:ssa; kehottaa Kiinaa kuitenkin suurempaan avoimuuteen ja tiiviimpään yhteistyöhön EU:n ja YK:n kanssa näissä asioissa ja välttämään eristäytymistä ulkopolitiikkansa kehittyessä;

| 43. | kehottaa Kiinaa tarkistamaan toisten maiden sisäisiin asioihin puuttumattomuutta koskevaa politiikkaansa tapauksissa, joissa vakavasti rikotaan kansainvälistä humanitaarista oikeutta: |
| --- | --- |

43.

kehottaa Kiinaa tarkistamaan toisten maiden sisäisiin asioihin puuttumattomuutta koskevaa politiikkaansa tapauksissa, joissa vakavasti rikotaan kansainvälistä humanitaarista oikeutta:

| 44. | pitää tervetulleena heinäkuussa 2012 käynnistettyä EU:n ja Kiinan vuoropuhelua yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta; ehdottaa, että tämä vuoropuhelu laajennetaan kattamaan koko Aasian ja Tyynenmeren alue; |
| --- | --- |

44.

pitää tervetulleena heinäkuussa 2012 käynnistettyä EU:n ja Kiinan vuoropuhelua yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta; ehdottaa, että tämä vuoropuhelu laajennetaan kattamaan koko Aasian ja Tyynenmeren alue;

| 45. | pyytää Kiinaa vastaamaan lisääntyvään kansainväliseen huoleen Kiinan sotilasbudjetista, joka ei ole avoin; |
| --- | --- |

45.

pyytää Kiinaa vastaamaan lisääntyvään kansainväliseen huoleen Kiinan sotilasbudjetista, joka ei ole avoin;

| 46. | korostaa Etelä-Kiinan meren maailmanlaajuista merkitystä, sillä sen kautta kulkee kolmasosa maailman kaupasta; on huolissaan lisääntyvästä jännityksestä ja kehottaa siksi kaikkia asianosaisia osapuolia heti pidättymään yksipuolisista poliittista ja sotilaallisista toimista, lieventämään lausumiaan ja sopimaan Etelä-Kiinan meren aluekiistat kansainvälisen sovittelun avulla kansainvälisen oikeuden, erityisesti YK:n merioikeusyleissopimuksen, mukaisesti, jotta voidaan turvata alueen vakaus; |
| --- | --- |

46.

korostaa Etelä-Kiinan meren maailmanlaajuista merkitystä, sillä sen kautta kulkee kolmasosa maailman kaupasta; on huolissaan lisääntyvästä jännityksestä ja kehottaa siksi kaikkia asianosaisia osapuolia heti pidättymään yksipuolisista poliittista ja sotilaallisista toimista, lieventämään lausumiaan ja sopimaan Etelä-Kiinan meren aluekiistat kansainvälisen sovittelun avulla kansainvälisen oikeuden, erityisesti YK:n merioikeusyleissopimuksen, mukaisesti, jotta voidaan turvata alueen vakaus;

| 47. | on vakavasti huolissaan Kiinan ja Japanin välisen jännityksen lisääntymisessä; vetoaa voimakkaasti Kiinaan ja Japaniin keskinäisten vihollisuusnäkemysten torjumiseksi ja pitää valitettavana, että ne eivät käyttäneet diplomaattisuhteidensa 40-vuotispäivää rakentavaan vuoropuheluun; |
| --- | --- |

47.

on vakavasti huolissaan Kiinan ja Japanin välisen jännityksen lisääntymisessä; vetoaa voimakkaasti Kiinaan ja Japaniin keskinäisten vihollisuusnäkemysten torjumiseksi ja pitää valitettavana, että ne eivät käyttäneet diplomaattisuhteidensa 40-vuotispäivää rakentavaan vuoropuheluun;

| 48. | kehottaa kaikkia asianosaisia osapuolia (Kiinaa, Japania ja Taiwania) osoittamaan pidättyvyyttä ja toteuttamaan toimia kiisteltyjä saaria koskevan tilanteen rauhoittamiseksi, sillä Euroopan unioni on erittäin kiinnostunut Itä-Aasian turvallisuudesta ja vakaudesta; kehottaa kaikkia asianosaisia osapuolia sopimaan kiistat rauhanomaisesti yhteistyön hengessä ja kansainvälistä oikeutta, erityisesti YK:n merioikeusyleissopimusta, noudattaen ja sopimaan sotilaallisten toimien hillitsemisestä tilanteissa, joissa tapahtuu jotain odottamatonta; |
| --- | --- |

48.

kehottaa kaikkia asianosaisia osapuolia (Kiinaa, Japania ja Taiwania) osoittamaan pidättyvyyttä ja toteuttamaan toimia kiisteltyjä saaria koskevan tilanteen rauhoittamiseksi, sillä Euroopan unioni on erittäin kiinnostunut Itä-Aasian turvallisuudesta ja vakaudesta; kehottaa kaikkia asianosaisia osapuolia sopimaan kiistat rauhanomaisesti yhteistyön hengessä ja kansainvälistä oikeutta, erityisesti YK:n merioikeusyleissopimusta, noudattaen ja sopimaan sotilaallisten toimien hillitsemisestä tilanteissa, joissa tapahtuu jotain odottamatonta;

| 49. | panee merkille Taiwanin presidentin äskettäisen aloitteen Itä-Kiinan meren käytännesäännöstä sopimisesta ja sellaisen mekanismin luomisesta, joka antaa kaikille osapuolille mahdollisuuden toimia yhteistyössä alueen luonnonvarojen hyödyntämiseksi yhdessä, mukaan luettuna valmiudet tuottaa sähköä uusiutuvista energialähteistä; |
| --- | --- |

49.

panee merkille Taiwanin presidentin äskettäisen aloitteen Itä-Kiinan meren käytännesäännöstä sopimisesta ja sellaisen mekanismin luomisesta, joka antaa kaikille osapuolille mahdollisuuden toimia yhteistyössä alueen luonnonvarojen hyödyntämiseksi yhdessä, mukaan luettuna valmiudet tuottaa sähköä uusiutuvista energialähteistä;

| 50. | panee merkille, että Kiinan rooli Korean niemimaan kahden osapuolen välisessä yhteistyössä on ratkaisevan tärkeä, ja kehottaa Kiinan kansantasavaltaa pyrkimään aktiivisemmin yhteistyön laajentamiseen Pohjois- ja Etelä-Korean välillä; |
| --- | --- |

50.

panee merkille, että Kiinan rooli Korean niemimaan kahden osapuolen välisessä yhteistyössä on ratkaisevan tärkeä, ja kehottaa Kiinan kansantasavaltaa pyrkimään aktiivisemmin yhteistyön laajentamiseen Pohjois- ja Etelä-Korean välillä;

| 51. | panee merkille ja pitää valitettavana, että Pohjois-Korean diktatorisen ja sortavan hallinnon jatkuminen riippuu oleellisesti Kiinasta; pitää ilahduttavana Kiinan vastuullista toimintaa, kun se 15. huhtikuuta 2012 kannatti YK:n turvallisuusneuvoston esittämää voimakasta tuomiota Pohjois-Korean epäonnistuneelle raketin laukaisemiselle, jota yleisesti pidettiin yrityksenä testata ballistisia ohjuksia; odottaa, että Kiina jatkossakin huolehtii vakaudesta Korean niemimaalla ja auttaa pikaisesti käynnistämään uudelleen kuuden osapuolen neuvottelut Pohjois-Korean ydinuhkasta ja ennen kaikkea parantamaan nopeasti Pohjois-Korean asukkaiden jokapäiväisiä elinoloja Kiinan toteuttamilla aloitteilla; |
| --- | --- |

51.

panee merkille ja pitää valitettavana, että Pohjois-Korean diktatorisen ja sortavan hallinnon jatkuminen riippuu oleellisesti Kiinasta; pitää ilahduttavana Kiinan vastuullista toimintaa, kun se 15. huhtikuuta 2012 kannatti YK:n turvallisuusneuvoston esittämää voimakasta tuomiota Pohjois-Korean epäonnistuneelle raketin laukaisemiselle, jota yleisesti pidettiin yrityksenä testata ballistisia ohjuksia; odottaa, että Kiina jatkossakin huolehtii vakaudesta Korean niemimaalla ja auttaa pikaisesti käynnistämään uudelleen kuuden osapuolen neuvottelut Pohjois-Korean ydinuhkasta ja ennen kaikkea parantamaan nopeasti Pohjois-Korean asukkaiden jokapäiväisiä elinoloja Kiinan toteuttamilla aloitteilla;

| 52. | panee merkille Kiinan kasvavan roolin Keski-Aasian kaupassa, taloudessa ja energia-alan hankkeissa; katsoo, että Kiinalla voi olla merkittävä rooli Keski-Aasian maiden kehityksessä, ja kehottaa Kiinan kansantasavaltaa edistämään alueen valtioiden välistä yhteistyötä keskeisenä askeleena kohti alueellista yhteistyötä; toteaa, että Kiinan tärkeimpänä tavoitteena Shanghain yhteistyöjärjestössä on saavuttaa rauha ja vakaus Keski-Aasiassa torjumalla yhdessä niin sanottuja ”kolmea pahaa”, eli ääriliikkeitä, separatismia ja terrorismia; panee merkille Kiinan suuret strategiset ja taloudelliset edut alueella, joita Kiina toteuttaa hyödyntämällä alueen valtavia öljy- ja kaasuvaroja ja liittämällä Keski-Aasian Kiinan rannikkoalueeseen rautateiden ja moottoriteiden avulla; |
| --- | --- |

52.

panee merkille Kiinan kasvavan roolin Keski-Aasian kaupassa, taloudessa ja energia-alan hankkeissa; katsoo, että Kiinalla voi olla merkittävä rooli Keski-Aasian maiden kehityksessä, ja kehottaa Kiinan kansantasavaltaa edistämään alueen valtioiden välistä yhteistyötä keskeisenä askeleena kohti alueellista yhteistyötä; toteaa, että Kiinan tärkeimpänä tavoitteena Shanghain yhteistyöjärjestössä on saavuttaa rauha ja vakaus Keski-Aasiassa torjumalla yhdessä niin sanottuja ”kolmea pahaa”, eli ääriliikkeitä, separatismia ja terrorismia; panee merkille Kiinan suuret strategiset ja taloudelliset edut alueella, joita Kiina toteuttaa hyödyntämällä alueen valtavia öljy- ja kaasuvaroja ja liittämällä Keski-Aasian Kiinan rannikkoalueeseen rautateiden ja moottoriteiden avulla;

| 53. | pitää ilahduttavana Kiinan ja Afganistanin välisten suhteiden kehitystä ja sitä, että keskusteluja käydään ensimmäistä kertaa korkeimman johdon tasolla; katsoo, että pehmeän voimankäytön avulla Kiinalla voi olla keskeinen rooli Afganistanin vakauttamisessa; kehottaa kehittämään EU:n ja Kiinan tiivistä yhteistyöstä tässä asiassa; |
| --- | --- |

53.

pitää ilahduttavana Kiinan ja Afganistanin välisten suhteiden kehitystä ja sitä, että keskusteluja käydään ensimmäistä kertaa korkeimman johdon tasolla; katsoo, että pehmeän voimankäytön avulla Kiinalla voi olla keskeinen rooli Afganistanin vakauttamisessa; kehottaa kehittämään EU:n ja Kiinan tiivistä yhteistyöstä tässä asiassa;

| 54. | toteaa, että Kiinan johto pitää Yhdysvaltojen strategiaa, jossa huomio kiinnitetään uudelleen Aasiaan, Yhdysvaltojen yrityksenä hillitä Kiinan nopeaa taloudellista ja poliittista nousua; kehottaa Kiinaa ja Yhdysvaltoja välttämään jännitystä ja asevarustelua Tyynellä valtamerellä; kehottaa Kiinaa turvaamaan vapaan liikkuvuuden merillä; |
| --- | --- |

54.

toteaa, että Kiinan johto pitää Yhdysvaltojen strategiaa, jossa huomio kiinnitetään uudelleen Aasiaan, Yhdysvaltojen yrityksenä hillitä Kiinan nopeaa taloudellista ja poliittista nousua; kehottaa Kiinaa ja Yhdysvaltoja välttämään jännitystä ja asevarustelua Tyynellä valtamerellä; kehottaa Kiinaa turvaamaan vapaan liikkuvuuden merillä;

| 55. | katsoo, että olisi tarkasteltava erittäin vakavasti Kiinan kehitysmaihin tekemien lisääntyvien investointien taloudellista, sosiaalista ja ympäristöllistä vaikutusta, |
| --- | --- |

55.

katsoo, että olisi tarkasteltava erittäin vakavasti Kiinan kehitysmaihin tekemien lisääntyvien investointien taloudellista, sosiaalista ja ympäristöllistä vaikutusta,

| 56. | panee merkille, että Kiinan kasvava läsnäolo Afrikassa on edistänyt talouden ja erityisesti infrastruktuurin kehitystä; arvostaa sitä, että Kiinan ja Afrikan yhteistyöfoorumissa (FOCAC), joka järjestettiin 20. heinäkuuta 2012 Beijingissä, Kiinan johto tunnusti vakavan arvostelun Kiinan epätasapainoista, raaka-aineisiin keskittyvää Afrikan politiikkaa kohtaan ja että tämä tunnustus näkyy siinä, että Kiina nykyisin avoimesti edistää toimiensa monipuolistamista Afrikassa; pitää ilahduttavana valtion ja puolueen johtajan Hu Jintaon tässä FOCAC-kokouksessa antamaa lupausta ennätysmäisestä 20 miljoonan Yhdysvaltain dollarin luotosta Afrikan maille seuraavien kolmen vuoden aikana niiden infrastruktuurin, maatalouden, tuotannon ja pk-yritysten kehittämiseen; pitää ilahduttavana, että Kiina on ilmoittanut tukevansa kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevaa EITI-aloitetta ja kehottaa Kiinan viranomaisia seuraamaan globaalia kehitystä kohti suurempaa avoimuutta ja lisäämään asiaan liittyviä konkreettisia sitoumuksiaan; kehottaa EU:ta seuraamaan valppaasti Kiinan Afrikkaan tekemien lisääntyvien investointien poliittista, taloudellista, sosiaalista ja ympäristöllistä vaikutusta; |
| --- | --- |

56.

panee merkille, että Kiinan kasvava läsnäolo Afrikassa on edistänyt talouden ja erityisesti infrastruktuurin kehitystä; arvostaa sitä, että Kiinan ja Afrikan yhteistyöfoorumissa (FOCAC), joka järjestettiin 20. heinäkuuta 2012 Beijingissä, Kiinan johto tunnusti vakavan arvostelun Kiinan epätasapainoista, raaka-aineisiin keskittyvää Afrikan politiikkaa kohtaan ja että tämä tunnustus näkyy siinä, että Kiina nykyisin avoimesti edistää toimiensa monipuolistamista Afrikassa; pitää ilahduttavana valtion ja puolueen johtajan Hu Jintaon tässä FOCAC-kokouksessa antamaa lupausta ennätysmäisestä 20 miljoonan Yhdysvaltain dollarin luotosta Afrikan maille seuraavien kolmen vuoden aikana niiden infrastruktuurin, maatalouden, tuotannon ja pk-yritysten kehittämiseen; pitää ilahduttavana, että Kiina on ilmoittanut tukevansa kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevaa EITI-aloitetta ja kehottaa Kiinan viranomaisia seuraamaan globaalia kehitystä kohti suurempaa avoimuutta ja lisäämään asiaan liittyviä konkreettisia sitoumuksiaan; kehottaa EU:ta seuraamaan valppaasti Kiinan Afrikkaan tekemien lisääntyvien investointien poliittista, taloudellista, sosiaalista ja ympäristöllistä vaikutusta;

| 57. | on huolissaan siitä, että Kiinan kasvava läsnäolo Afrikassa on johtanut vakaviin sosiaalisiin jännitteisiin, mutta pitää myönteisenä sitä, että kiinalaiset yritykset ovat ilmoittaneet haluavansa kiinnittää enemmän huomiota yritysten yhteiskunnalliseen vastuuseen toimissaan Afrikassa; kehottaa Kiinan viranomaisia perustamaan politiikkansa Afrikassa ihmisoikeuksien kunnioittamisen periaatteeseen ja kestävän kehityksen ja inhimillisen turvallisuuden edistämiseen; |
| --- | --- |

57.

on huolissaan siitä, että Kiinan kasvava läsnäolo Afrikassa on johtanut vakaviin sosiaalisiin jännitteisiin, mutta pitää myönteisenä sitä, että kiinalaiset yritykset ovat ilmoittaneet haluavansa kiinnittää enemmän huomiota yritysten yhteiskunnalliseen vastuuseen toimissaan Afrikassa; kehottaa Kiinan viranomaisia perustamaan politiikkansa Afrikassa ihmisoikeuksien kunnioittamisen periaatteeseen ja kestävän kehityksen ja inhimillisen turvallisuuden edistämiseen;

| 58. | panee merkille, että Kiinan osallistuminen Latinalaisen Amerikan luonnonvarojen hyödyntämiseen lisääntyy ja näiden luonnonvarojen tuonti Kiinaan on kasvanut yli puolella; |
| --- | --- |

58.

panee merkille, että Kiinan osallistuminen Latinalaisen Amerikan luonnonvarojen hyödyntämiseen lisääntyy ja näiden luonnonvarojen tuonti Kiinaan on kasvanut yli puolella;

| 59. | kehottaa Kiinaa, joka on maailman suurin hiilidioksidin päästäjä, toimimaan ennaltaehkäisevämmin ja rakentavammin kansainvälisen yhteisön yhteistyön edistämiseksi niin, että voidaan torjua ilmastonmuutosta; suhtautuu myönteisesti Kiinan viranomaisten marraskuussa 2011 julkaisemaan asiakirjaan hyväksytyistä politiikoista ja toteutetuista toimista ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja kehottaa panemaan sen pikaisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

59.

kehottaa Kiinaa, joka on maailman suurin hiilidioksidin päästäjä, toimimaan ennaltaehkäisevämmin ja rakentavammin kansainvälisen yhteisön yhteistyön edistämiseksi niin, että voidaan torjua ilmastonmuutosta; suhtautuu myönteisesti Kiinan viranomaisten marraskuussa 2011 julkaisemaan asiakirjaan hyväksytyistä politiikoista ja toteutetuista toimista ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja kehottaa panemaan sen pikaisesti täytäntöön;

| 60. | panee merkille, että suorilla ihmisten välisillä kontakteilla voi olla keskeinen tehtävä keskinäisen ymmärtämisen parantamisessa sekä Kiinan ja EU:n välillä että Kiinan ja eräiden sen muiden kumppanien kuten Yhdysvaltojen välillä; pitää tässä yhteydessä ilahduttavina ohjelmia, joilla pyritään liikkuvuuden helpottamiseen Kiinan ja EU:n välillä; |
| --- | --- |

60.

panee merkille, että suorilla ihmisten välisillä kontakteilla voi olla keskeinen tehtävä keskinäisen ymmärtämisen parantamisessa sekä Kiinan ja EU:n välillä että Kiinan ja eräiden sen muiden kumppanien kuten Yhdysvaltojen välillä; pitää tässä yhteydessä ilahduttavina ohjelmia, joilla pyritään liikkuvuuden helpottamiseen Kiinan ja EU:n välillä;

| 61. | kehottaa Kiinaa tekemään oikeudellisen varmuuden tarjoamisesta ulkomaisille yrityksille ehdottoman painopisteen pitämällä yllä tasa-arvon, vastavuoroisuuden ja yritysten yhteiskunnallisen vastuun periaatteita; |
| --- | --- |

61.

kehottaa Kiinaa tekemään oikeudellisen varmuuden tarjoamisesta ulkomaisille yrityksille ehdottoman painopisteen pitämällä yllä tasa-arvon, vastavuoroisuuden ja yritysten yhteiskunnallisen vastuun periaatteita;

o

o o

| 62. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, komissiolle, jäsenvaltioiden, liittymässä olevien ja ehdokasvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Kiinan kansantasavallan hallitukselle ja Kiinan kansankongressille, Taiwanin hallitukselle ja Taiwanin lakiasäätävälle Yuanille. |
| --- | --- |

62.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, komissiolle, jäsenvaltioiden, liittymässä olevien ja ehdokasvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Kiinan kansantasavallan hallitukselle ja Kiinan kansankongressille, Taiwanin hallitukselle ja Taiwanin lakiasäätävälle Yuanille.

---

(1)  EYVL L 250, 19.9.1985, s. 2.

(2)  EYVL L 6, 11.1.2000, s. 40.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0218.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0017.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0334.

(6)  EUVL C 305 E, 14.12.2006, s. 219.

(7)  EUVL C 67 E, 18.3.2010, s. 132.

(8)  EUVL C 305 E, 11.11.2010, s. 9.

(9)  EUVL C 199 E, 7.7.2012, s. 185.

(10)  EUVL C 296 E, 2.10.2012, s. 137.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0301.

(12)  EUVL C 285 E, 21.10.2010, s. 80.

(13)  EUVL C 169 E, 15.6.2012, s. 81.

(14)  EUVL C 288 E, 25.11.2006, s. 59.

(15)  EUVL C 157 E, 6.7.2006, s. 471.

(16)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 118.

(17)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0474.

(18)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0257.

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/137 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/137

---

P7_TA(2013)0098

Sopupelit ja lahjonta urheilussa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 sopupeleistä ja lahjonnasta urheilussa (2013/2567(RSP))

(2016/C 036/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 20. syyskuuta 2012 annetun Nikosian julistuksen sopupelien torjunnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. syyskuuta 2012 annetun Nikosian julistuksen sopupelien torjunnasta,

| — | ottaa huomioon 18. tammikuuta 2011 annetun komission tiedonannon urheilun eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämisestä (COM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. tammikuuta 2011 annetun komission tiedonannon urheilun eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämisestä (COM(2011)0012),

| — | ottaa huomioon 2. helmikuuta 2012 antamansa päätöslauselman urheilun eurooppalaisesta ulottuvuudesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. helmikuuta 2012 antamansa päätöslauselman urheilun eurooppalaisesta ulottuvuudesta (1),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman online-rahapelien yhtenäisyydestä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman online-rahapelien yhtenäisyydestä (2),

| — | ottaa huomioon urheilua koskevan komission valkoisen kirjan (COM(2007)0391), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon urheilua koskevan komission valkoisen kirjan (COM(2007)0391),

| — | ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2005 antamansa päätöslauselman dopingin torjumisesta urheilussa (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2005 antamansa päätöslauselman dopingin torjumisesta urheilussa (3),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon korruption torjumisesta EU:ssa (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon korruption torjumisesta EU:ssa (COM(2011)0308),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman sähköisesti välitettävistä rahapeleistä sisämarkkinoilla (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman sähköisesti välitettävistä rahapeleistä sisämarkkinoilla (4),

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Kohti sähköisesti välitettävien rahapelien kattavaa eurooppalaista kehystä” (COM(2012)0596), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Kohti sähköisesti välitettävien rahapelien kattavaa eurooppalaista kehystä” (COM(2012)0596),

| — | ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2011 annetun komission vihreän kirjan sähköisesti välitettävistä rahapeleistä sisämarkkinoilla (COM(2011)0128), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2011 annetun komission vihreän kirjan sähköisesti välitettävistä rahapeleistä sisämarkkinoilla (COM(2011)0128),

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n toimista korruption torjumiseksi (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n toimista korruption torjumiseksi (5),

| — | ottaa huomioon urheilua koskevien eurooppalaisten kumppanuuksien valmistelutoimen ja erityisesti käynnistetyt hankkeet, joissa keskitytään erityisesti sopupelitapausten estämiseen tarjoamalla koulutusta ja tietoa asianomaisille sidosryhmille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon urheilua koskevien eurooppalaisten kumppanuuksien valmistelutoimen ja erityisesti käynnistetyt hankkeet, joissa keskitytään erityisesti sopupelitapausten estämiseen tarjoamalla koulutusta ja tietoa asianomaisille sidosryhmille,

| — | ottaa huomioon komission suosituksen neuvoston päätökseksi Euroopan komission valtuuttamisesta osallistumaan Euroopan unionin puolesta neuvotteluihin urheilutulosten manipuloinnin torjumista koskevasta Euroopan neuvoston kansainvälisestä yleissopimuksesta (COM(2012)0655), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission suosituksen neuvoston päätökseksi Euroopan komission valtuuttamisesta osallistumaan Euroopan unionin puolesta neuvotteluihin urheilutulosten manipuloinnin torjumista koskevasta Euroopan neuvoston kansainvälisestä yleissopimuksesta (COM(2012)0655),

| — | ottaa huomioon komission tilaaman, maaliskuussa 2012 toteutetun ”Sopupelit urheilussa” -tutkimuksen tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tilaaman, maaliskuussa 2012 toteutetun ”Sopupelit urheilussa” -tutkimuksen tulokset,

| — | ottaa huomioon 16. marraskuuta 1989 tehdyn Euroopan neuvoston dopingin vastaisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. marraskuuta 1989 tehdyn Euroopan neuvoston dopingin vastaisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 28. syyskuuta 2011 annetun Euroopan neuvoston ministerineuvoston suosituksen urheilun rehellisyyden edistämisestä urheilutulosten manipuloinnin ja etenkin sopupelien torjumiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. syyskuuta 2011 annetun Euroopan neuvoston ministerineuvoston suosituksen urheilun rehellisyyden edistämisestä urheilutulosten manipuloinnin ja etenkin sopupelien torjumiseksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Europolin yhteinen tutkimusryhmä, koodinimeltään ”Operation Veto”, paljasti laajalle levinneen jalkapallon sopupeliringin; toteaa, että tutkimusryhmä piti epäilyttävinä eri puolilla maailmaa 680:tä ottelua, joista 380 ottelua pelattiin Euroopassa, ja raportoi laaja-alaisesta sopupeliverkostosta, joka ulottui urheilulajin ytimeen saakka ja jonka yhteydessä 425:tä henkilöä epäiltiin ja lisäksi 50 henkilöä pidätettiin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Europolin yhteinen tutkimusryhmä, koodinimeltään ”Operation Veto”, paljasti laajalle levinneen jalkapallon sopupeliringin; toteaa, että tutkimusryhmä piti epäilyttävinä eri puolilla maailmaa 680:tä ottelua, joista 380 ottelua pelattiin Euroopassa, ja raportoi laaja-alaisesta sopupeliverkostosta, joka ulottui urheilulajin ytimeen saakka ja jonka yhteydessä 425:tä henkilöä epäiltiin ja lisäksi 50 henkilöä pidätettiin;

| B. | ottaa huomioon, että Europol on todennut, että nämä luvut ovat vasta ”jäävuoren huippu”; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Europol on todennut, että nämä luvut ovat vasta ”jäävuoren huippu”;

| C. | ottaa huomioon, että sopupelit koskettavat suurta joukkoa jäsenvaltioita, mikä aiheuttaa suurta huolta, koska sopupelit ovat sidoksissa järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja uhkaavat vakavasti urheilua lähes kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että sopupelit koskettavat suurta joukkoa jäsenvaltioita, mikä aiheuttaa suurta huolta, koska sopupelit ovat sidoksissa järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja uhkaavat vakavasti urheilua lähes kaikissa jäsenvaltioissa;

| D. | ottaa huomioon, että sopupelit ovat rikollisuuden muoto, josta saadaan suuria voittoja mutta langetetaan erittäin vähän tuomioita ja jäädään harvoin kiinni; ottaa huomioon, että sen vuoksi sitä hyödyntävät rikollisjärjestöt laittomassa toiminnassaan kuten rahanpesussa sekä ihmis- ja huumekaupassa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että sopupelit ovat rikollisuuden muoto, josta saadaan suuria voittoja mutta langetetaan erittäin vähän tuomioita ja jäädään harvoin kiinni; ottaa huomioon, että sen vuoksi sitä hyödyntävät rikollisjärjestöt laittomassa toiminnassaan kuten rahanpesussa sekä ihmis- ja huumekaupassa;

| E. | ottaa huomioon, että yksittäiset vilpit urheilutapahtuman sisällä (spot-fixing), joissa osasta ottelua – muttei välttämättä ottelun lopputuloksesta – sovitaan, voivat olla vaikeampia havaita kuin perinteiset sopupelit; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että yksittäiset vilpit urheilutapahtuman sisällä (spot-fixing), joissa osasta ottelua – muttei välttämättä ottelun lopputuloksesta – sovitaan, voivat olla vaikeampia havaita kuin perinteiset sopupelit;

| F. | ottaa huomioon, että rikollisjärjestöt toimivat kansainvälisesti ja niillä on yhteyksiä kaikkialla maailmassa siten, että mikään yksittäinen instituutio, maa tai järjestö ei kykene yksin torjumaan sopupelejä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että rikollisjärjestöt toimivat kansainvälisesti ja niillä on yhteyksiä kaikkialla maailmassa siten, että mikään yksittäinen instituutio, maa tai järjestö ei kykene yksin torjumaan sopupelejä;

| G. | ottaa huomioon, että tämä ilmiö koskee kaikkia urheilulajeja, minkä vuoksi urheilun rehellisyys on uhattuna; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että tämä ilmiö koskee kaikkia urheilulajeja, minkä vuoksi urheilun rehellisyys on uhattuna;

| H. | ottaa huomioon, että nykyisillä valvontajärjestelmillä ei kyetä välittömästi havaitsemaan sopupelejä tämän laittoman toiminnan maailmanlaajuisen luonteen vuoksi; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että nykyisillä valvontajärjestelmillä ei kyetä välittömästi havaitsemaan sopupelejä tämän laittoman toiminnan maailmanlaajuisen luonteen vuoksi;

| I. | toteaa, että avoimuus, vastuullisuus ja demokratia – toisin sanoen hyvä hallintotapa – urheilussa ovat ennakkoedellytyksiä sille, että urheiluliikkeen rooli sopupelien ja urheiluun liittyvien petosten torjunnassa on jollakin tavoin menestyksekäs; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että avoimuus, vastuullisuus ja demokratia – toisin sanoen hyvä hallintotapa – urheilussa ovat ennakkoedellytyksiä sille, että urheiluliikkeen rooli sopupelien ja urheiluun liittyvien petosten torjunnassa on jollakin tavoin menestyksekäs;

| J. | ottaa huomioon, että monet urheilujärjestöt ovat jo toteuttaneet toimenpiteitä tällä alalla esimerkiksi kehittämällä käytännesääntöjä ja soveltamalla nollatoleranssin politiikkaa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että monet urheilujärjestöt ovat jo toteuttaneet toimenpiteitä tällä alalla esimerkiksi kehittämällä käytännesääntöjä ja soveltamalla nollatoleranssin politiikkaa;

| K. | ottaa huomioon, että sopupelejä tarjoavat etupäässä EU:n ulkopuoliset toimijat, minkä vuoksi sopupelejä on torjuttava kansainvälisesti; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että sopupelejä tarjoavat etupäässä EU:n ulkopuoliset toimijat, minkä vuoksi sopupelejä on torjuttava kansainvälisesti;

| L. | ottaa huomioon, että asiantuntijalausuntojen mukaan huolta herättävät jalkapalloseuroja haltuunsa ottavien henkilöiden pahat aikeet edistää sopupelejä ja pestä rahaa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että asiantuntijalausuntojen mukaan huolta herättävät jalkapalloseuroja haltuunsa ottavien henkilöiden pahat aikeet edistää sopupelejä ja pestä rahaa;

| M. | ottaa huomioon, että pelaajayhdistykset ovat todenneet sopupelien aiheuttavan myös pelaajille ongelmia, koska he eivät saa ajoissa palkkojaan ja heitä uhkaillaan ja kiristetään; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että pelaajayhdistykset ovat todenneet sopupelien aiheuttavan myös pelaajille ongelmia, koska he eivät saa ajoissa palkkojaan ja heitä uhkaillaan ja kiristetään;

| 1. | kehottaa kaikkia alan tärkeimpiä toimijoita huolehtimaan henkilökohtaisesta vastuustaan ja noudattamaan johdonmukaista toimintatapaa, jolla he täydentävät toistensa ponnisteluja torjua sopupelejä urheilussa; |
| --- | --- |

1.

kehottaa kaikkia alan tärkeimpiä toimijoita huolehtimaan henkilökohtaisesta vastuustaan ja noudattamaan johdonmukaista toimintatapaa, jolla he täydentävät toistensa ponnisteluja torjua sopupelejä urheilussa;

| 2. | pyytää komissiota laatimaan yhteisen toimintatavan sopupelien ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi koordinoimalla tärkeimpien sidosryhmien kuten urheilujärjestöjen, kansallisen poliisin ja oikeusviranomaisten sekä vedonlyöntioperaattoreiden ponnisteluja tällä alalla ja perustamalla keskustelufoorumin, jonka kautta voidaan myös vaihtaa tietoja ja parhaita käytänteitä; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota laatimaan yhteisen toimintatavan sopupelien ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi koordinoimalla tärkeimpien sidosryhmien kuten urheilujärjestöjen, kansallisen poliisin ja oikeusviranomaisten sekä vedonlyöntioperaattoreiden ponnisteluja tällä alalla ja perustamalla keskustelufoorumin, jonka kautta voidaan myös vaihtaa tietoja ja parhaita käytänteitä;

| 3. | kehottaa urheilujärjestöjä noudattamaan nollatoleranssia lahjonnan suhteen (sekä sisäisesti että suhteessa ulkoisiin alihankkijoihin) estääkseen jäseniään antamasta periksi ulkoa päin tulevalle painostukselle; |
| --- | --- |

3.

kehottaa urheilujärjestöjä noudattamaan nollatoleranssia lahjonnan suhteen (sekä sisäisesti että suhteessa ulkoisiin alihankkijoihin) estääkseen jäseniään antamasta periksi ulkoa päin tulevalle painostukselle;

| 4. | kehottaa urheilujärjestöjä laatimaan kaikkea henkilöstöä ja virkailijoita (pelaajat, valmentajat, erotuomarit, lääkintähenkilöstö ja tekninen henkilöstö sekä seurojen ja liittojen johtajat) koskevat käytännesäännöt, joissa esitellään sopupelien vaarat, kielletään selkeästi ottelujen manipulointi vedonlyöntiä tai muita tarkoituksia varten, säädetään tähän liittyvistä seuraamuksista, kielletään vedonlyönti omista otteluista ja velvoitetaan ilmoittamaan sopupelejä koskevista yhteydenotoista ja havainnoista sekä otetaan käyttöön riittävä epäkohtien paljastajien suojelujärjestelmä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa urheilujärjestöjä laatimaan kaikkea henkilöstöä ja virkailijoita (pelaajat, valmentajat, erotuomarit, lääkintähenkilöstö ja tekninen henkilöstö sekä seurojen ja liittojen johtajat) koskevat käytännesäännöt, joissa esitellään sopupelien vaarat, kielletään selkeästi ottelujen manipulointi vedonlyöntiä tai muita tarkoituksia varten, säädetään tähän liittyvistä seuraamuksista, kielletään vedonlyönti omista otteluista ja velvoitetaan ilmoittamaan sopupelejä koskevista yhteydenotoista ja havainnoista sekä otetaan käyttöön riittävä epäkohtien paljastajien suojelujärjestelmä;

| 5. | kehottaa kaikkia urheilun hallintoelimiä sitoutumaan hyvään hallintotapaan, jotta vähennetään sopupelien uhreiksi joutumisen todennäköisyyttä; |
| --- | --- |

5.

kehottaa kaikkia urheilun hallintoelimiä sitoutumaan hyvään hallintotapaan, jotta vähennetään sopupelien uhreiksi joutumisen todennäköisyyttä;

| 6. | korostaa valistuksen merkitystä urheilun rehellisyyden suojelussa; kehottaa siksi jäsenvaltioita ja urheiluseuroja tarjoamaan urheilijoille ja kuluttajille asianmukaista tietoa ja valistusta jo varhaisesta iästä lähtien ja kaikilla urheilun tasoilla, niin amatööri- kuin ammattilaistasolla; |
| --- | --- |

6.

korostaa valistuksen merkitystä urheilun rehellisyyden suojelussa; kehottaa siksi jäsenvaltioita ja urheiluseuroja tarjoamaan urheilijoille ja kuluttajille asianmukaista tietoa ja valistusta jo varhaisesta iästä lähtien ja kaikilla urheilun tasoilla, niin amatööri- kuin ammattilaistasolla;

| 7. | kannustaa urheilujärjestöjä käynnistämään ja ylläpitämään kattavia ennaltaehkäisy- ja koulutusohjelmia, joihin sisältyy seuroille, liigoille ja liitoille suunnattuja, erityisesti alaikäisiä koskevia selkeitä velvoitteita, ja perustamaan sopupelejä käsittelevän kurinpitoelimen; |
| --- | --- |

7.

kannustaa urheilujärjestöjä käynnistämään ja ylläpitämään kattavia ennaltaehkäisy- ja koulutusohjelmia, joihin sisältyy seuroille, liigoille ja liitoille suunnattuja, erityisesti alaikäisiä koskevia selkeitä velvoitteita, ja perustamaan sopupelejä käsittelevän kurinpitoelimen;

| 8. | kehottaa komissiota kannustamaan voimakkaasti kaikkia jäsenvaltioita sisällyttämään sopupelit nimenomaisesti kansalliseen rikoslakiinsa ja säätämään riittävistä yhteisistä vähimmäisseuraamuksista sekä varmistamaan, että nykyiset porsaanreiät tukitaan tavalla, jossa huomioidaan täysimääräisesti perusoikeudet; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota kannustamaan voimakkaasti kaikkia jäsenvaltioita sisällyttämään sopupelit nimenomaisesti kansalliseen rikoslakiinsa ja säätämään riittävistä yhteisistä vähimmäisseuraamuksista sekä varmistamaan, että nykyiset porsaanreiät tukitaan tavalla, jossa huomioidaan täysimääräisesti perusoikeudet;

| 9. | suhtautuu myönteisesti parhaillaan käytävään keskusteluun urheilutulosten manipuloinnin torjumisesta tehtävästä Euroopan neuvoston yleissopimuksesta, jolla tarjotaan kansallisille järjestelmille välineitä, asiantuntemusta ja resursseja, joita tämän uhan torjumiseksi tarvitaan; |
| --- | --- |

9.

suhtautuu myönteisesti parhaillaan käytävään keskusteluun urheilutulosten manipuloinnin torjumisesta tehtävästä Euroopan neuvoston yleissopimuksesta, jolla tarjotaan kansallisille järjestelmille välineitä, asiantuntemusta ja resursseja, joita tämän uhan torjumiseksi tarvitaan;

| 10. | kehottaa urheilujärjestöjä noudattamaan korkeatasoisia ja vakuuttavia hallintoa koskevia vaatimuksia; |
| --- | --- |

10.

kehottaa urheilujärjestöjä noudattamaan korkeatasoisia ja vakuuttavia hallintoa koskevia vaatimuksia;

| 11. | kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot kieltävät vedonlyönnin kilpailuissa, joihin osallistuu alaikäisiä; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot kieltävät vedonlyönnin kilpailuissa, joihin osallistuu alaikäisiä;

| 12. | kehottaa jäsenvaltioita perustamaan erityisen lainvalvontayksikön, jonka tehtävänä on torjua sopupelejä ja toimia yhdyspisteenä viestintää ja yhteistyötä varten alan tärkeimpien toimijoiden kanssa, sekä velvoittamaan vedonlyöntioperaattorit toimittamaan tietoja epäilyttävistä vedonlyönti-ilmiöistä kyseiselle erityisyksikölle ja urheilujärjestöille lisätutkimuksia varten ja asian saattamiseksi syyttäjäviranomaisten tietoon; |
| --- | --- |

12.

kehottaa jäsenvaltioita perustamaan erityisen lainvalvontayksikön, jonka tehtävänä on torjua sopupelejä ja toimia yhdyspisteenä viestintää ja yhteistyötä varten alan tärkeimpien toimijoiden kanssa, sekä velvoittamaan vedonlyöntioperaattorit toimittamaan tietoja epäilyttävistä vedonlyönti-ilmiöistä kyseiselle erityisyksikölle ja urheilujärjestöille lisätutkimuksia varten ja asian saattamiseksi syyttäjäviranomaisten tietoon;

| 13. | kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan lainvalvontayhteistyötä unionissa yhteisten tutkintaryhmien ja syyttäjäviranomaisten välisen yhteistyön avulla; korostaa, että on otettava käyttöön ja ylläpidettävä tehokkaasti toimia laittomien vedonlyöntisivustojen ja nimettömän vedonlyönnin torjumiseksi; katsoo, että olisi vaihdettava tietoja henkilöistä, jotka on tunnistettu heidän lähestyttyään pelaajia sopupeleistä sopimiseksi tai saatuaan tuomion tällaisesta toiminnasta; |
| --- | --- |

13.

kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan lainvalvontayhteistyötä unionissa yhteisten tutkintaryhmien ja syyttäjäviranomaisten välisen yhteistyön avulla; korostaa, että on otettava käyttöön ja ylläpidettävä tehokkaasti toimia laittomien vedonlyöntisivustojen ja nimettömän vedonlyönnin torjumiseksi; katsoo, että olisi vaihdettava tietoja henkilöistä, jotka on tunnistettu heidän lähestyttyään pelaajia sopupeleistä sopimiseksi tai saatuaan tuomion tällaisesta toiminnasta;

| 14. | kehottaa jäsenvaltioita perustamaan sääntelyelimiä, joiden tehtävänä on tunnistaa ja torjua urheiluvedonlyöntiin liittyvää laitonta toimintaa sekä kerätä, vaihtaa, analysoida ja levittää sopupelejä, urheilupetoksia ja muita korruption muotoja urheilussa koskevia tietoja Euroopassa ja sen ulkopuolella; korostaa, että on toimittava tiiviissä yhteistyössä muiden sääntelijöiden kanssa, mukaan lukien lisenssin myöntävät viranomaiset, lainvalvontaviranomaiset ja poliisi; |
| --- | --- |

14.

kehottaa jäsenvaltioita perustamaan sääntelyelimiä, joiden tehtävänä on tunnistaa ja torjua urheiluvedonlyöntiin liittyvää laitonta toimintaa sekä kerätä, vaihtaa, analysoida ja levittää sopupelejä, urheilupetoksia ja muita korruption muotoja urheilussa koskevia tietoja Euroopassa ja sen ulkopuolella; korostaa, että on toimittava tiiviissä yhteistyössä muiden sääntelijöiden kanssa, mukaan lukien lisenssin myöntävät viranomaiset, lainvalvontaviranomaiset ja poliisi;

| 15. | kehottaa komissiota helpottamaan näiden sääntelyelinten välistä tietojenvaihtoa laittomasta tai epäilyttävästä urheiluvedonlyönnistä; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota helpottamaan näiden sääntelyelinten välistä tietojenvaihtoa laittomasta tai epäilyttävästä urheiluvedonlyönnistä;

| 16. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan yhteistyössä kolmansien maiden kanssa sopupeleihin liittyvän järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi esimerkiksi osallistumalla neuvotteluihin urheilutulosten manipuloinnin torjumista koskevasta Euroopan neuvoston kansainvälisestä yleissopimuksesta; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan yhteistyössä kolmansien maiden kanssa sopupeleihin liittyvän järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi esimerkiksi osallistumalla neuvotteluihin urheilutulosten manipuloinnin torjumista koskevasta Euroopan neuvoston kansainvälisestä yleissopimuksesta;

| 17. | panee tyytyväisenä merkille, että komissio julkaisee kahden vuoden välein korruptiontorjuntakertomuksen, joka sisältää maakohtaiset arviot kaikista jäsenvaltioista ja räätälöityjä suosituksia (vuodesta 2013 alkaen); |
| --- | --- |

17.

panee tyytyväisenä merkille, että komissio julkaisee kahden vuoden välein korruptiontorjuntakertomuksen, joka sisältää maakohtaiset arviot kaikista jäsenvaltioista ja räätälöityjä suosituksia (vuodesta 2013 alkaen);

| 18. | kannustaa neuvostoa toimimaan Euroopan unionin urheilualan vuosien 2011–2014 työsuunnitelman tavoitteiden mukaisesti ja korostaa erityisesti koulutusohjelmien kehittämistä jäsenvaltioissa tietoisuuden lisäämiseksi urheilun arvoista kuten rehellisyydestä, reilusta pelistä ja toisten kunnioittamisesta; |
| --- | --- |

18.

kannustaa neuvostoa toimimaan Euroopan unionin urheilualan vuosien 2011–2014 työsuunnitelman tavoitteiden mukaisesti ja korostaa erityisesti koulutusohjelmien kehittämistä jäsenvaltioissa tietoisuuden lisäämiseksi urheilun arvoista kuten rehellisyydestä, reilusta pelistä ja toisten kunnioittamisesta;

| 19. | suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen, jolla pyritään antamaan vuonna 2014 suositus parhaista käytänteistä vedonlyöntiin liittyvien sopupelien ehkäisemisessä ja torjumisessa; |
| --- | --- |

19.

suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen, jolla pyritään antamaan vuonna 2014 suositus parhaista käytänteistä vedonlyöntiin liittyvien sopupelien ehkäisemisessä ja torjumisessa;

| 20. | panee tyytyväisenä merkille, että liikuntakasvatuksesta ja urheilusta vastaavien ministereiden ja johtavien virkamiesten viidennessä kansainvälisessä kokouksessa käsitellään urheilun rehellisyyden ja sopupelien torjunnan kysymystä, ja toteaa, että tämä on sopiva foorumi, jossa voidaan keskustella tarpeesta perustaa sopupelejä käsittelevä maailmanlaajuinen elin ja jossa kaikki asianosaiset toimijat voivat tavata, vaihtaa tietoja, koordinoida toimintaansa ja edistää hyvän hallintotavan käsitteitä; |
| --- | --- |

20.

panee tyytyväisenä merkille, että liikuntakasvatuksesta ja urheilusta vastaavien ministereiden ja johtavien virkamiesten viidennessä kansainvälisessä kokouksessa käsitellään urheilun rehellisyyden ja sopupelien torjunnan kysymystä, ja toteaa, että tämä on sopiva foorumi, jossa voidaan keskustella tarpeesta perustaa sopupelejä käsittelevä maailmanlaajuinen elin ja jossa kaikki asianosaiset toimijat voivat tavata, vaihtaa tietoja, koordinoida toimintaansa ja edistää hyvän hallintotavan käsitteitä;

| 21. | kehottaa komissiota selvittämään, missä kolmansissa maissa – esimerkiksi Aasian vedonlyöntikeitaina tunnetuissa maissa – EU:ssa järjestettäviin urheilutapahtumiin vaikuttavat vedonlyöntiin liittyvät sopupelit ovat erityinen ongelma, ja lisäämään näiden maiden kanssa tehtävää yhteistyötä sopupelien torjumiseksi; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota selvittämään, missä kolmansissa maissa – esimerkiksi Aasian vedonlyöntikeitaina tunnetuissa maissa – EU:ssa järjestettäviin urheilutapahtumiin vaikuttavat vedonlyöntiin liittyvät sopupelit ovat erityinen ongelma, ja lisäämään näiden maiden kanssa tehtävää yhteistyötä sopupelien torjumiseksi;

| 22. | kehottaa neuvostoa käsittelemään ripeästi ja kunnianhimoisesti ehdotusta uudeksi rahanpesudirektiiviksi (COM(2013)0045), jotta torjutaan sähköisen urheiluvedonlyönnin käyttöä rahanpesuun; |
| --- | --- |

22.

kehottaa neuvostoa käsittelemään ripeästi ja kunnianhimoisesti ehdotusta uudeksi rahanpesudirektiiviksi (COM(2013)0045), jotta torjutaan sähköisen urheiluvedonlyönnin käyttöä rahanpesuun;

| 23. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä eurooppalaisille, kansainvälisille ja kansallisille urheilujärjestöille. |
| --- | --- |

23.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä eurooppalaisille, kansainvälisille ja kansallisille urheilujärjestöille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0025.

(2)  EUVL C 87 E, 1.4.2010, s. 30.

(3)  EUVL C 33 E, 9.2.2006, s. 590.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0492.

(5)  EUVL C 51 E, 22.2.2013, s. 121.

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/140 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/140

---

P7_TA(2013)0099

Puuvillan globaali arvoketju

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 puuvillan globaalin arvoketjun kestävyydestä (2012/2841(RSP))

(2016/C 036/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3, 6 ja 21 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3, 6 ja 21 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 206 ja 207 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 206 ja 207 artiklan,

| — | ottaa huomioon asiakirjaan Helleenien tasavallan liittymisehdoista ja perustamissopimusten mukautuksista sisältyvän pöytäkirjan N:o 4 puuvillasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiakirjaan Helleenien tasavallan liittymisehdoista ja perustamissopimusten mukautuksista sisältyvän pöytäkirjan N:o 4 puuvillasta,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) merkittävimmät yleissopimukset, kuten 26. kesäkuuta 1973 tehdyn, työhön pääsemiseksi vaadittavaa vähimmäisikää koskevan yleissopimuksen nro 138, 17. kesäkuuta 1999 tehdyn, lapsityön pahimpien muotojen kieltämistä ja välittömiä toimia niiden poistamiseksi koskevan yleissopimuksen nro 182, 21. kesäkuuta 2001 tehdyn, maatalousalan työturvallisuutta ja -terveyttä koskevan yleissopimuksen nro 184, 9. heinäkuuta 1948 tehdyn, ammatillista järjestäytymisvapautta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelua koskevan sopimuksen nro 87, 8. kesäkuuta 1949 tehdyn, järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden periaatteiden soveltamista koskevan yleissopimuksen nro 98, 23. kesäkuuta 1975 tehdyn, maaseudun työntekijäjärjestöjä ja niiden osuutta taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä koskevan yleissopimuksen nro 141 sekä 22. kesäkuuta 1981 tehdyn, työturvallisuutta ja -terveyttä sekä työympäristöä koskevan yleissopimuksen nro 155, sekä 20. marraskuuta 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) merkittävimmät yleissopimukset, kuten 26. kesäkuuta 1973 tehdyn, työhön pääsemiseksi vaadittavaa vähimmäisikää koskevan yleissopimuksen nro 138, 17. kesäkuuta 1999 tehdyn, lapsityön pahimpien muotojen kieltämistä ja välittömiä toimia niiden poistamiseksi koskevan yleissopimuksen nro 182, 21. kesäkuuta 2001 tehdyn, maatalousalan työturvallisuutta ja -terveyttä koskevan yleissopimuksen nro 184, 9. heinäkuuta 1948 tehdyn, ammatillista järjestäytymisvapautta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelua koskevan sopimuksen nro 87, 8. kesäkuuta 1949 tehdyn, järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden periaatteiden soveltamista koskevan yleissopimuksen nro 98, 23. kesäkuuta 1975 tehdyn, maaseudun työntekijäjärjestöjä ja niiden osuutta taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä koskevan yleissopimuksen nro 141 sekä 22. kesäkuuta 1981 tehdyn, työturvallisuutta ja -terveyttä sekä työympäristöä koskevan yleissopimuksen nro 155, sekä 20. marraskuuta 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen ohjelman lapsityövoiman käytön poistamiseksi (IPEC) ja lasten työntekoa valottavan ohjelman ”Understanding Children’s Work” (UCW), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen ohjelman lapsityövoiman käytön poistamiseksi (IPEC) ja lasten työntekoa valottavan ohjelman ”Understanding Children’s Work” (UCW),

| — | ottaa huomioon EU:n jäsenyyden kansainvälisissä perushyödyketoimielimissä (KPT), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n jäsenyyden kansainvälisissä perushyödyketoimielimissä (KPT),

| — | ottaa huomioon 7.–11. lokakuuta 2012 pidetyn puuvilla-alan kansainvälisen neuvoa-antavan komitean (ICAC) 71. täysistunnon tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7.–11. lokakuuta 2012 pidetyn puuvilla-alan kansainvälisen neuvoa-antavan komitean (ICAC) 71. täysistunnon tulokset,

| — | ottaa huomioon 10.–15. kesäkuuta 2012 Port Vilassa (Vanuatu) pidetyn AKT:n ministerineuvoston 95. istunnossa annetun, puuvillaa koskevan päätöslauselman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10.–15. kesäkuuta 2012 Port Vilassa (Vanuatu) pidetyn AKT:n ministerineuvoston 95. istunnossa annetun, puuvillaa koskevan päätöslauselman,

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselmat ihmisoikeuksista sekä sosiaali- ja ympäristönormeista kansainvälisissä kauppasopimuksissa (1) ja yritysten yhteiskuntavastuusta kansainvälisissä kauppasopimuksissa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselmat ihmisoikeuksista sekä sosiaali- ja ympäristönormeista kansainvälisissä kauppasopimuksissa (1) ja yritysten yhteiskuntavastuusta kansainvälisissä kauppasopimuksissa (2),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 978/2012 yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 978/2012 yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta (3),

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa, jotka koskevat hyödykkeiden kauppaa, raaka-aineiden saatavuutta, hintojen epävakautta maataloushyödykkeiden markkinoilla, johdannaismarkkinoita, kestävää kehitystä, vesivaroja sekä lapsityötä ja lasten hyväksikäyttöä kehitysmaissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa, jotka koskevat hyödykkeiden kauppaa, raaka-aineiden saatavuutta, hintojen epävakautta maataloushyödykkeiden markkinoilla, johdannaismarkkinoita, kestävää kehitystä, vesivaroja sekä lapsityötä ja lasten hyväksikäyttöä kehitysmaissa,

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman (4), jossa ei annettu hyväksyntää EU:n ja Uzbekistanin välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen tekstiilipöytäkirjan tekemiselle, koska parlamentti oli huolissaan lasten pakkotyön käytöstä puuvillaviljelmillä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman (4), jossa ei annettu hyväksyntää EU:n ja Uzbekistanin välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen tekstiilipöytäkirjan tekemiselle, koska parlamentti oli huolissaan lasten pakkotyön käytöstä puuvillaviljelmillä,

| — | ottaa huomioon YK:n Global Compact -aloitteen, eurooppalaisen raaka-ainestrategian, EU:n yritysten yhteiskuntavastuuta koskevan strategian, EU:n kestävän kehityksen strategian, EU:n johdonmukaisen kehitysyhteistyöpolitiikan sekä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategisen kehyksen ja toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n Global Compact -aloitteen, eurooppalaisen raaka-ainestrategian, EU:n yritysten yhteiskuntavastuuta koskevan strategian, EU:n kestävän kehityksen strategian, EU:n johdonmukaisen kehitysyhteistyöpolitiikan sekä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategisen kehyksen ja toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomion 14. maaliskuuta 2013 annettavan komission julkilausuman puuvillan arvoketjun kestävyydestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomion 14. maaliskuuta 2013 annettavan komission julkilausuman puuvillan arvoketjun kestävyydestä,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että puuvilla on maankäyttöä ajatellen yksi merkittävimmistä satokasveista, puuvilla-ala tarjoaa huomattavan määrän työpaikkoja ja puuvilla on elintärkeä elintarvikkeisiin kuulumaton hyödyke maaseutuyhteisöille, myyjille, tekstiiliteollisuudelle ja kuluttajille ympäri maailmaa; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että puuvilla on maankäyttöä ajatellen yksi merkittävimmistä satokasveista, puuvilla-ala tarjoaa huomattavan määrän työpaikkoja ja puuvilla on elintärkeä elintarvikkeisiin kuulumaton hyödyke maaseutuyhteisöille, myyjille, tekstiiliteollisuudelle ja kuluttajille ympäri maailmaa;

| B. | toteaa, että puuvilla on laajimmin käytetty luonnonkuitu, jota kasvatetaan yli sadassa maassa ja jonka kaupankäyntiin osallistuu noin 150 valtiota; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että puuvilla on laajimmin käytetty luonnonkuitu, jota kasvatetaan yli sadassa maassa ja jonka kaupankäyntiin osallistuu noin 150 valtiota;

| C. | toteaa, että puuvillan tuotantoon osallistuu noin sata miljoonaa maaseudun kotitaloutta ja että puuvilla-ala on merkittävä työllistäjä, joka tarjoaa tulonlähteen yli 250 miljoonalle ihmiselle maatalouden arvoketjun tuotanto-, käsittely-, varastointi- ja kuljetusvaiheessa; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että puuvillan tuotantoon osallistuu noin sata miljoonaa maaseudun kotitaloutta ja että puuvilla-ala on merkittävä työllistäjä, joka tarjoaa tulonlähteen yli 250 miljoonalle ihmiselle maatalouden arvoketjun tuotanto-, käsittely-, varastointi- ja kuljetusvaiheessa;

| D. | toteaa, että puuvillantuotantoa hallitsevat Kiina, Intia ja Yhdysvallat ja että Yhdysvallat, Intia, Australia ja Brasilia ovat hallitsevia puuvillan viejiä, kun taas Kiina, Bangladesh ja Turkki ovat hallitsevia maahantuojia; toteaa, että Uzbekistan on maailman viidenneksi suurin puuvillan viejä ja kuudenneksi suurin tuottaja; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että puuvillantuotantoa hallitsevat Kiina, Intia ja Yhdysvallat ja että Yhdysvallat, Intia, Australia ja Brasilia ovat hallitsevia puuvillan viejiä, kun taas Kiina, Bangladesh ja Turkki ovat hallitsevia maahantuojia; toteaa, että Uzbekistan on maailman viidenneksi suurin puuvillan viejä ja kuudenneksi suurin tuottaja;

| E. | ottaa huomioon, että valtaosa Bangladeshiin tuodusta puuvillasta käytetään vientiin suuntautuneeseen tekstiili- ja vaatetusteollisuuteen, ja että tämän osuus kaikesta teollisuuden viennistä on 80 prosenttia; toteaa, että suurin osa sen tuottamista tekstiileistä ja vaatteista viedään teollisuusmaihin, erityisesti EU:hun, Kanadaan ja Yhdysvaltoihin; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että valtaosa Bangladeshiin tuodusta puuvillasta käytetään vientiin suuntautuneeseen tekstiili- ja vaatetusteollisuuteen, ja että tämän osuus kaikesta teollisuuden viennistä on 80 prosenttia; toteaa, että suurin osa sen tuottamista tekstiileistä ja vaatteista viedään teollisuusmaihin, erityisesti EU:hun, Kanadaan ja Yhdysvaltoihin;

| F. | tähdentää, että EU:ssa puuvillaa viljelee tällä hetkellä noin 100 000 tuottajaa Kreikassa ja Espanjassa, ja he tuottavat vuosittain 340 000 tonnia siemenistä puhdistettua puuvillaa yli 370 000 hehtaarin alueelta, mikä vastaa yhden prosentin osuutta siemenistä puhdistetun puuvillan maailmanlaajuisesta tuotannosta; |
| --- | --- |

F.

tähdentää, että EU:ssa puuvillaa viljelee tällä hetkellä noin 100 000 tuottajaa Kreikassa ja Espanjassa, ja he tuottavat vuosittain 340 000 tonnia siemenistä puhdistettua puuvillaa yli 370 000 hehtaarin alueelta, mikä vastaa yhden prosentin osuutta siemenistä puhdistetun puuvillan maailmanlaajuisesta tuotannosta;

| G. | huomauttaa, että EU:sta tuli puuvillan nettoviejä vuonna 2009, EU:n markkinaosuus viennistä on 2,8 prosenttia ja merkittävimmät vientikohteet ovat Turkki, Egypti ja Kiina; |
| --- | --- |

G.

huomauttaa, että EU:sta tuli puuvillan nettoviejä vuonna 2009, EU:n markkinaosuus viennistä on 2,8 prosenttia ja merkittävimmät vientikohteet ovat Turkki, Egypti ja Kiina;

| H. | toteaa, että EU:n tekstiili- ja vaatetusteollisuuden viennin arvo oli vuonna 2011 yhteensä 39 miljardia euroa ja ala työllisti yli 1,8 miljoonaa työntekijää 146 000 yrityksessä EU:ssa (5); |
| --- | --- |

H.

toteaa, että EU:n tekstiili- ja vaatetusteollisuuden viennin arvo oli vuonna 2011 yhteensä 39 miljardia euroa ja ala työllisti yli 1,8 miljoonaa työntekijää 146 000 yrityksessä EU:ssa (5);

| I. | ottaa huomioon, että puuvillan ympäristöjalanjälkeä kasvattaa torjunta-aineiden (7 prosenttia maailmanlaajuisesta kulutuksesta), hyönteismyrkkyjen (15 prosenttia maailmanlaajuisesta kulutuksesta) ja veden liiallinen käyttö ja että seurauksena on maaperän tilan huonontuminen ja saastuminen sekä biologisen monimuotoisuuden häviäminen; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että puuvillan ympäristöjalanjälkeä kasvattaa torjunta-aineiden (7 prosenttia maailmanlaajuisesta kulutuksesta), hyönteismyrkkyjen (15 prosenttia maailmanlaajuisesta kulutuksesta) ja veden liiallinen käyttö ja että seurauksena on maaperän tilan huonontuminen ja saastuminen sekä biologisen monimuotoisuuden häviäminen;

| J. | panee merkille, että suurin osa maailmanlaajuisesta puuvillasadosta kasvaa keinokastelualueilla, mikä kuormittaa merkittävästi makeanveden varoja; ottaa huomioon, että puuvillasta aiheutuu enemmän maailmanlaajuisia hyönteisten torjunta-aineiden kulkeutumia kuin muista satokasveista; |
| --- | --- |

J.

panee merkille, että suurin osa maailmanlaajuisesta puuvillasadosta kasvaa keinokastelualueilla, mikä kuormittaa merkittävästi makeanveden varoja; ottaa huomioon, että puuvillasta aiheutuu enemmän maailmanlaajuisia hyönteisten torjunta-aineiden kulkeutumia kuin muista satokasveista;

| K. | ottaa huomioon, että EU on puuvillaan liittyvän kehitysavun suurin toimittaja EU:n ja Afrikan puuvilla-alan kumppanuuden ja muiden ohjelmien kautta (6) ja että se oli maailman suurin vähiten kehittyneiden maiden tekstiilien ja vaatteiden tuoja vuonna 2009; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että EU on puuvillaan liittyvän kehitysavun suurin toimittaja EU:n ja Afrikan puuvilla-alan kumppanuuden ja muiden ohjelmien kautta (6) ja että se oli maailman suurin vähiten kehittyneiden maiden tekstiilien ja vaatteiden tuoja vuonna 2009;

| L. | katsoo, että unionin yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP) uudistuksella (7) vahvistetaan GSP+-järjestelmän kannustimia keskeisten ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien kunnioittamiseen sekä ympäristönormien ja hyvän hallintotavan normien noudattamiseen; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että unionin yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP) uudistuksella (7) vahvistetaan GSP+-järjestelmän kannustimia keskeisten ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien kunnioittamiseen sekä ympäristönormien ja hyvän hallintotavan normien noudattamiseen;

| M. | katsoo, että lapsityövoiman käytön laajuutta puuvillan arvoketjussa on vaikea arvioida, sillä saatavilla olevat tiedot ovat epätäydellisiä ja hajanaisia; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että lapsityövoiman käytön laajuutta puuvillan arvoketjussa on vaikea arvioida, sillä saatavilla olevat tiedot ovat epätäydellisiä ja hajanaisia;

| N. | ottaa huomioon, että ILO:n arvion mukaan maailmassa on yli 215 miljoonaa työvoimana käytettävää lasta, joista 60 prosenttia työskentelee maatalousalalla (8); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että ILO:n arvion mukaan maailmassa on yli 215 miljoonaa työvoimana käytettävää lasta, joista 60 prosenttia työskentelee maatalousalalla (8);

| O. | toteaa, että tässä päätöslauselmassa lapsityöllä tarkoitetaan työhön pääsemiseksi vaadittavaa vähimmäisikää koskevassa ILO:n yleissopimuksessa nro 138 sekä lapsityön pahimpien muotojen kieltämistä ja välittömiä toimia niiden poistamiseksi koskevassa ILO:n yleissopimuksessa nro 182 määriteltyä lapsityötä; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että tässä päätöslauselmassa lapsityöllä tarkoitetaan työhön pääsemiseksi vaadittavaa vähimmäisikää koskevassa ILO:n yleissopimuksessa nro 138 sekä lapsityön pahimpien muotojen kieltämistä ja välittömiä toimia niiden poistamiseksi koskevassa ILO:n yleissopimuksessa nro 182 määriteltyä lapsityötä;

| P. | katsoo, että lapsi- ja pakkotyövoiman käyttöä ilmenee eri muodoissa useimmissa merkittävissä puuvillantuotantomaissa viljelyssä, kuidun ja siementen korjuussa ja puuvillan puhdistamisessa (9); |
| --- | --- |

P.

katsoo, että lapsi- ja pakkotyövoiman käyttöä ilmenee eri muodoissa useimmissa merkittävissä puuvillantuotantomaissa viljelyssä, kuidun ja siementen korjuussa ja puuvillan puhdistamisessa (9);

| Q. | katsoo, että puuvilla- ja tekstiilialalla ilmenevää lapsi- ja pakkotyövoiman käyttöä ei voida käsitellä erillään niiden pääasiallisista syistä, joita ovat köyhyys maaseudulla ja vaihtoehtoisten tulonlähteiden puute, lasten oikeuksien riittämätön suojelu, puutteelliset toimet kaikille lapsille pakollisen koulutuksen perustamisessa, tiukat yhteisörakenteet ja vallitsevat asenteet; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että puuvilla- ja tekstiilialalla ilmenevää lapsi- ja pakkotyövoiman käyttöä ei voida käsitellä erillään niiden pääasiallisista syistä, joita ovat köyhyys maaseudulla ja vaihtoehtoisten tulonlähteiden puute, lasten oikeuksien riittämätön suojelu, puutteelliset toimet kaikille lapsille pakollisen koulutuksen perustamisessa, tiukat yhteisörakenteet ja vallitsevat asenteet;

| R. | toteaa, että työolot, myös terveys- ja turvallisuusnormit sekä palkkataso, ovat edelleen suuri huolenaihe puuvillantuotannossa sekä tekstiili- ja vaatetusteollisuudessa erityisesti vähiten kehittyneissä maissa ja kehitysmaissa; panee merkille, että vuoden 2006 jälkeen yksin Bangladeshissa 470 ihmistä on saanut surmansa tekstiiliyrityksissä puhjenneissa tulipaloissa; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että työolot, myös terveys- ja turvallisuusnormit sekä palkkataso, ovat edelleen suuri huolenaihe puuvillantuotannossa sekä tekstiili- ja vaatetusteollisuudessa erityisesti vähiten kehittyneissä maissa ja kehitysmaissa; panee merkille, että vuoden 2006 jälkeen yksin Bangladeshissa 470 ihmistä on saanut surmansa tekstiiliyrityksissä puhjenneissa tulipaloissa;

| S. | huomauttaa, että ICAC tuo yhteen 41 puuvillan tuotantoon, kulutukseen ja kauppaan osallistuvaa maata sekä pyrkii parantamaan puuvillamarkkinoiden avoimuutta tiedottamalla, vahvistamalla kansainvälistä yhteistyötä, keräämällä tilastotietoja, antamalla teknisiä tietoja sekä laatimalla ennusteita puuvilla- ja tekstiilimarkkinoista; |
| --- | --- |

S.

huomauttaa, että ICAC tuo yhteen 41 puuvillan tuotantoon, kulutukseen ja kauppaan osallistuvaa maata sekä pyrkii parantamaan puuvillamarkkinoiden avoimuutta tiedottamalla, vahvistamalla kansainvälistä yhteistyötä, keräämällä tilastotietoja, antamalla teknisiä tietoja sekä laatimalla ennusteita puuvilla- ja tekstiilimarkkinoista;

| T. | ottaa huomioon, että ICAC on yksi harvoista kansainvälisistä perushyödyketoimielimistä (KPT), jonka jäsen EU ei vielä ole, ja että seitsemän EU:n jäsenvaltiota on tällä hetkellä ICAC:n jäseniä; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että ICAC on yksi harvoista kansainvälisistä perushyödyketoimielimistä (KPT), jonka jäsen EU ei vielä ole, ja että seitsemän EU:n jäsenvaltiota on tällä hetkellä ICAC:n jäseniä;

| U. | katsoo, että puuvilla on olennaisen tärkeä hyödyke kauppaa, kehitystä ja maataloutta koskeville EU:n tavoitteille; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että puuvilla on olennaisen tärkeä hyödyke kauppaa, kehitystä ja maataloutta koskeville EU:n tavoitteille;

| V. | katsoo, että ICAC:n jäsenenä EU voisi tehostaa puuvilla-asioita koskevaa yhteistyötä ja toimiensa johdonmukaisuutta sekä vaikuttaa enemmän puuvilla-alan esityslistaan; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että ICAC:n jäsenenä EU voisi tehostaa puuvilla-asioita koskevaa yhteistyötä ja toimiensa johdonmukaisuutta sekä vaikuttaa enemmän puuvilla-alan esityslistaan;

| W. | katsoo, että ICAC:n jäsenenä EU voisi saada tehokkaammin tietoja ja analyyttisiä neuvoja sekä helpottaa tekstiilialan, puuvillantuottajien ja viranomaisten välisiä yhteyksiä ja kumppanuuksia; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että ICAC:n jäsenenä EU voisi saada tehokkaammin tietoja ja analyyttisiä neuvoja sekä helpottaa tekstiilialan, puuvillantuottajien ja viranomaisten välisiä yhteyksiä ja kumppanuuksia;

| X. | ottaa huomioon, että parlamenttia pyydetään antamaan hyväksyntä EU:n liittymiselle ICAC-toimielimeen; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että parlamenttia pyydetään antamaan hyväksyntä EU:n liittymiselle ICAC-toimielimeen;

| 1. | kehottaa ponnistelemaan tehokkaammin kauppaa vääristävien toimien torjumiseksi ja hyödykejohdannaismarkkinoiden avoimuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

1.

kehottaa ponnistelemaan tehokkaammin kauppaa vääristävien toimien torjumiseksi ja hyödykejohdannaismarkkinoiden avoimuuden parantamiseksi;

| 2. | kehottaa kaikkia puuvilla-alan toimijoita tekemään viipymättä ICAC:n välityksellä yhteistyötä vähentääkseen mahdollisimman tuntuvasti ympäristön pilaantumista, mihin sisältyy vesijalanjäljen pienentäminen sekä torjunta-aineiden ja hyönteismyrkkyjen käytön vähentäminen; korostaa, että kyseiset tuotantomenetelmät, jotka eivät ole kestäviä, heikentävät tulevaisuuden puuvillantuotannon edellytyksiä; pitää unionin liittymistä ICAC:hen tärkeänä vaikuttajana tätä koskevan yhteisen ICAC:n työohjelman kehittämiselle; |
| --- | --- |

2.

kehottaa kaikkia puuvilla-alan toimijoita tekemään viipymättä ICAC:n välityksellä yhteistyötä vähentääkseen mahdollisimman tuntuvasti ympäristön pilaantumista, mihin sisältyy vesijalanjäljen pienentäminen sekä torjunta-aineiden ja hyönteismyrkkyjen käytön vähentäminen; korostaa, että kyseiset tuotantomenetelmät, jotka eivät ole kestäviä, heikentävät tulevaisuuden puuvillantuotannon edellytyksiä; pitää unionin liittymistä ICAC:hen tärkeänä vaikuttajana tätä koskevan yhteisen ICAC:n työohjelman kehittämiselle;

| 3. | korostaa, että on tärkeää torjua ihmisoikeusloukkauksia ja työntekijöiden oikeuksien loukkauksia ja ympäristön saastumista puuvillan arvoketjun kaikissa vaiheissa, tekstiili- ja vaatetusala mukaan luettuna; ehdottaa, että ICAC:n olisi kehitettävä keinoja, joiden avulla kansalaisjärjestöjen olisi helpompi seurata ihmisoikeusloukkauksia riippumattomasti puuvillan arvoketjun kaikissa vaiheissa, ja pyytää unionia ryhtymään toimiin asian edistämiseksi, kunhan se on ICAC:n jäsen; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että on tärkeää torjua ihmisoikeusloukkauksia ja työntekijöiden oikeuksien loukkauksia ja ympäristön saastumista puuvillan arvoketjun kaikissa vaiheissa, tekstiili- ja vaatetusala mukaan luettuna; ehdottaa, että ICAC:n olisi kehitettävä keinoja, joiden avulla kansalaisjärjestöjen olisi helpompi seurata ihmisoikeusloukkauksia riippumattomasti puuvillan arvoketjun kaikissa vaiheissa, ja pyytää unionia ryhtymään toimiin asian edistämiseksi, kunhan se on ICAC:n jäsen;

| 4. | painottaa, että kehitysmaiden pientuottajille on luotava oikeanlaiset toimintaolosuhteet, jotta ne voivat päästä mukaan EU:n tekstiili- ja vaatetusteollisuuden tärkeimpiin arvoketjuihin sekä nousta puuvilla-, tekstiili- ja vaatetusalan arvoketjussa ylöspäin ja ymmärtää luonnonmukaisesti tuotetun ja reilun kaupan puuvillan potentiaalin; kehottaa komissiota arvioimaan, miten julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädännön avulla voidaan vahvistaa reilun kaupan puuvillan suosiota; |
| --- | --- |

4.

painottaa, että kehitysmaiden pientuottajille on luotava oikeanlaiset toimintaolosuhteet, jotta ne voivat päästä mukaan EU:n tekstiili- ja vaatetusteollisuuden tärkeimpiin arvoketjuihin sekä nousta puuvilla-, tekstiili- ja vaatetusalan arvoketjussa ylöspäin ja ymmärtää luonnonmukaisesti tuotetun ja reilun kaupan puuvillan potentiaalin; kehottaa komissiota arvioimaan, miten julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädännön avulla voidaan vahvistaa reilun kaupan puuvillan suosiota;

| 5. | kehottaa komissiota talouskumppanuussopimusneuvottelujen sekä kehitysyhteistyön rahoitusvälineen (DCI) kansallisten kehityssuunnitelmien yhteydessä tehostamaan toimiaan kansallisten ja alueellisten puuvillastrategioiden tukemiseksi puuvillan tuotantoon osallistuvissa vähiten kehittyneissä maissa; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota talouskumppanuussopimusneuvottelujen sekä kehitysyhteistyön rahoitusvälineen (DCI) kansallisten kehityssuunnitelmien yhteydessä tehostamaan toimiaan kansallisten ja alueellisten puuvillastrategioiden tukemiseksi puuvillan tuotantoon osallistuvissa vähiten kehittyneissä maissa;

| 6. | tuomitsee ankarasti lapsi- ja pakkotyövoiman käytön puuvillaviljelmillä; |
| --- | --- |

6.

tuomitsee ankarasti lapsi- ja pakkotyövoiman käytön puuvillaviljelmillä;

| 7. | katsoo, että puuvillan arvoketjusta voidaan tehdä kestävämpi ainoastaan kokonaisvaltaisella, koordinoidulla ja pitkällä aikavälillä toteutettavalla lähestymistavalla, jolla puututaan lapsi- ja pakkotyön perimmäisiin syihin; kehottaa EU:ta kuitenkin ottamaan vakavasti kaikki orjuus- tai pakkotyösyytökset puuvillan toimitusketjussa ja vastaamaan niihin asianmukaisilla seuraamuksilla; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että puuvillan arvoketjusta voidaan tehdä kestävämpi ainoastaan kokonaisvaltaisella, koordinoidulla ja pitkällä aikavälillä toteutettavalla lähestymistavalla, jolla puututaan lapsi- ja pakkotyön perimmäisiin syihin; kehottaa EU:ta kuitenkin ottamaan vakavasti kaikki orjuus- tai pakkotyösyytökset puuvillan toimitusketjussa ja vastaamaan niihin asianmukaisilla seuraamuksilla;

| 8. | korostaa, että puuvilla-alan kestävyys riippuu alalla toimivista tuottajista, myyjistä, tuotantopanosten toimittajista, tekstiilivalmistajista, vähittäismyyjistä, tavaramerkeistä, hallituksista, kansalaisyhteiskunnasta ja kuluttajista; muistuttaa, että reilun kaupan järjestelmissä sovitaan kuluttajien ja tuottajien tiiviimmästä yhteistyöstä muun muassa puuvilla-alalla, ja katsoo, että komission olisi arvioitava näiden asiantuntemusta ja parhaita käytänteitä; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että puuvilla-alan kestävyys riippuu alalla toimivista tuottajista, myyjistä, tuotantopanosten toimittajista, tekstiilivalmistajista, vähittäismyyjistä, tavaramerkeistä, hallituksista, kansalaisyhteiskunnasta ja kuluttajista; muistuttaa, että reilun kaupan järjestelmissä sovitaan kuluttajien ja tuottajien tiiviimmästä yhteistyöstä muun muassa puuvilla-alalla, ja katsoo, että komission olisi arvioitava näiden asiantuntemusta ja parhaita käytänteitä;

| 9. | kehottaa puuvillan tuotantoon osallistuvia maita luomaan ympäristön, jossa hallitus, teollisuusjärjestöt, riippumattomat kansalaisjärjestöt ja ammattiliitot voivat valvoa puuvilla-alan työolosuhteita riittävästi ja raportoida niistä, sekä tukemaan maatalousjärjestöjä ja ammattijärjestöjä niiden pyrkimyksissä tulotason nostamiseksi ja työolosuhteiden edistämiseksi puuvillaviljelmillä; korostaa, että puuvillateollisuuden käytännön tehtävissä työskentelevien on saatava työstään kohtuullinen elanto ja osansa puuvillantuotantomaille kertyvistä tuotoista; |
| --- | --- |

9.

kehottaa puuvillan tuotantoon osallistuvia maita luomaan ympäristön, jossa hallitus, teollisuusjärjestöt, riippumattomat kansalaisjärjestöt ja ammattiliitot voivat valvoa puuvilla-alan työolosuhteita riittävästi ja raportoida niistä, sekä tukemaan maatalousjärjestöjä ja ammattijärjestöjä niiden pyrkimyksissä tulotason nostamiseksi ja työolosuhteiden edistämiseksi puuvillaviljelmillä; korostaa, että puuvillateollisuuden käytännön tehtävissä työskentelevien on saatava työstään kohtuullinen elanto ja osansa puuvillantuotantomaille kertyvistä tuotoista;

| 10. | pitää myönteisenä puuvilla- ja tekstiilialan arvoketjun kestävyyden edistämiseen tähtääviä sidosryhmien välisiä aloitteita sekä ohjelmia ja standardeja, joista voidaan mainita Better Cotton Initiative (BTI), Cotton Made in Africa, Global Organic Textile Standard (GOTS); |
| --- | --- |

10.

pitää myönteisenä puuvilla- ja tekstiilialan arvoketjun kestävyyden edistämiseen tähtääviä sidosryhmien välisiä aloitteita sekä ohjelmia ja standardeja, joista voidaan mainita Better Cotton Initiative (BTI), Cotton Made in Africa, Global Organic Textile Standard (GOTS);

| 11. | kehottaa niitä valtioita, jotka eivät vielä ole ratifioineet YK:n yleissopimusta lasten oikeuksista ja ILO:n yleissopimuksia nro 138 ja 182 sekä ILO:n yleissopimuksia nro 87, 98, 141 ja 155, ratifioimaan ja panemaan ne täytäntöön pikaisesti; katsoo, että hallitusten täytyisi toteuttaa kaikki asianmukaiset toimet, joilla lisätään tietoisuutta voimassaolevista kansallisista ja kansainvälisistä lapsityövoimaa koskevista säännöistä sekä tärkeimmistä ILO:n yleissopimuksista puuvillan tuotantoketjun kaikissa vaiheissa; |
| --- | --- |

11.

kehottaa niitä valtioita, jotka eivät vielä ole ratifioineet YK:n yleissopimusta lasten oikeuksista ja ILO:n yleissopimuksia nro 138 ja 182 sekä ILO:n yleissopimuksia nro 87, 98, 141 ja 155, ratifioimaan ja panemaan ne täytäntöön pikaisesti; katsoo, että hallitusten täytyisi toteuttaa kaikki asianmukaiset toimet, joilla lisätään tietoisuutta voimassaolevista kansallisista ja kansainvälisistä lapsityövoimaa koskevista säännöistä sekä tärkeimmistä ILO:n yleissopimuksista puuvillan tuotantoketjun kaikissa vaiheissa;

| 12. | muistuttaa, että unionin yleisen tullietuusjärjestelmän etuudet voidaan väliaikaisesti peruuttaa, jos havaitaan vakavia ja järjestelmällisiä YK:n yleissopimuksissa tai ILO:n yleissopimuksissa määriteltyjen keskeisten ihmisoikeuksien tai työntekijöiden oikeuksien rikkomuksia, sekä huomauttaa, että yleinen tullietuusjärjestelmä on EU:n pääasiallinen kauppapolitiikan väline keskeisten ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien sekä kestävän kehityksen edistämisessä; korostaa eurooppalaisten yritysten vastuuta noudattaa näitä normeja toimitusketjuissaan; |
| --- | --- |

12.

muistuttaa, että unionin yleisen tullietuusjärjestelmän etuudet voidaan väliaikaisesti peruuttaa, jos havaitaan vakavia ja järjestelmällisiä YK:n yleissopimuksissa tai ILO:n yleissopimuksissa määriteltyjen keskeisten ihmisoikeuksien tai työntekijöiden oikeuksien rikkomuksia, sekä huomauttaa, että yleinen tullietuusjärjestelmä on EU:n pääasiallinen kauppapolitiikan väline keskeisten ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien sekä kestävän kehityksen edistämisessä; korostaa eurooppalaisten yritysten vastuuta noudattaa näitä normeja toimitusketjuissaan;

| 13. | korostaa kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan erityisen kannustusmenettelyn (GSP+) tärkeyttä; |
| --- | --- |

13.

korostaa kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan erityisen kannustusmenettelyn (GSP+) tärkeyttä;

| 14. | pyytää komissiota tekemään selvitystyötä ja tarvittaessa toimittamaan parlamentille lainsäädäntöehdotuksen tehokkaasta jäljitettävyysmekanismista tavaroille, jotka tuotetaan lapsi- tai pakkotyöllä; |
| --- | --- |

14.

pyytää komissiota tekemään selvitystyötä ja tarvittaessa toimittamaan parlamentille lainsäädäntöehdotuksen tehokkaasta jäljitettävyysmekanismista tavaroille, jotka tuotetaan lapsi- tai pakkotyöllä;

| 15. | pyytää neuvostoa päättämään ICAC:n jäsenyysmenettelyistä, jotta unioni voi liittyä ICAC:n jäseneksi yksinomaisella toimivallalla; |
| --- | --- |

15.

pyytää neuvostoa päättämään ICAC:n jäsenyysmenettelyistä, jotta unioni voi liittyä ICAC:n jäseneksi yksinomaisella toimivallalla;

| 16. | pyytää puuvillan arvoketjun toimijoita välttämään yksipuolisia toimia, kuten vientikieltoja, pyrkimään tehokkaampaan avoimuuteen ja koordinointiin, jotta hintojen epävakautta ja keinottelumahdollisuuksia voidaan vähentää, sekä työskentelemään puuvillakuidun kaupan jäljitettävyyden varmistamiseksi avoimilla markkinoilla; |
| --- | --- |

16.

pyytää puuvillan arvoketjun toimijoita välttämään yksipuolisia toimia, kuten vientikieltoja, pyrkimään tehokkaampaan avoimuuteen ja koordinointiin, jotta hintojen epävakautta ja keinottelumahdollisuuksia voidaan vähentää, sekä työskentelemään puuvillakuidun kaupan jäljitettävyyden varmistamiseksi avoimilla markkinoilla;

| 17. | pitää tärkeänä puuvillan tuotannon turvaamista EU:ssa siten, että vahvistetaan siirtymäkauden rakenneuudistustoimia alueilla, joihin toimet vaikuttavat eniten; |
| --- | --- |

17.

pitää tärkeänä puuvillan tuotannon turvaamista EU:ssa siten, että vahvistetaan siirtymäkauden rakenneuudistustoimia alueilla, joihin toimet vaikuttavat eniten;

| 18. | pyytää ICAC:ta arvioimaan säännöllisesti sen alaisuudessa toimivan puuvilla-alan sosiaalisen, ympäristönsuojelullisen ja taloudellisen suorituskyvyn asiantuntijapaneelin välityksellä puuvillan tuotannon sosiaalisia ja ympäristönsuojelullisia vaikutuksia sekä julkaisemaan saadut tulokset; |
| --- | --- |

18.

pyytää ICAC:ta arvioimaan säännöllisesti sen alaisuudessa toimivan puuvilla-alan sosiaalisen, ympäristönsuojelullisen ja taloudellisen suorituskyvyn asiantuntijapaneelin välityksellä puuvillan tuotannon sosiaalisia ja ympäristönsuojelullisia vaikutuksia sekä julkaisemaan saadut tulokset;

| 19. | pyytää ICAC:ta tutkimaan mahdollisuutta sellaisen tehokkaan ja maailmanlaajuisen merkintäjärjestelmän käyttöönottamiseksi, jolla voidaan varmistaa, että merkityt tuotteet on valmistettu ilman lapsi- tai pakkotyövoimaa kaikissa tuotanto- ja toimitusketjun vaiheissa; |
| --- | --- |

19.

pyytää ICAC:ta tutkimaan mahdollisuutta sellaisen tehokkaan ja maailmanlaajuisen merkintäjärjestelmän käyttöönottamiseksi, jolla voidaan varmistaa, että merkityt tuotteet on valmistettu ilman lapsi- tai pakkotyövoimaa kaikissa tuotanto- ja toimitusketjun vaiheissa;

| 20. | pyytää Kiinan kansantasavaltaa, joka on puuvillamarkkinoiden suurin toimija ja jolla on kattavimmat puuvillavarat, harkitsemaan liittymistä ICAC:hen ja toimimaan rakentavasti puuvilla-alalla; kehottaa lisäksi Kiinan kansantasavaltaa torjumaan päättäväisesti lapsi- ja pakkotyövoiman käyttöä puuvilla- ja tekstiilialalla; |
| --- | --- |

20.

pyytää Kiinan kansantasavaltaa, joka on puuvillamarkkinoiden suurin toimija ja jolla on kattavimmat puuvillavarat, harkitsemaan liittymistä ICAC:hen ja toimimaan rakentavasti puuvilla-alalla; kehottaa lisäksi Kiinan kansantasavaltaa torjumaan päättäväisesti lapsi- ja pakkotyövoiman käyttöä puuvilla- ja tekstiilialalla;

| 21. | kehottaa komissiota






  i) | esittämään parlamentille säännöllisesti kertomuksen toimistaan ja toiminnastaan perushyödyketoimielimessä ja ICAC:ssa, |
| --- | --- | --- |

21.

kehottaa komissiota

i)

esittämään parlamentille säännöllisesti kertomuksen toimistaan ja toiminnastaan perushyödyketoimielimessä ja ICAC:ssa,

| ii) | hyödyntämään jäsenyyden ICAC:ssa tehokkaasti, jotta voidaan lisätä puuvillavaateteollisuuden markkinoiden avoimuutta ja kestävyyttä, |
| --- | --- |

ii)

hyödyntämään jäsenyyden ICAC:ssa tehokkaasti, jotta voidaan lisätä puuvillavaateteollisuuden markkinoiden avoimuutta ja kestävyyttä,

| iii) | reagoimaan viipymättä mahdollisiin puuvillan vientirajoituksiin tai muihin toimiin, jotka aiheuttavat liiallista hintojen epävakautta, |
| --- | --- |

iii)

reagoimaan viipymättä mahdollisiin puuvillan vientirajoituksiin tai muihin toimiin, jotka aiheuttavat liiallista hintojen epävakautta,

| iv) | varmistamaan, että eurooppalaisten puuvillan viljelijöiden, puhdistajien, myyjien sekä tutkijoiden ääni kuullaan, |
| --- | --- |

iv)

varmistamaan, että eurooppalaisten puuvillan viljelijöiden, puhdistajien, myyjien sekä tutkijoiden ääni kuullaan,

| v) | edistämään koordinointia, tilastotietojen keräämistä, ennusteiden laatimista, tiedon jakamista ja maailmanlaajuisten puuvillan toimitus- ja arvoketjujen valvontaa; |
| --- | --- |

v)

edistämään koordinointia, tilastotietojen keräämistä, ennusteiden laatimista, tiedon jakamista ja maailmanlaajuisten puuvillan toimitus- ja arvoketjujen valvontaa;

| 22. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, puuvilla-alan kansainväliselle neuvoa-antavalle komitealle (ICAC), kansainväliselle työjärjestölle (ILO), Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestölle (FAO), Maatalouden kansainväliselle kehittämisrahastolle (IFAD), YK:n lastenrahastolle (UNICEF), Maailmanpankille Maailman kauppajärjestölle (WTO) ja Kiinan kansantasavallan hallitukselle. |
| --- | --- |

22.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, puuvilla-alan kansainväliselle neuvoa-antavalle komitealle (ICAC), kansainväliselle työjärjestölle (ILO), Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestölle (FAO), Maatalouden kansainväliselle kehittämisrahastolle (IFAD), YK:n lastenrahastolle (UNICEF), Maailmanpankille Maailman kauppajärjestölle (WTO) ja Kiinan kansantasavallan hallitukselle.

---

(1)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 31.

(2)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 101.

(3)  EUVL L 303, 31.10.2012, s. 1.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0586.

(5)  EU-27-maiden tekstiili- ja vaatetusteollisuus vuonna 2011, Euroopan vaatetus- ja tekstiilialan järjestö (Euratex), 2011.

(6)  EU:n ja sen jäsenvaltioiden Afrikan puuvilla-alalle toimittaman kehitysavun kokonaisarvo on vuoden 2004 jälkeen ylittänyt 350 miljoonaa euroa. Katso Maailman kauppajärjestön tiedot puuvilla-alan kehitysavusta, 31.5.2012.

(7)  Hyväksytyt tekstit, 13. kesäkuuta 2012, P7_TA(2012)0241.

(8)  ILO:n IPEC-ohjelman raportti: Lapsityövoimaan liittyvä maailmanlaajuinen edistyminen: kehityssuunnan arviointi 2004–2008, 2011.

(9)  Kirjallisuuskatsaus ja maailmanlaajuisen puuvillantuotannon sosiaalisia vaikutuksia koskevan tutkimuksen arviointi; ICAC:n puuvilla-alan sosiaalisen, ympäristönsuojelullisen ja taloudellisen suorituskyvyn asiantuntijapaneeli (SEEP), heinäkuu 2008.

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/145 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/145

---

P7_TA(2013)0100

Bangladeshin tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 Bangladeshin tilanteesta (2013/2561(RSP))

(2016/C 036/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Bangladeshista, erityisesti 17. tammikuuta 2013 (1), 6. syyskuuta 2007 (2) ja 10. heinäkuuta 2008 (3) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Bangladeshista, erityisesti 17. tammikuuta 2013 (1), 6. syyskuuta 2007 (2) ja 10. heinäkuuta 2008 (3) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Bangladeshin kansantasavallan välisen kumppanuutta ja kehitystä koskevan yhteistyösopimuksen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Bangladeshin kansantasavallan välisen kumppanuutta ja kehitystä koskevan yhteistyösopimuksen (4),

| — | ottaa huomioon Bangladeshin parlamentin vuonna 1973 hyväksymän kansainvälisiä rikoksia käsittelevää tuomioistuinta koskevan lain, jossa säädetään kansanmurhaan, rikoksiin ihmisyyttä vastaan, sotarikoksiin ja muihin kansainvälisen oikeuden piiriin kuuluviin rikoksiin syyllistyneiden henkilöiden pidättämisestä ja syytteeseen asettamisesta ja rangaistusten määräämisestä heille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bangladeshin parlamentin vuonna 1973 hyväksymän kansainvälisiä rikoksia käsittelevää tuomioistuinta koskevan lain, jossa säädetään kansanmurhaan, rikoksiin ihmisyyttä vastaan, sotarikoksiin ja muihin kansainvälisen oikeuden piiriin kuuluviin rikoksiin syyllistyneiden henkilöiden pidättämisestä ja syytteeseen asettamisesta ja rangaistusten määräämisestä heille,

| — | ottaa huomioon korkean edustajan Catherine Ashtonin tiedottajan 22. tammikuuta 2013 antaman lausunnon Bangladeshin kansainvälisiä rikoksia käsittelevän tuomioistuimen antamasta kuolemantuomiosta ja 2. maaliskuuta 2013 antaman lausunnon Bangladeshin väkivaltaisuuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean edustajan Catherine Ashtonin tiedottajan 22. tammikuuta 2013 antaman lausunnon Bangladeshin kansainvälisiä rikoksia käsittelevän tuomioistuimen antamasta kuolemantuomiosta ja 2. maaliskuuta 2013 antaman lausunnon Bangladeshin väkivaltaisuuksista,

| — | ottaa huomioon laittomia, summittaisia ja mielivaltaisia teloituksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan ja tuomareiden ja lakimiesten riippumattomuutta käsittelevän YK:n erityisraportoijan 7. helmikuuta 2013 antaman yhteisen lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon laittomia, summittaisia ja mielivaltaisia teloituksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan ja tuomareiden ja lakimiesten riippumattomuutta käsittelevän YK:n erityisraportoijan 7. helmikuuta 2013 antaman yhteisen lausunnon,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan periaatteet, ihmisoikeuksisen yleismaailmallisen julistuksen, Wienin ihmisoikeuksien maailmankonferenssin julistuksen ja toimintaohjelman vuodelta 1993 sekä vuonna 1995 sosiaalisesta kehityksestä annetun Kööpenhaminan julistuksen ja toimintaohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan periaatteet, ihmisoikeuksisen yleismaailmallisen julistuksen, Wienin ihmisoikeuksien maailmankonferenssin julistuksen ja toimintaohjelman vuodelta 1993 sekä vuonna 1995 sosiaalisesta kehityksestä annetun Kööpenhaminan julistuksen ja toimintaohjelman,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että unionilla on pitkään ollut hyvät suhteet Bangladeshin kanssa, muun muassa kumppanuutta ja kehitystä koskevan yhteistyösopimuksen ansiosta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unionilla on pitkään ollut hyvät suhteet Bangladeshin kanssa, muun muassa kumppanuutta ja kehitystä koskevan yhteistyösopimuksen ansiosta;

| B. | ottaa huomioon, että noudattaakseen vaalikampanjassaan antamaa keskeistä lupaustaan Awami League -puolueen johtama hallitus perusti Sheik Hasinan johdolla sotarikostuomioistuimen käsittelemään vuonna 1971 silloisen Itä- ja Länsi-Pakistanin välillä käydyn yhdeksän kuukautta kestäneen irtautumissodan aikana tehtyjä joukkomurhia, joissa kuoli 300 000–3 000 000 ihmistä ja noin 200 000 naista raiskattiin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että noudattaakseen vaalikampanjassaan antamaa keskeistä lupaustaan Awami League -puolueen johtama hallitus perusti Sheik Hasinan johdolla sotarikostuomioistuimen käsittelemään vuonna 1971 silloisen Itä- ja Länsi-Pakistanin välillä käydyn yhdeksän kuukautta kestäneen irtautumissodan aikana tehtyjä joukkomurhia, joissa kuoli 300 000–3 000 000 ihmistä ja noin 200 000 naista raiskattiin;

| C. | ottaa huomioon, että tämän yhden historian pahimpiin kuuluvan joukkomurhan aiheuttama trauma varjostaa vielä 40 vuotta myöhemmin monien bangladeshilaisten elämää ja heille on tarkoitus antaa oikeuskäsittelyssä merkittävä hetki, jolloin heidän kärsimyksensä tunnustetaan ja korvataan; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tämän yhden historian pahimpiin kuuluvan joukkomurhan aiheuttama trauma varjostaa vielä 40 vuotta myöhemmin monien bangladeshilaisten elämää ja heille on tarkoitus antaa oikeuskäsittelyssä merkittävä hetki, jolloin heidän kärsimyksensä tunnustetaan ja korvataan;

| D. | ottaa huomioon, että kansainvälisiä rikoksia käsittelevä tuomioistuin antoi 21. tammikuuta 2013 tuomionsa Abdul Kalam Azadille vuoden 1971 itsenäisyyssodan aikana tehdyistä rikoksista ihmisyyttä vastaan ja tuomitsi hänet kuolemaan oikeudenkäynnissä, jossa hän ei ollut läsnä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kansainvälisiä rikoksia käsittelevä tuomioistuin antoi 21. tammikuuta 2013 tuomionsa Abdul Kalam Azadille vuoden 1971 itsenäisyyssodan aikana tehdyistä rikoksista ihmisyyttä vastaan ja tuomitsi hänet kuolemaan oikeudenkäynnissä, jossa hän ei ollut läsnä;

| E. | ottaa huomioon, että kansainvälisiä rikoksia käsittelevä tuomioistuin tuomitsi 5. helmikuuta 2013 Abdul Qader Mollahin elinkautiseen vankeusrangaistukseen, mikä aiheutti emotionaalisesti latautuneita mutta pääosin rauhanomaisia protesteja, joihin osallistui enimmäkseen nuoria Shahbaghin alueella Dhakassa; ottaa huomioon, että tämä niin kutsuttu Shahbaghin liike kehotti antamaan tuomiossa kuolemanrangaistuksen ja vaati uskonnollisista ääriliikkeistä vapaata yhteiskuntaa ja politiikkaa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kansainvälisiä rikoksia käsittelevä tuomioistuin tuomitsi 5. helmikuuta 2013 Abdul Qader Mollahin elinkautiseen vankeusrangaistukseen, mikä aiheutti emotionaalisesti latautuneita mutta pääosin rauhanomaisia protesteja, joihin osallistui enimmäkseen nuoria Shahbaghin alueella Dhakassa; ottaa huomioon, että tämä niin kutsuttu Shahbaghin liike kehotti antamaan tuomiossa kuolemanrangaistuksen ja vaati uskonnollisista ääriliikkeistä vapaata yhteiskuntaa ja politiikkaa;

| F. | ottaa huomioon, että protestien vuoksi hallitus muutti kansainvälisiä rikoksia käsittelevästä tuomioistuimesta vuonna 1973 annettua lakia sisällyttämällä siihen säännöksen, joka koskee asianomistajien mahdollisuutta valittaa tuomioistuimen antamasta tuomiosta; ottaa huomioon, että Abdul Qader Mollahin tuomio voidaan siis kumota ja muuttaa kuolemanrangaistukseksi; katsoo, että tämänkaltainen taannehtiva lainsäädäntö on oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevien normien vastaista, vaarantaa kansainvälisiä rikoksia käsittelevän tuomioistuimen työn oikeutuksen ja on vastoin kaksinkertaisen rankaisemisen kieltoa (ne bis in idem -periaate), joka kuuluu kansainväliseen oikeuteen ja on sisällytetty myös Bangladeshin allekirjoittaman kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 14 artiklan 7 kohtaan; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että protestien vuoksi hallitus muutti kansainvälisiä rikoksia käsittelevästä tuomioistuimesta vuonna 1973 annettua lakia sisällyttämällä siihen säännöksen, joka koskee asianomistajien mahdollisuutta valittaa tuomioistuimen antamasta tuomiosta; ottaa huomioon, että Abdul Qader Mollahin tuomio voidaan siis kumota ja muuttaa kuolemanrangaistukseksi; katsoo, että tämänkaltainen taannehtiva lainsäädäntö on oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevien normien vastaista, vaarantaa kansainvälisiä rikoksia käsittelevän tuomioistuimen työn oikeutuksen ja on vastoin kaksinkertaisen rankaisemisen kieltoa (ne bis in idem -periaate), joka kuuluu kansainväliseen oikeuteen ja on sisällytetty myös Bangladeshin allekirjoittaman kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 14 artiklan 7 kohtaan;

| G. | ottaa huomioon, että monet hallitsevan Awami League -puolueen johtajat, mukaan lukien sisäministeri, ovat kannattaneet Shahbaghin liikkeen vaatimuksia, joissa on ehdotettu Jamaat-e-Islami-puolueen kieltämistä ja puolueeseen liittyvien tiedotusvälineiden sulkemista; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että monet hallitsevan Awami League -puolueen johtajat, mukaan lukien sisäministeri, ovat kannattaneet Shahbaghin liikkeen vaatimuksia, joissa on ehdotettu Jamaat-e-Islami-puolueen kieltämistä ja puolueeseen liittyvien tiedotusvälineiden sulkemista;

| H. | ottaa huomioon, että kansainvälisiä rikoksia käsittelevä tuomioistuin ilmoitti 28. helmikuuta 2013 päätöksestään määrätä Jamaat-e-Islami-puolueen varapuheenjohtajalle Delwar Hossain Sayeedille kuolemanrangaistus muun muassa hinduvähemmistön vainoamisesta; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kansainvälisiä rikoksia käsittelevä tuomioistuin ilmoitti 28. helmikuuta 2013 päätöksestään määrätä Jamaat-e-Islami-puolueen varapuheenjohtajalle Delwar Hossain Sayeedille kuolemanrangaistus muun muassa hinduvähemmistön vainoamisesta;

| I. | ottaa huomioon, että tämän viimeksi annetun tuomion jälkeen tilanne huononi, kun Jamaat-e-Islami-puolueen kannattajat vastustivat tuomiota väkivaltaisesti, mikä johti yli 60 ihmisen kuolemaan; ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöjen toimittamien tietojen mukaan poliisi vastasi Jamaat-e-Islami-puolueen jäsenten ja kannattajien hyökkäyksiin käyttäen myös oikeita ammuksia; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että tämän viimeksi annetun tuomion jälkeen tilanne huononi, kun Jamaat-e-Islami-puolueen kannattajat vastustivat tuomiota väkivaltaisesti, mikä johti yli 60 ihmisen kuolemaan; ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöjen toimittamien tietojen mukaan poliisi vastasi Jamaat-e-Islami-puolueen jäsenten ja kannattajien hyökkäyksiin käyttäen myös oikeita ammuksia;

| J. | ottaa huomioon raportit Jamaat-e-Islami-puolueen aktivistien sekä joidenkin Bangladeshin kansallispuolueen kannattajien yli 40:een hindujen temppeliin sekä koteihin ja kauppoihin koko maassa tekemistä viimeaikaisista iskuista, joiden vuoksi sadat ihmiset ovat jääneet kodittomiksi; ottaa huomioon, että Bangladeshin hinduvähemmistö ja muut vähemmistöt (kuten ahmadiyya-ryhmä) ovat kärsineet toistuvasti väkivallan ja vainon jaksoista, erityisesti vuoden 1971 itsenäisyyssodan aikana ja vuoden 2001 vaalien jälkeen, ja että sen seurauksena noin 900 000 hindua on lähtenyt Bangladeshista vuosina 2001–2011; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon raportit Jamaat-e-Islami-puolueen aktivistien sekä joidenkin Bangladeshin kansallispuolueen kannattajien yli 40:een hindujen temppeliin sekä koteihin ja kauppoihin koko maassa tekemistä viimeaikaisista iskuista, joiden vuoksi sadat ihmiset ovat jääneet kodittomiksi; ottaa huomioon, että Bangladeshin hinduvähemmistö ja muut vähemmistöt (kuten ahmadiyya-ryhmä) ovat kärsineet toistuvasti väkivallan ja vainon jaksoista, erityisesti vuoden 1971 itsenäisyyssodan aikana ja vuoden 2001 vaalien jälkeen, ja että sen seurauksena noin 900 000 hindua on lähtenyt Bangladeshista vuosina 2001–2011;

| K. | ottaa huomioon, että kansainvälisiä rikoksia käsittelevässä tuomioistuimessa on vireillä oikeusmenettelyjä useissa muissa tapauksissa ja on olemassa vakava vaara, että syytetyt voidaan todeta syyllisiksi ja tuomita kuolemaan; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että kansainvälisiä rikoksia käsittelevässä tuomioistuimessa on vireillä oikeusmenettelyjä useissa muissa tapauksissa ja on olemassa vakava vaara, että syytetyt voidaan todeta syyllisiksi ja tuomita kuolemaan;

| L. | ottaa huomioon, että laittomia, summittaisia ja mielivaltaisia teloituksia käsittelevä YK:n erityisraportoija ja tuomareiden ja lakimiesten riippumattomuutta käsittelevä YK:n erityisraportoija sekä ihmisoikeusjärjestöt ovat ilmaisseet huolensa puutteista, joita tuomioistuimessa väitetään ilmenevän oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin ja oikeusturvan suhteen, erityisesti kun yksi oikeudenkäynneistä pidettiin syytetyn poissa ollessa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että laittomia, summittaisia ja mielivaltaisia teloituksia käsittelevä YK:n erityisraportoija ja tuomareiden ja lakimiesten riippumattomuutta käsittelevä YK:n erityisraportoija sekä ihmisoikeusjärjestöt ovat ilmaisseet huolensa puutteista, joita tuomioistuimessa väitetään ilmenevän oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin ja oikeusturvan suhteen, erityisesti kun yksi oikeudenkäynneistä pidettiin syytetyn poissa ollessa;

| 1. | on erittäin huolestunut viimeaikaisesta väkivallan puhkeamisesta Bangladeshissa kansainvälisiä rikoksia käsittelevän tuomioistuimen tuomioiden johdosta ja surullinen äskettäisistä ihmishenkien menetyksistä; |
| --- | --- |

1.

on erittäin huolestunut viimeaikaisesta väkivallan puhkeamisesta Bangladeshissa kansainvälisiä rikoksia käsittelevän tuomioistuimen tuomioiden johdosta ja surullinen äskettäisistä ihmishenkien menetyksistä;

| 2. | ilmaisee osanottonsa surmattujen ja väkivallan vuoksi loukkaantuneiden sukulaisille ja tuttaville; |
| --- | --- |

2.

ilmaisee osanottonsa surmattujen ja väkivallan vuoksi loukkaantuneiden sukulaisille ja tuttaville;

| 3. | toteaa, että vuoden 1971 itsenäisyyssodan aikana tehtyjen rikosten johdosta tarvitaan sovintoa, oikeutta ja vastuuta; korostaa kansainvälisiä rikoksia käsittelevän tuomioistuimen roolia asiassa; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että vuoden 1971 itsenäisyyssodan aikana tehtyjen rikosten johdosta tarvitaan sovintoa, oikeutta ja vastuuta; korostaa kansainvälisiä rikoksia käsittelevän tuomioistuimen roolia asiassa;

| 4. | toistaa vastustavansa kuolemanrangaistusta painokkaasti kaikissa tapauksissa ja olosuhteissa; |
| --- | --- |

4.

toistaa vastustavansa kuolemanrangaistusta painokkaasti kaikissa tapauksissa ja olosuhteissa;

| 5. | kehottaa Bangladeshin viranomaisia muuntamaan kaikki kuolemanrangaistukset muiksi rangaistuksiksi ja jatkamaan vuoden 2012 positiivista kehitystä – yhtään kuolemanrangaistusta ei pantu täytäntöön – ja keskeyttämään virallisesti kuolemantuomioiden täytäntöönpanon ensimmäisenä askeleena kuolemanrangaistuksen poistamisessa; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Bangladeshin viranomaisia muuntamaan kaikki kuolemanrangaistukset muiksi rangaistuksiksi ja jatkamaan vuoden 2012 positiivista kehitystä – yhtään kuolemanrangaistusta ei pantu täytäntöön – ja keskeyttämään virallisesti kuolemantuomioiden täytäntöönpanon ensimmäisenä askeleena kuolemanrangaistuksen poistamisessa;

| 6. | pitää valitettavana sääntöjenvastaisuuksia, joita on ilmoitettu esiintyvän kansainvälisiä rikoksia käsittelevän tuomioistuimen toiminnassa, kuten väitettyä todistajien uhkailua, häirintää ja tahdonvastaisia katoamisia, sekä näyttöä tuomareiden, syyttäjien ja hallituksen välisestä laittomasta yhteistyöstä; vaatii erityisesti lainvalvonnasta vastaavia viranomaisia tehostamaan toimiaan voidakseen turvata tehokkaasti todistajien suojelun; |
| --- | --- |

6.

pitää valitettavana sääntöjenvastaisuuksia, joita on ilmoitettu esiintyvän kansainvälisiä rikoksia käsittelevän tuomioistuimen toiminnassa, kuten väitettyä todistajien uhkailua, häirintää ja tahdonvastaisia katoamisia, sekä näyttöä tuomareiden, syyttäjien ja hallituksen välisestä laittomasta yhteistyöstä; vaatii erityisesti lainvalvonnasta vastaavia viranomaisia tehostamaan toimiaan voidakseen turvata tehokkaasti todistajien suojelun;

| 7. | kehottaa Bangladeshin hallitusta varmistamaan, että kansainvälisiä rikoksia käsittelevä tuomioistuin noudattaa tarkasti kansallisia ja kansainvälisiä oikeusnormeja; korostaa tässä yhteydessä vapaan, oikeudenmukaisen ja avoimen oikeudenkäynnin turvaamista sekä uhrien oikeutta suojeluun, totuuteen, oikeudenmukaisuuteen ja hyvitykseen; |
| --- | --- |

7.

kehottaa Bangladeshin hallitusta varmistamaan, että kansainvälisiä rikoksia käsittelevä tuomioistuin noudattaa tarkasti kansallisia ja kansainvälisiä oikeusnormeja; korostaa tässä yhteydessä vapaan, oikeudenmukaisen ja avoimen oikeudenkäynnin turvaamista sekä uhrien oikeutta suojeluun, totuuteen, oikeudenmukaisuuteen ja hyvitykseen;

| 8. | kehottaa Bangladeshin hallitusta lisäämään toimiaan oikeusvaltion ja yleisen järjestyksen aikaansaamiseksi; muistuttaa hallitusta sen velvollisuudesta noudattaa kansainvälisiä sitoumuksiaan ihmisoikeuksien alalla; |
| --- | --- |

8.

kehottaa Bangladeshin hallitusta lisäämään toimiaan oikeusvaltion ja yleisen järjestyksen aikaansaamiseksi; muistuttaa hallitusta sen velvollisuudesta noudattaa kansainvälisiä sitoumuksiaan ihmisoikeuksien alalla;

| 9. | tuomitsee ankarasti Jamaat-e-Islami-puolueen kannattajien ja siihen yhteydessä olevien puolueiden harjoittaman väkivallan, joka kohdistuu lainvalvonnasta vastaaviin viranomaisiin, kansainvälisiä rikoksia käsittelevän tuomioistuimen tuomioiden kannattajiin sekä uskonnollisiin ja etnisiin vähemmistöihin; tuomitsee painokkaasti kaiken tavallisiin kansalaisiin kohdistuvan summittaisen väkivallan; |
| --- | --- |

9.

tuomitsee ankarasti Jamaat-e-Islami-puolueen kannattajien ja siihen yhteydessä olevien puolueiden harjoittaman väkivallan, joka kohdistuu lainvalvonnasta vastaaviin viranomaisiin, kansainvälisiä rikoksia käsittelevän tuomioistuimen tuomioiden kannattajiin sekä uskonnollisiin ja etnisiin vähemmistöihin; tuomitsee painokkaasti kaiken tavallisiin kansalaisiin kohdistuvan summittaisen väkivallan;

| 10. | ilmaisee huolensa surmansa saaneiden suuresta määrästä; kehottaa hallitusta antamaan turvallisuusjoukoilleen ohjeet toimia tiukasti velvollisuutensa mukaisesti eli noudattaa mahdollisimman suurta itsehillintää ja välttää kuolemaan johtavan voiman käyttöä ja kehottaa sitä tutkimaan mielenosoituksissa surmansa saaneiden kuolemat; |
| --- | --- |

10.

ilmaisee huolensa surmansa saaneiden suuresta määrästä; kehottaa hallitusta antamaan turvallisuusjoukoilleen ohjeet toimia tiukasti velvollisuutensa mukaisesti eli noudattaa mahdollisimman suurta itsehillintää ja välttää kuolemaan johtavan voiman käyttöä ja kehottaa sitä tutkimaan mielenosoituksissa surmansa saaneiden kuolemat;

| 11. | kehottaa Bangladeshin viranomaisia varmistamaan, että kaikki kidutusta ja pahoinpitelyjä koskevat syytökset tutkitaan puolueettomasti ja että syyllisiksi todetut saatetaan oikeuteen; |
| --- | --- |

11.

kehottaa Bangladeshin viranomaisia varmistamaan, että kaikki kidutusta ja pahoinpitelyjä koskevat syytökset tutkitaan puolueettomasti ja että syyllisiksi todetut saatetaan oikeuteen;

| 12. | kehottaa kaikkia maan poliittisia johtajia liennyttämään poliittisia jännitteitä, jotta enemmältä väkivallalta vältytään, ja antamaan kannattajilleen ohjeeksi olla osallistumatta väkivallantekoihin; kehottaa kaikkia Bangladeshin poliittisia puolueita osallistumaan yhdessä vuoropuheluun; |
| --- | --- |

12.

kehottaa kaikkia maan poliittisia johtajia liennyttämään poliittisia jännitteitä, jotta enemmältä väkivallalta vältytään, ja antamaan kannattajilleen ohjeeksi olla osallistumatta väkivallantekoihin; kehottaa kaikkia Bangladeshin poliittisia puolueita osallistumaan yhdessä vuoropuheluun;

| 13. | pyytää, että tiedotusvälineet eivät lietso vastakkainasetteluun johtavaa väkivaltaa; kehottaa hallitusta varmistamaan, että toimittajat ja julkaisijat voivat ilmaista näkemyksensä rauhanomaisesti ilman häirintää, pelottelua, pidätyksiä tai kidutusta; |
| --- | --- |

13.

pyytää, että tiedotusvälineet eivät lietso vastakkainasetteluun johtavaa väkivaltaa; kehottaa hallitusta varmistamaan, että toimittajat ja julkaisijat voivat ilmaista näkemyksensä rauhanomaisesti ilman häirintää, pelottelua, pidätyksiä tai kidutusta;

| 14. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksia käsittelevälle EU:n erityisedustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle sekä Bangladeshin hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

14.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksia käsittelevälle EU:n erityisedustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle sekä Bangladeshin hallitukselle ja parlamentille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0027.

(2)  EUVL C 187 E, 24.7.2008, s. 240.

(3)  EUVL C 294 E, 3.12.2009, s. 77.

(4)  EYVL L 118, 27.4.2001, s. 48.

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/147 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/147

---

P7_TA(2013)0101

Irak: vähemmistöryhmien, erityisesti Irakin turkmeenien, ahdinko

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 Irakista: vähemmistöryhmien, erityisesti Irakin turkmeenien, ahdinko (2013/2562(RSP))

(2016/C 036/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Irakista, erityisesti 6. huhtikuuta 2006 antamansa päätöslauselman assyrialaisyhteisöstä (1) ja 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman hyökkäyksistä kristittyjen yhteisöjä vastaan (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Irakista, erityisesti 6. huhtikuuta 2006 antamansa päätöslauselman assyrialaisyhteisöstä (1) ja 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman hyökkäyksistä kristittyjen yhteisöjä vastaan (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Irakin tasavallan välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen ja 17. tammikuuta 2013 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Irakin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen tekemisestä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Irakin tasavallan välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen ja 17. tammikuuta 2013 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Irakin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen tekemisestä (3),

| — | ottaa huomioon komission yhteisen strategia-asiakirjan Irakista (2011–2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yhteisen strategia-asiakirjan Irakista (2011–2013),

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin korkean edustajan Catherine Ashtonin 25. tammikuuta 2013 antaman lausunnon viimeaikaisesta terrori-iskujen ryöpystä Irakissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin korkean edustajan Catherine Ashtonin 25. tammikuuta 2013 antaman lausunnon viimeaikaisesta terrori-iskujen ryöpystä Irakissa,

| — | ottaa huomioon varapuheenjohtajan / unionin korkean edustajan Catherine Ashtonin 24. tammikuuta 2013 antaman julkilausuman hautajaisissa Tuz Khurmatussa tapahtuneista surmista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon varapuheenjohtajan / unionin korkean edustajan Catherine Ashtonin 24. tammikuuta 2013 antaman julkilausuman hautajaisissa Tuz Khurmatussa tapahtuneista surmista,

| — | ottaa huomioon, että YK:n pääsihteeri Ban Ki-moon ja Irakin pääministeri Nuri al-Malik käynnistivät vuonna 2007 Irakin kanssa toteutettavan kansainvälisen kokonaissuunnitelman, jossa sitoudutaan suojelemaan köyhiä ja haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä puutteelta ja nälkiintymiseltä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että YK:n pääsihteeri Ban Ki-moon ja Irakin pääministeri Nuri al-Malik käynnistivät vuonna 2007 Irakin kanssa toteutettavan kansainvälisen kokonaissuunnitelman, jossa sitoudutaan suojelemaan köyhiä ja haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä puutteelta ja nälkiintymiseltä,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien avustusoperaation Irakissa (UNAMI) ja komission 19. joulukuuta 2012 yhdessä esittelemän ihmisoikeusraportin ”Report on Human Rights in Iraq: January to June 2012”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien avustusoperaation Irakissa (UNAMI) ja komission 19. joulukuuta 2012 yhdessä esittelemän ihmisoikeusraportin ”Report on Human Rights in Iraq: January to June 2012”,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Navi Pillayn lehdistölausunnon, jossa tämä totesi kyseiseen ajankohtaan mennessä vuonna 2012 toimeenpantujen teloitusten määrän ja niiden toimeenpanotavan suurina määrinä kerrallaan olevan äärimmäisen vaarallinen ja perustelemattomissa ja katsoi tämän saattavan heikentää vakavasti oikeusvaltion edistymistä Irakissa, joka on ollut vaillinaista ja haparoivaa; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Navi Pillayn lehdistölausunnon, jossa tämä totesi kyseiseen ajankohtaan mennessä vuonna 2012 toimeenpantujen teloitusten määrän ja niiden toimeenpanotavan suurina määrinä kerrallaan olevan äärimmäisen vaarallinen ja perustelemattomissa ja katsoi tämän saattavan heikentää vakavasti oikeusvaltion edistymistä Irakissa, joka on ollut vaillinaista ja haparoivaa;

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin 25. tammikuuta 2013 antaman lausunnon, jossa tämä tuomitsi jyrkästi viimeaikaisen kaikkialla Irakissa ilmenneen terrori-iskujen aallon, joka on vaatinut satojen ihmisten hengen ja jättänyt jälkeensä vielä enemmän loukkaantuneita; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin 25. tammikuuta 2013 antaman lausunnon, jossa tämä tuomitsi jyrkästi viimeaikaisen kaikkialla Irakissa ilmenneen terrori-iskujen aallon, joka on vaatinut satojen ihmisten hengen ja jättänyt jälkeensä vielä enemmän loukkaantuneita;

| — | ottaa huomioon vuonna 1981 annetun YK:n julistuksen kaikkinaisen uskontoon tai uskoon perustuvan syrjinnän ja suvaitsemattomuuden poistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1981 annetun YK:n julistuksen kaikkinaisen uskontoon tai uskoon perustuvan syrjinnän ja suvaitsemattomuuden poistamisesta,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka sopimuspuolena Irak on, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka sopimuspuolena Irak on,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | katsoo, että Irakilla on edelleen edessään vakavia poliittisia, turvallisuutta koskevia ja sosiaalis-taloudellisia haasteita ja että maan poliittinen kenttä on äärimmäisen pirstaleinen ja sen rasitteena on jatkuva väkivalta, mikä vahingoittaa vakavasti Irakin kansan oikeutettuja pyrkimyksiä rauhaan, vaurauteen ja aitoon siirtymään kohti demokratiaa; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että Irakilla on edelleen edessään vakavia poliittisia, turvallisuutta koskevia ja sosiaalis-taloudellisia haasteita ja että maan poliittinen kenttä on äärimmäisen pirstaleinen ja sen rasitteena on jatkuva väkivalta, mikä vahingoittaa vakavasti Irakin kansan oikeutettuja pyrkimyksiä rauhaan, vaurauteen ja aitoon siirtymään kohti demokratiaa;

| B. | ottaa huomioon, että Irakin perustuslaissa taataan kaikille kansalaisille yhdenvertaisuus lain edessä ja että sen 125 artiklassa säädetään erityisesti eri kansallisuuksien kuten turkmeenien, kaldealaisten, assyrialaisten ja muiden kansallisuuksien hallinnollisista, poliittisista, sivistyksellisistä ja koulutusta koskevista oikeuksista; ottaa huomioon, että vuodesta 2009 alkaen voimassa olleen Kurdistanin alueen perustuslain 31 artiklassa taataan kansallinen, kulttuurinen ja hallinnollinen autonomia turkmeeneille, arabeille ja kaldealais-assyrialais-syyrialaisille, armeeneille ja muille Kurdistanin kansalaisille aina kun he edustavat väestön enemmistöä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Irakin perustuslaissa taataan kaikille kansalaisille yhdenvertaisuus lain edessä ja että sen 125 artiklassa säädetään erityisesti eri kansallisuuksien kuten turkmeenien, kaldealaisten, assyrialaisten ja muiden kansallisuuksien hallinnollisista, poliittisista, sivistyksellisistä ja koulutusta koskevista oikeuksista; ottaa huomioon, että vuodesta 2009 alkaen voimassa olleen Kurdistanin alueen perustuslain 31 artiklassa taataan kansallinen, kulttuurinen ja hallinnollinen autonomia turkmeeneille, arabeille ja kaldealais-assyrialais-syyrialaisille, armeeneille ja muille Kurdistanin kansalaisille aina kun he edustavat väestön enemmistöä;

| C. | ottaa huomioon, että Irakin parlamentti hyväksyi 9. huhtikuuta 2012 ihmisoikeustoimikunnan, joka on maan historian ensimmäinen riippumaton ihmisoikeustoimikunta, joskaan se ei ole vielä täysin toiminnassa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Irakin parlamentti hyväksyi 9. huhtikuuta 2012 ihmisoikeustoimikunnan, joka on maan historian ensimmäinen riippumaton ihmisoikeustoimikunta, joskaan se ei ole vielä täysin toiminnassa;

| D. | ottaa huomioon, että irakilaisten osapuolten kanssa käymässään poliittisessa vuoropuhelussa parlamentti keskittyy Irakin ihmisoikeustilanteeseen, joka aiheuttaa edelleen vakavaa huolta, sillä haavoittuvien ryhmien, muun muassa vähemmistöjen, tilanne on epätyydyttävä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että irakilaisten osapuolten kanssa käymässään poliittisessa vuoropuhelussa parlamentti keskittyy Irakin ihmisoikeustilanteeseen, joka aiheuttaa edelleen vakavaa huolta, sillä haavoittuvien ryhmien, muun muassa vähemmistöjen, tilanne on epätyydyttävä;

| E. | ottaa huomioon, että EU:n ja Irakin välisessä sopimuksessa ja erityisesti sen ihmisoikeuslausekkeessa korostetaan, että EU:n ja Irakin poliittisessa vuoropuhelussa olisi keskityttävä ihmisoikeuksiin ja demokraattisten instituutioiden vahvistamiseen; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU:n ja Irakin välisessä sopimuksessa ja erityisesti sen ihmisoikeuslausekkeessa korostetaan, että EU:n ja Irakin poliittisessa vuoropuhelussa olisi keskityttävä ihmisoikeuksiin ja demokraattisten instituutioiden vahvistamiseen;

| F. | ottaa huomioon, että Irakissa on pitkään elänyt monia erilaisia etnisiä ja uskonnollisia vähemmistöryhmiä, muun muassa turkmeeneja, kristittyjä, kurdeja, armenialaisia, shabakkeja, mandealaisia, armeeneja, jesidejä, bahailaisia, mustaihoisia irakilaisia, assyrialaisia, juutalaisia ja palestiinalaisia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Irakissa on pitkään elänyt monia erilaisia etnisiä ja uskonnollisia vähemmistöryhmiä, muun muassa turkmeeneja, kristittyjä, kurdeja, armenialaisia, shabakkeja, mandealaisia, armeeneja, jesidejä, bahailaisia, mustaihoisia irakilaisia, assyrialaisia, juutalaisia ja palestiinalaisia;

| G. | ottaa huomioon, että Irakissa vähemmistöihin on kohdistettu toimia heidän sulauttamisekseen valtaväestöön ja he ovat aliedustettuina Irakin hallituksessa ja siihen liittyvissä elimissä; ottaa huomioon, että tämän seurauksena vähemmistöryhmien väestömäärät ovat pienentyneet Irakissa jyrkästi viime vuosina, sillä monet niihin kuuluvat henkilöt ovat paenneet maasta ja jotkut on pakotettu siirtymään muualle Irakissa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Irakissa vähemmistöihin on kohdistettu toimia heidän sulauttamisekseen valtaväestöön ja he ovat aliedustettuina Irakin hallituksessa ja siihen liittyvissä elimissä; ottaa huomioon, että tämän seurauksena vähemmistöryhmien väestömäärät ovat pienentyneet Irakissa jyrkästi viime vuosina, sillä monet niihin kuuluvat henkilöt ovat paenneet maasta ja jotkut on pakotettu siirtymään muualle Irakissa;

| H. | ottaa huomioon, että turkmeenit ovat oletettavasti Irakin kolmanneksi suurin etninen ryhmä; ottaa huomioon, että turkmeenien ja kurdien välillä on ollut jatkuvasti kiistaa Kirkukista, alueesta, jolla on runsaasti öljyä ja muita luonnonvaroja, ja että turkmeenit ovat joutuneet sekä kurdijoukkojen että arabien ääriryhmien hyökkäysten ja kidnappausten kohteiksi; ottaa huomioon, että sekä sunnalaiset että shiialaiset turkmeenit ovat joutuneet hyökkäysten kohteiksi uskonnollisen ryhmänsä perusteella; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että turkmeenit ovat oletettavasti Irakin kolmanneksi suurin etninen ryhmä; ottaa huomioon, että turkmeenien ja kurdien välillä on ollut jatkuvasti kiistaa Kirkukista, alueesta, jolla on runsaasti öljyä ja muita luonnonvaroja, ja että turkmeenit ovat joutuneet sekä kurdijoukkojen että arabien ääriryhmien hyökkäysten ja kidnappausten kohteiksi; ottaa huomioon, että sekä sunnalaiset että shiialaiset turkmeenit ovat joutuneet hyökkäysten kohteiksi uskonnollisen ryhmänsä perusteella;

| I. | ottaa huomioon, että käynnissä oleva Irakin keskushallinnon ja Kurdistanin aluehallinnon välinen kiista on viime aikoina kärjistynyt, mikä heikentää alueen turvallisuustilannetta ja vaarantaa eri etnisten ryhmien kuten kurdien, arabien ja turkmeenien rauhanomaisen rinnakkaiselon; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että käynnissä oleva Irakin keskushallinnon ja Kurdistanin aluehallinnon välinen kiista on viime aikoina kärjistynyt, mikä heikentää alueen turvallisuustilannetta ja vaarantaa eri etnisten ryhmien kuten kurdien, arabien ja turkmeenien rauhanomaisen rinnakkaiselon;

| J. | ottaa huomioon, että alueellisten jännitteiden lisäksi Pohjois-Irak on myös ilmeisesti uskonnolliseen ryhmään perustuvien hyökkäysten kohdealuetta, jossa shiiaväestö joutuu usein sunniryhmien hyökkäysten kohteeksi; ottaa huomioon, että 39 pyhiinvaeltajaa surmattiin 31. joulukuuta 2012 shiiamuslimien arbaeen-juhlan aikana; ottaa huomioon, että 23. tammikuuta 2013 shiiamuslimien moskeijaan Tuz Khurmatussa tehdyssä hyökkäyksessä kuoli 42 ja loukkaantui 117 ihmistä – Tuz Khurmatu on kaupunki, joka sijaitsee Niniven maakunnassa Pohjois-Irakissa, alueella, josta Irakin hallitus ja Kurdistanin aluehallinto kiistelevät ja jolla asuu merkittävä turkmeeniväestö; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että alueellisten jännitteiden lisäksi Pohjois-Irak on myös ilmeisesti uskonnolliseen ryhmään perustuvien hyökkäysten kohdealuetta, jossa shiiaväestö joutuu usein sunniryhmien hyökkäysten kohteeksi; ottaa huomioon, että 39 pyhiinvaeltajaa surmattiin 31. joulukuuta 2012 shiiamuslimien arbaeen-juhlan aikana; ottaa huomioon, että 23. tammikuuta 2013 shiiamuslimien moskeijaan Tuz Khurmatussa tehdyssä hyökkäyksessä kuoli 42 ja loukkaantui 117 ihmistä – Tuz Khurmatu on kaupunki, joka sijaitsee Niniven maakunnassa Pohjois-Irakissa, alueella, josta Irakin hallitus ja Kurdistanin aluehallinto kiistelevät ja jolla asuu merkittävä turkmeeniväestö;

| K. | katsoo, että huolimatta turvallisuustilanteen merkittävästä parantumisesta Irakin väestön kohtaaman väkivallan määrä on edelleen kohtuuton ja pommi-iskuista ja ampumisista raportoidaan päivittäin; katsoo, että jatkuvat jännitteet ja väkivalta aiheuttavat sen, että irakilaiset tuntevat epävarmuutta tulevaisuudestaan ja että on mahdotonta edistää laajemmin Irakin väestön taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että huolimatta turvallisuustilanteen merkittävästä parantumisesta Irakin väestön kohtaaman väkivallan määrä on edelleen kohtuuton ja pommi-iskuista ja ampumisista raportoidaan päivittäin; katsoo, että jatkuvat jännitteet ja väkivalta aiheuttavat sen, että irakilaiset tuntevat epävarmuutta tulevaisuudestaan ja että on mahdotonta edistää laajemmin Irakin väestön taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta;

| 1. | on vakavasti huolestunut siviiliväestöön kohdistuvista ja jatkuvasti lisääntyvistä väkivallanteoista Irakissa, erityisesti sunni- ja shiiamuslimien välillä, mutta myös erityisen haavoittuviin ryhmiin kuten uskonnollisiin, etnisiin ja kulttuurisiin vähemmistöihin kohdistuvista hyökkäyksistä; kehottaa Irakin viranomaisia parantamaan turvallisuutta ja yleistä järjestystä sekä torjumaan terrorismia ja uskonnollisten ryhmien välistä väkivaltaa koko maassa; |
| --- | --- |

1.

on vakavasti huolestunut siviiliväestöön kohdistuvista ja jatkuvasti lisääntyvistä väkivallanteoista Irakissa, erityisesti sunni- ja shiiamuslimien välillä, mutta myös erityisen haavoittuviin ryhmiin kuten uskonnollisiin, etnisiin ja kulttuurisiin vähemmistöihin kohdistuvista hyökkäyksistä; kehottaa Irakin viranomaisia parantamaan turvallisuutta ja yleistä järjestystä sekä torjumaan terrorismia ja uskonnollisten ryhmien välistä väkivaltaa koko maassa;

| 2. | tuomitsee 23. tammikuuta 2013 tehdyn hyökkäyksen, joka tehtiin turkmeenien järjestämiin edellisenä päivänä salamurhatun virkamiehen hautajaisiin Tuz Khurmatussa ja jossa 42 ihmistä kuoli ja 117 loukkaantui, Kirkukissa poliisiaseman ulkopuolella 3. helmikuuta 2013 tehdyn itsemurhaiskun, jossa 30 ihmistä kuoli ja 70 loukkaantui, ja 16. joulukuuta 2012 tapahtuneen kahden turkmeeniopettajan kidnappauksen, kidutuksen ja elävältä polttamisen; |
| --- | --- |

2.

tuomitsee 23. tammikuuta 2013 tehdyn hyökkäyksen, joka tehtiin turkmeenien järjestämiin edellisenä päivänä salamurhatun virkamiehen hautajaisiin Tuz Khurmatussa ja jossa 42 ihmistä kuoli ja 117 loukkaantui, Kirkukissa poliisiaseman ulkopuolella 3. helmikuuta 2013 tehdyn itsemurhaiskun, jossa 30 ihmistä kuoli ja 70 loukkaantui, ja 16. joulukuuta 2012 tapahtuneen kahden turkmeeniopettajan kidnappauksen, kidutuksen ja elävältä polttamisen;

| 3. | tuomitsee jyrkästi kaikki terroristi-iskut ja ilmaisee osanottonsa kuolleiden ja loukkaantuneiden perheille ja ystäville; |
| --- | --- |

3.

tuomitsee jyrkästi kaikki terroristi-iskut ja ilmaisee osanottonsa kuolleiden ja loukkaantuneiden perheille ja ystäville;

| 4. | ilmaisee vakavan huolestumisensa siitä, että uusi epävakauden ja uskonnollisten ryhmien välisen väkivallan aalto voisi vaarantaa tulossa olevat maakuntavaalit, jotka on määrä pitää 20. huhtikuuta 2013 ja joiden peruuttaminen vaarantaisi mahdollisuudet demokraattisemman ja osallistavamman hallintorakenteen luomiseen; |
| --- | --- |

4.

ilmaisee vakavan huolestumisensa siitä, että uusi epävakauden ja uskonnollisten ryhmien välisen väkivallan aalto voisi vaarantaa tulossa olevat maakuntavaalit, jotka on määrä pitää 20. huhtikuuta 2013 ja joiden peruuttaminen vaarantaisi mahdollisuudet demokraattisemman ja osallistavamman hallintorakenteen luomiseen;

| 5. | pitää valitettavana sitä, että huolimatta perustuslaissa olevasta maininnasta turkmeenien ja muiden vähemmistöjen oikeuksista näihin vähemmistöihin kohdistuu edelleen etnistä ja uskonnolliseen ryhmään perustuvaa väkivaltaa ja syrjintää; |
| --- | --- |

5.

pitää valitettavana sitä, että huolimatta perustuslaissa olevasta maininnasta turkmeenien ja muiden vähemmistöjen oikeuksista näihin vähemmistöihin kohdistuu edelleen etnistä ja uskonnolliseen ryhmään perustuvaa väkivaltaa ja syrjintää;

| 6. | kehottaa sekä Irakin hallitusta että Kurdistanin aluehallintoa tuomitsemaan hyökkäykset ja panemaan toimeen perusteellisen ja nopean tutkimuksen, joka koskee viimeaikaisia terroristi-iskuja alueella, mukaan lukien eniten kuolonuhreja vaatinut viimeaikainen pommi-isku, joka tehtiin Tuz Khurmatussa sijaitsevaan shiiamoskeijaan, ja saattamaan niistä vastuussa olevat henkilöt oikeuden eteen; |
| --- | --- |

6.

kehottaa sekä Irakin hallitusta että Kurdistanin aluehallintoa tuomitsemaan hyökkäykset ja panemaan toimeen perusteellisen ja nopean tutkimuksen, joka koskee viimeaikaisia terroristi-iskuja alueella, mukaan lukien eniten kuolonuhreja vaatinut viimeaikainen pommi-isku, joka tehtiin Tuz Khurmatussa sijaitsevaan shiiamoskeijaan, ja saattamaan niistä vastuussa olevat henkilöt oikeuden eteen;

| 7. | kehottaa Irakin hallitusta ja Kurdistanin aluehallintoa toteuttamaan välittömästi toimia Niniven tasankoa koskevan aluekiistan liennyttämiseksi, tunnustamaan maakunnan kulttuurien, etnisten ryhmien ja uskontojen moninaisuuden ja sallimaan sen kansalaisten valita vapaasti identiteettinsä, myös kielensä, uskontonsa ja kulttuurinsa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa Irakin hallitusta ja Kurdistanin aluehallintoa toteuttamaan välittömästi toimia Niniven tasankoa koskevan aluekiistan liennyttämiseksi, tunnustamaan maakunnan kulttuurien, etnisten ryhmien ja uskontojen moninaisuuden ja sallimaan sen kansalaisten valita vapaasti identiteettinsä, myös kielensä, uskontonsa ja kulttuurinsa;

| 8. | kehottaa Irakin edustajien neuvoston poliittisia voimia käymään aitoa, osallistavaa kansallista vuoropuhelua tavoitteena turvata Irakin tehokas demokraattinen hallinto ja kaikkien Irakin kansalaisten yksilöllisten ja kollektiivisten oikeuksien kunnioittaminen; kehottaa Irakin hallitusta toimeenpanemaan kansallisen väestönlaskennan, jota on lykätty määräämättömäksi ajaksi, jotta voidaan vahvistaa, mikä on turkmeenien ja muiden vähemmistöväestöjen koko; |
| --- | --- |

8.

kehottaa Irakin edustajien neuvoston poliittisia voimia käymään aitoa, osallistavaa kansallista vuoropuhelua tavoitteena turvata Irakin tehokas demokraattinen hallinto ja kaikkien Irakin kansalaisten yksilöllisten ja kollektiivisten oikeuksien kunnioittaminen; kehottaa Irakin hallitusta toimeenpanemaan kansallisen väestönlaskennan, jota on lykätty määräämättömäksi ajaksi, jotta voidaan vahvistaa, mikä on turkmeenien ja muiden vähemmistöväestöjen koko;

| 9. | kehottaa Irakin hallitusta ja kaikkia poliittisia johtajia toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet turvallisuuden ja suojelun tarjoamiseksi kaikille Irakin kansalaisille yleensä ja haavoittuvien etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen jäsenille erityisesti; kehottaa hallitusta käskemään turvallisuusjoukkoja osoittamaan malttia lain ja järjestyksen ylläpitämisessä oikeusvaltioperiaatteen ja kansainvälisten normien mukaisesti; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Irakin hallitusta ja kaikkia poliittisia johtajia toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet turvallisuuden ja suojelun tarjoamiseksi kaikille Irakin kansalaisille yleensä ja haavoittuvien etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen jäsenille erityisesti; kehottaa hallitusta käskemään turvallisuusjoukkoja osoittamaan malttia lain ja järjestyksen ylläpitämisessä oikeusvaltioperiaatteen ja kansainvälisten normien mukaisesti;

| 10. | pitää tässä yhteydessä myönteisenä Irakin oikeusministeriön johdolla toimeenpantavaa pidätyskeskusten ja vankiloiden viimeaikaista uudelleenorganisointi- ja kunnostusohjelmaa ja toivoo, että tämä auttaa lopettamaan ihmisoikeusjärjestöjen tuomitseman laajalle levinneen kidutuksen käytön ja yleistyneen rankaisemattomuuden Irakissa; |
| --- | --- |

10.

pitää tässä yhteydessä myönteisenä Irakin oikeusministeriön johdolla toimeenpantavaa pidätyskeskusten ja vankiloiden viimeaikaista uudelleenorganisointi- ja kunnostusohjelmaa ja toivoo, että tämä auttaa lopettamaan ihmisoikeusjärjestöjen tuomitseman laajalle levinneen kidutuksen käytön ja yleistyneen rankaisemattomuuden Irakissa;

| 11. | pitää erittäin valitettavana teloitusten suurta määrää Irakissa ja sitä, että kuolemantuomiot langetetaan usein epäoikeudenmukaisen oikeudenkäynnin päätteeksi ja pakonalaisena tehtyjen tunnustusten perusteella; vetoaa painokkaasti Irakin hallitukseen, jotta se antaisi julistuksen kaikkien kuolemanrangaistustapausten täytäntöönpanon keskeyttämisestä sillä tarkoituksella, että kuolemanrangaistus poistettaisiin lähitulevaisuudessa; |
| --- | --- |

11.

pitää erittäin valitettavana teloitusten suurta määrää Irakissa ja sitä, että kuolemantuomiot langetetaan usein epäoikeudenmukaisen oikeudenkäynnin päätteeksi ja pakonalaisena tehtyjen tunnustusten perusteella; vetoaa painokkaasti Irakin hallitukseen, jotta se antaisi julistuksen kaikkien kuolemanrangaistustapausten täytäntöönpanon keskeyttämisestä sillä tarkoituksella, että kuolemanrangaistus poistettaisiin lähitulevaisuudessa;

| 12. | korostaa tarvetta varmistaa, että Irakin viranomaisten ja kansainvälisten avustusjärjestöjen välillä koordinoitu toiminta toteutettaisiin pitäen tavoitteena haavoittuvien ryhmien avustamista ja asianmukaisten olosuhteiden luomiseksi niiden jäsenten turvallisuuden ja ihmisarvoisen kohtelun varmistamiseksi, erityisesti toteuttamalla sellaisia aloitteita, joilla edistetään kaikkien uskonnollisten ja etnisten yhteisöjen välistä vuoropuhelua ja keskinäistä kunnioitusta Irakissa; |
| --- | --- |

12.

korostaa tarvetta varmistaa, että Irakin viranomaisten ja kansainvälisten avustusjärjestöjen välillä koordinoitu toiminta toteutettaisiin pitäen tavoitteena haavoittuvien ryhmien avustamista ja asianmukaisten olosuhteiden luomiseksi niiden jäsenten turvallisuuden ja ihmisarvoisen kohtelun varmistamiseksi, erityisesti toteuttamalla sellaisia aloitteita, joilla edistetään kaikkien uskonnollisten ja etnisten yhteisöjen välistä vuoropuhelua ja keskinäistä kunnioitusta Irakissa;

| 13. | korostaa, että on tärkeää antaa EUJUST LEX -aloitteissa mahdollisuuksien mukaan riittävästi huomiota turkmeenien oikeuksille ja yleensä vähemmistöjen oikeuksille, ja on hyvin tyytyväinen EUJUST LEX -operaation saavuttamaan menestykseen ja sen täytäntöönpanoon Irakissa; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että on tärkeää antaa EUJUST LEX -aloitteissa mahdollisuuksien mukaan riittävästi huomiota turkmeenien oikeuksille ja yleensä vähemmistöjen oikeuksille, ja on hyvin tyytyväinen EUJUST LEX -operaation saavuttamaan menestykseen ja sen täytäntöönpanoon Irakissa;

| 14. | vaatii, että EU:n ja Irakin välisellä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksella perustettua yhteistyöneuvostoa käytetään kanavana, jonka kautta Irakille välitetään se huoli, jota tunnetaan etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen tilanteesta maassa; |
| --- | --- |

14.

vaatii, että EU:n ja Irakin välisellä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksella perustettua yhteistyöneuvostoa käytetään kanavana, jonka kautta Irakille välitetään se huoli, jota tunnetaan etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen tilanteesta maassa;

| 15. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä ja EU:ta tukemaan Irakin hallitusta rauhanomaisten, vapaiden ja oikeudenmukaisten alueellisten vaalien järjestämisessä huhtikuussa 2013; |
| --- | --- |

15.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä ja EU:ta tukemaan Irakin hallitusta rauhanomaisten, vapaiden ja oikeudenmukaisten alueellisten vaalien järjestämisessä huhtikuussa 2013;

| 16. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, ihmisoikeuksista vastaavalle EU:n erityisedustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Irakin hallituksille ja edustajien neuvostolle, Kurdistanin aluehallinnolle, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille ja Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvostolle. |
| --- | --- |

16.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, ihmisoikeuksista vastaavalle EU:n erityisedustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Irakin hallituksille ja edustajien neuvostolle, Kurdistanin aluehallinnolle, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille ja Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvostolle.

---

(1)  EUVL C 293 E, 2.12.2006, s. 322.

(2)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 115.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0022.

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/150 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/150

---

P7_TA(2013)0102

Arafat Jaradatin tapaus ja palestiinalaisvankien tilanne Israelin vankiloissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2013 Arafat Jaradatin tapauksesta ja palestiinalaisvankien tilanteesta Israelin vankiloissa (2013/2563(RSP))

(2016/C 036/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa ja erityisesti 4. syyskuuta 2008 palestiinalaisten vankien tilanteesta Israelin vankiloissa (1) ja 5. heinäkuuta 2012 Länsirantaa ja Itä-Jerusalemia koskevasta EU:n politiikasta (2) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa ja erityisesti 4. syyskuuta 2008 palestiinalaisten vankien tilanteesta Israelin vankiloissa (1) ja 5. heinäkuuta 2012 Länsirantaa ja Itä-Jerusalemia koskevasta EU:n politiikasta (2) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin tiedottajan 16. helmikuuta 2013 antaman julkilausuman Israelissa nälkälakossa olevista palestiinalaista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin tiedottajan 16. helmikuuta 2013 antaman julkilausuman Israelissa nälkälakossa olevista palestiinalaista,

| — | ottaa huomioon 8. toukokuuta 2012 annetun EU:n paikallisen julkilausuman nälkälakossa olevista palestiinalaisvangeista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. toukokuuta 2012 annetun EU:n paikallisen julkilausuman nälkälakossa olevista palestiinalaisvangeista,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion välisestä assosiaatiosta tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen (EU:n ja Israelin välinen assosiaatiosopimus) ja erityisesti sen ihmisoikeuksia koskevan 2 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion välisestä assosiaatiosta tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen (EU:n ja Israelin välinen assosiaatiosopimus) ja erityisesti sen ihmisoikeuksia koskevan 2 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyn Geneven neljännen sopimuksen siviilihenkilöiden suojelemisesta sodan aikana, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyn Geneven neljännen sopimuksen siviilihenkilöiden suojelemisesta sodan aikana,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn YK:n kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn YK:n kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1984 tehdyn kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1984 tehdyn kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon asiaa koskevat YK:n päätöslauselmat Lähi-idän konfliktista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiaa koskevat YK:n päätöslauselmat Lähi-idän konfliktista,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin 19. helmikuuta 2013 antaman lausuman, jossa hän ilmaisi huolensa nälkälakossa olevien palestiinalaisvankien oloista Israelissa, YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Navi Pillayn 13. helmikuuta 2013 antaman lausuman palestiinalaisvangeista ja ihmisoikeuksia miehitetyillä Palestiinan alueilla käsittelevän YK:n erityisraportoijan Richard Falkin 27. helmikuuta 2013 antaman lausuman palestiinalaisvanki Arafat Jaradatin kuolemasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin 19. helmikuuta 2013 antaman lausuman, jossa hän ilmaisi huolensa nälkälakossa olevien palestiinalaisvankien oloista Israelissa, YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Navi Pillayn 13. helmikuuta 2013 antaman lausuman palestiinalaisvangeista ja ihmisoikeuksia miehitetyillä Palestiinan alueilla käsittelevän YK:n erityisraportoijan Richard Falkin 27. helmikuuta 2013 antaman lausuman palestiinalaisvanki Arafat Jaradatin kuolemasta,

| — | ottaa huomioon UNICEFin helmikuussa 2013 julkaiseman raportin ”Children in Israeli Military Detention. Observations and Recommendations”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UNICEFin helmikuussa 2013 julkaiseman raportin ”Children in Israeli Military Detention. Observations and Recommendations”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Arafat Jaradat pidätettiin 18. helmikuuta 2013 epäiltynä kivien heittelystä israelilaisia kohteita vastaan ja että hän kuoli 23. helmikuuta 2013 Megiddon vankilassa; ottaa huomioon, että hänen kuolemansyynsä on kiistanalainen; ottaa huomioon, että Israelin viranomaisten mukaan hän kuoli sydänkohtaukseen ja että ruumiinavauksessa todetut verenpurkaumat ja murtuneet kylkiluut syntyivät vankilahenkilökunnan elvytysyritysten yhteydessä; ottaa huomioon, että palestiinalaisviranomaiset katsovat tämän ruumiinavauksen perusteella, että hän kuoli kidutuksen seurauksena; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Arafat Jaradat pidätettiin 18. helmikuuta 2013 epäiltynä kivien heittelystä israelilaisia kohteita vastaan ja että hän kuoli 23. helmikuuta 2013 Megiddon vankilassa; ottaa huomioon, että hänen kuolemansyynsä on kiistanalainen; ottaa huomioon, että Israelin viranomaisten mukaan hän kuoli sydänkohtaukseen ja että ruumiinavauksessa todetut verenpurkaumat ja murtuneet kylkiluut syntyivät vankilahenkilökunnan elvytysyritysten yhteydessä; ottaa huomioon, että palestiinalaisviranomaiset katsovat tämän ruumiinavauksen perusteella, että hän kuoli kidutuksen seurauksena;

| B. | ottaa huomioon, että lähes kaikki Israelissa olevat 4 500 palestiinalaisvankia osallistuivat nälkälakkoon ja kieltäytyivät ruuasta osoittaakseen mieltään Jaradatin kuoleman johdosta; ottaa huomioon, että Länsirannan kaduilla on ollut viimeksi kuluneina päivinä yhteenottoja, kun palestiinalaiset ovat arvostelleet ankarasti palestiinalaisvankien oloja Israelin vankiloissa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että lähes kaikki Israelissa olevat 4 500 palestiinalaisvankia osallistuivat nälkälakkoon ja kieltäytyivät ruuasta osoittaakseen mieltään Jaradatin kuoleman johdosta; ottaa huomioon, että Länsirannan kaduilla on ollut viimeksi kuluneina päivinä yhteenottoja, kun palestiinalaiset ovat arvostelleet ankarasti palestiinalaisvankien oloja Israelin vankiloissa;

| C. | ottaa huomioon, että palestiinalaisvankikysymyksen poliittiset, yhteiskunnalliset ja inhimilliset seuraukset ovat kauaskantoisia; katsoo, että poliittisista syistä vankeudessa olevilla ja olleilla palestiinalaisilla on suuri merkitys palestiinalaisyhteiskunnassa; ottaa huomioon, että Israelin vankiloissa on yli 4 800 palestiinalaisvankia, myös monia naisia ja lapsia, ja yli sata ennen Oslon sopimusta vangittua henkilöä sekä viisitoista Palestiinan lakiasäätävän neuvoston jäsentä; ottaa huomioon, että 178:aa vankia, joihin kuuluu myös yhdeksän Palestiinan lakiasäätävän neuvoston jäsentä, pidetään hallinnollisessa vankeudessa; ottaa huomioon Palestiinan ja Israelin ihmisoikeusjärjestöjen maaliskuussa 2013 antaman lausuman, jonka mukaan vuoden 1967 jälkeen ainakin 71 palestiinalaisvangin on ilmoitettu kuolleen kidutuksen välittömänä seurauksena Israelin säilöönottokeskuksissa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että palestiinalaisvankikysymyksen poliittiset, yhteiskunnalliset ja inhimilliset seuraukset ovat kauaskantoisia; katsoo, että poliittisista syistä vankeudessa olevilla ja olleilla palestiinalaisilla on suuri merkitys palestiinalaisyhteiskunnassa; ottaa huomioon, että Israelin vankiloissa on yli 4 800 palestiinalaisvankia, myös monia naisia ja lapsia, ja yli sata ennen Oslon sopimusta vangittua henkilöä sekä viisitoista Palestiinan lakiasäätävän neuvoston jäsentä; ottaa huomioon, että 178:aa vankia, joihin kuuluu myös yhdeksän Palestiinan lakiasäätävän neuvoston jäsentä, pidetään hallinnollisessa vankeudessa; ottaa huomioon Palestiinan ja Israelin ihmisoikeusjärjestöjen maaliskuussa 2013 antaman lausuman, jonka mukaan vuoden 1967 jälkeen ainakin 71 palestiinalaisvangin on ilmoitettu kuolleen kidutuksen välittömänä seurauksena Israelin säilöönottokeskuksissa;

| D. | ottaa huomioon, että selvästi suurin osa Länsirannalta ja Gazasta lähtöisin olevista palestiinalaisvangeista on sijoitettu Israelin alueen sisällä oleviin vankiloihin; ottaa huomioon, että heistä hyvin suurella osalla ei ole lainkaan tai on hyvin vähän mahdollisuuksia tavata perheenjäseniään; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että selvästi suurin osa Länsirannalta ja Gazasta lähtöisin olevista palestiinalaisvangeista on sijoitettu Israelin alueen sisällä oleviin vankiloihin; ottaa huomioon, että heistä hyvin suurella osalla ei ole lainkaan tai on hyvin vähän mahdollisuuksia tavata perheenjäseniään;

| E. | ottaa huomioon, että Israelin sotilashallinnon hallinnollisten pidätysmääräysten perusteella ihmisiä voidaan pidättää syytettä nostamatta tai oikeudenkäyntiä järjestämättä sellaisten todisteiden perusteella, joihin pidätetyillä tai heidän asianajajillaan ei ole mahdollisuutta tutustua, ja että kyseiset pidätysmääräykset voivat olla voimassa jopa kuusi kuukautta ja niiden voimassaoloa voidaan jatkaa määräämättömäksi ajaksi; ottaa huomioon, että Israelin korkein oikeus on äskettäin kritisoinut sotilastuomioistuimia ja armeijan oikeusupseerikuntaa hallinnollisten pidätysmääräysten voimassaoloajan jatkamisesta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Israelin sotilashallinnon hallinnollisten pidätysmääräysten perusteella ihmisiä voidaan pidättää syytettä nostamatta tai oikeudenkäyntiä järjestämättä sellaisten todisteiden perusteella, joihin pidätetyillä tai heidän asianajajillaan ei ole mahdollisuutta tutustua, ja että kyseiset pidätysmääräykset voivat olla voimassa jopa kuusi kuukautta ja niiden voimassaoloa voidaan jatkaa määräämättömäksi ajaksi; ottaa huomioon, että Israelin korkein oikeus on äskettäin kritisoinut sotilastuomioistuimia ja armeijan oikeusupseerikuntaa hallinnollisten pidätysmääräysten voimassaoloajan jatkamisesta;

| F. | ottaa huomioon, että palestiinalaiset poliittiset vangit ovat järjestäneet toistuvia nälkälakkoja, joihin on osallistunut satoja vankeja kerralla; ottaa huomioon, että useat palestiinalaisvangit ovat edelleen pitkässä nälkälakossa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että palestiinalaiset poliittiset vangit ovat järjestäneet toistuvia nälkälakkoja, joihin on osallistunut satoja vankeja kerralla; ottaa huomioon, että useat palestiinalaisvangit ovat edelleen pitkässä nälkälakossa;

| G. | ottaa huomioon, että naisvangit ovat erityisen haavoittuvainen palestiinalaisvankien ryhmä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että naisvangit ovat erityisen haavoittuvainen palestiinalaisvankien ryhmä;

| H. | ottaa huomioon, että Israelin turvallisuusjoukot pidättävät Länsirannalla arviolta 700 palestiinalaislasta vuosittain; ottaa huomioon, että UNICEFin helmikuussa 2013 julkaisemassa kertomuksessa tarkasteltiin niiden palestiinalaislasten tilannetta, jotka joutuvat kosketuksiin Israelin sotilashallinnon pidätysjärjestelmän kanssa, ja todettiin, että näiden lasten kaltoinkohtelu on nähtävästi laajaa ja järjestelmällistä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Israelin turvallisuusjoukot pidättävät Länsirannalla arviolta 700 palestiinalaislasta vuosittain; ottaa huomioon, että UNICEFin helmikuussa 2013 julkaisemassa kertomuksessa tarkasteltiin niiden palestiinalaislasten tilannetta, jotka joutuvat kosketuksiin Israelin sotilashallinnon pidätysjärjestelmän kanssa, ja todettiin, että näiden lasten kaltoinkohtelu on nähtävästi laajaa ja järjestelmällistä;

| I. | ottaa huomioon, että assosiaatiosopimuksen 2 artiklan mukaisesti EU:n ja Israelin väliset suhteet perustuvat ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja demokraattisiin periaatteisiin, jotka ovat olennainen osa kyseistä sopimusta; ottaa huomioon, että EU:n ja Israelin välisessä toimintasuunnitelmassa korostetaan, että molempien osapuolten yhteisiin arvoihin kuuluu ihmisoikeuksien ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden kunnioitus; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että assosiaatiosopimuksen 2 artiklan mukaisesti EU:n ja Israelin väliset suhteet perustuvat ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja demokraattisiin periaatteisiin, jotka ovat olennainen osa kyseistä sopimusta; ottaa huomioon, että EU:n ja Israelin välisessä toimintasuunnitelmassa korostetaan, että molempien osapuolten yhteisiin arvoihin kuuluu ihmisoikeuksien ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden kunnioitus;

| 1. | pitää erittäin vakavana palestiinalaisvanki Arafat Jaradatin kuolemaa 23. helmikuuta 2013 israelilaisessa vankilassa ja ilmaisee Jaradatin perheelle osanottonsa; |
| --- | --- |

1.

pitää erittäin vakavana palestiinalaisvanki Arafat Jaradatin kuolemaa 23. helmikuuta 2013 israelilaisessa vankilassa ja ilmaisee Jaradatin perheelle osanottonsa;

| 2. | on syvästi huolissaan siitä, että Länsirannan tilanne on jännittynyt uudelleen sen jälkeen, kun Jaradat kuoli Megiddon vankilassa kiistanalaisissa olosuhteissa; kehottaa kaikkia osapuolia toimimaan mahdollisimman maltillisesti ja pidättäytymään provosoivista toimista, jotta väkivalta saataisiin loppumaan, sekä toteuttamaan toimia totuuden selvittämiseksi ja jännittyneen tilanteen laukaisemiseksi; |
| --- | --- |

2.

on syvästi huolissaan siitä, että Länsirannan tilanne on jännittynyt uudelleen sen jälkeen, kun Jaradat kuoli Megiddon vankilassa kiistanalaisissa olosuhteissa; kehottaa kaikkia osapuolia toimimaan mahdollisimman maltillisesti ja pidättäytymään provosoivista toimista, jotta väkivalta saataisiin loppumaan, sekä toteuttamaan toimia totuuden selvittämiseksi ja jännittyneen tilanteen laukaisemiseksi;

| 3. | kehottaa Israelin viranomaisia käynnistämään kiireellisesti riippumattoman, puolueettoman ja avoimen tutkinnan Jaradatin kuolemaan johtaneista syistä ja palestiinalaisvankien kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai rangaistusta koskevista väitteistä; |
| --- | --- |

3.

kehottaa Israelin viranomaisia käynnistämään kiireellisesti riippumattoman, puolueettoman ja avoimen tutkinnan Jaradatin kuolemaan johtaneista syistä ja palestiinalaisvankien kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai rangaistusta koskevista väitteistä;

| 4. | toistaa ymmärtävänsä Israelin oikeutettuja turvallisuushuolenaiheita; katsoo kuitenkin, että kaikkia vankeja on kohdeltava oikeusvaltioperiaatetta kunnioittaen, sillä se on demokratian perusedellytys; kehottaa sen tähden Israelin hallitusta kunnioittamaan palestiinalaisvankien oikeuksia ja suojelemaan heidän terveyttään ja henkeään; |
| --- | --- |

4.

toistaa ymmärtävänsä Israelin oikeutettuja turvallisuushuolenaiheita; katsoo kuitenkin, että kaikkia vankeja on kohdeltava oikeusvaltioperiaatetta kunnioittaen, sillä se on demokratian perusedellytys; kehottaa sen tähden Israelin hallitusta kunnioittamaan palestiinalaisvankien oikeuksia ja suojelemaan heidän terveyttään ja henkeään;

| 5. | on huolissaan siitä, että palestiinalaisvankeja pidetään hallinnollisessa vankeudessa nostamatta syytteitä; korostaa, että näitä vankeja vastaan olisi nostettava syytteet ja heille olisi järjestettävä kansainvälisten normien mukaiset oikeudelliset takeet antava oikeudenkäynti tai muussa tapauksessa heidät olisi vapautettava viipymättä; |
| --- | --- |

5.

on huolissaan siitä, että palestiinalaisvankeja pidetään hallinnollisessa vankeudessa nostamatta syytteitä; korostaa, että näitä vankeja vastaan olisi nostettava syytteet ja heille olisi järjestettävä kansainvälisten normien mukaiset oikeudelliset takeet antava oikeudenkäynti tai muussa tapauksessa heidät olisi vapautettava viipymättä;

| 6. | vaatii panemaan välittömästi täytäntöön vankien oikeuden tavata perheenjäseniään ja kehottaa Israelin viranomaisia luomaan tarvittavat edellytykset tämän oikeuden toteutumiselle; |
| --- | --- |

6.

vaatii panemaan välittömästi täytäntöön vankien oikeuden tavata perheenjäseniään ja kehottaa Israelin viranomaisia luomaan tarvittavat edellytykset tämän oikeuden toteutumiselle;

| 7. | on syvästi huolissaan nälkälakkoa jatkavien palestiinalaisvankien tilanteesta ja terveydestä; ilmaisee tukensa Punaisen Ristin kansainvälisen komitean toimille erittäin heikossa kunnossa olevien vankien tai pidätettyjen henkilöiden hengen pelastamiseksi ja vaatii Israelia antamaan nälkälakossa oleville rajoittamattomasti asianmukaista sairaanhoitoa; |
| --- | --- |

7.

on syvästi huolissaan nälkälakkoa jatkavien palestiinalaisvankien tilanteesta ja terveydestä; ilmaisee tukensa Punaisen Ristin kansainvälisen komitean toimille erittäin heikossa kunnossa olevien vankien tai pidätettyjen henkilöiden hengen pelastamiseksi ja vaatii Israelia antamaan nälkälakossa oleville rajoittamattomasti asianmukaista sairaanhoitoa;

| 8. | kehottaa jälleen vapauttamaan välittömästi kaikki Palestiinan lakiasäätävän neuvoston vangitut jäsenet, Marwan Barghouti mukaan luettuna; |
| --- | --- |

8.

kehottaa jälleen vapauttamaan välittömästi kaikki Palestiinan lakiasäätävän neuvoston vangitut jäsenet, Marwan Barghouti mukaan luettuna;

| 9. | kehottaa Israelin viranomaisia varmistamaan, että vangitut tai pidätetyt palestiinalaisnaiset ja -lapset saavat tarvitsemansa suojelun ja että heitä kohdellaan niiden kansainvälisten yleissopimusten mukaisesti, joiden sopimuspuoli Israel on; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Israelin viranomaisia varmistamaan, että vangitut tai pidätetyt palestiinalaisnaiset ja -lapset saavat tarvitsemansa suojelun ja että heitä kohdellaan niiden kansainvälisten yleissopimusten mukaisesti, joiden sopimuspuoli Israel on;

| 10. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita valvomaan tiiviisti palestiinalaisvankien – naiset ja lapset mukaan luettuina – kohtelua ja ottamaan tämän asian esiin Israelin kanssa käytävän poliittisen vuoropuhelun kaikilla tasoilla; vaatii sisällyttämään tämän kysymyksen tulevaan Israelia koskevaan Euroopan naapuruuspolitiikan edistymiskertomukseen; |
| --- | --- |

10.

kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita valvomaan tiiviisti palestiinalaisvankien – naiset ja lapset mukaan luettuina – kohtelua ja ottamaan tämän asian esiin Israelin kanssa käytävän poliittisen vuoropuhelun kaikilla tasoilla; vaatii sisällyttämään tämän kysymyksen tulevaan Israelia koskevaan Euroopan naapuruuspolitiikan edistymiskertomukseen;

| 11. | kannustaa parlamenttia järjestämään selvitysmatkan, jonka aikana arvioidaan palestiinalaisvankien, myös naisten ja lapsen, nykyisiä vankeusolosuhteita ja hallinnollisen vankeuden käyttöä; |
| --- | --- |

11.

kannustaa parlamenttia järjestämään selvitysmatkan, jonka aikana arvioidaan palestiinalaisvankien, myös naisten ja lapsen, nykyisiä vankeusolosuhteita ja hallinnollisen vankeuden käyttöä;

| 12. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, Israelin hallitukselle, Israelin parlamentille knessetille, palestiinalaishallinnon presidentille, Palestiinan lakiasäätävälle neuvostolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille, Lähi-idän kvartetin erityisedustajalle, Välimeren unionin parlamentaarisen edustajakokouksen puheenjohtajalle, YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle ja Punaisen Ristin kansainväliselle komitealle. |
| --- | --- |

12.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, Israelin hallitukselle, Israelin parlamentille knessetille, palestiinalaishallinnon presidentille, Palestiinan lakiasäätävälle neuvostolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille, Lähi-idän kvartetin erityisedustajalle, Välimeren unionin parlamentaarisen edustajakokouksen puheenjohtajalle, YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle ja Punaisen Ristin kansainväliselle komitealle.

---

(1)  EUVL C 295 E, 4.12.2009, s. 47.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0298.

---

III Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 12. maaliskuuta 2013

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/153 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/153

---

P7_TA(2013)0061

Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivat ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1364/2006/EY kumoamisesta (COM(2011)0658 – C7-0371/2011 – 2011/0300(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 036/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0658), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0658),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 172 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0371/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 172 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0371/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 22. helmikuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 22. helmikuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 19. heinäkuuta 2012 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 19. heinäkuuta 2012 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 5. joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 5. joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0036/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0036/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 143, 22.5.2012, s. 125.

(2)  EUVL C 277, 13.9.2012, s. 137.

---

P7_TC1-COD(2011)0300

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1364/2006/EY kumoamisesta sekä asetusten (EY) N:o 713/2009, (EY) N:o 714/2009 ja (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 347/2013.)

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/154 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/154

---

P7_TA(2013)0063

Maankäyttöön liittyvistä toimista peräisin olevia kasvihuonekaasujen päästöjä ja poistumia koskevat tilinpitosäännöt ja toimintasuunnitelmat ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi maankäyttöön, maankäytön muutokseen ja metsätalouteen liittyvistä toimista peräisin olevia kasvihuonekaasujen päästöjä ja poistumia koskevista tilinpitosäännöistä ja toimintasuunnitelmista (COM(2012)0093 – C7-0074/2012 – 2012/0042(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 036/27)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0093), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0093),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0074/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0074/2012),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. syyskuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. syyskuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 21. joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 21. joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnon (A7-0317/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnon (A7-0317/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 351, 15.11.2012, s. 85.

---

P7_TC1-COD(2012)0042

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2013/EU antamiseksi maankäyttöön, maankäytön muutokseen ja metsätalouteen liittyvistä toimista peräisin olevia kasvihuonekaasujen päästöjä ja poistumia koskevista tilinpitosäännöistä ja toimiin liittyviä toimenpiteitä koskevasta tiedosta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä N:o 529/2013/EU.)

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/155 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/155

---

P7_TA(2013)0064

Järjestelmä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja raportoimiseksi sekä muiden ilmastonmuutosta koskevien tietojen raportoimiseksi ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja raportoimiseksi sekä muiden ilmastonmuutosta koskevien tietojen raportoimiseksi kansallisella ja unionin tasolla (COM(2011)0789 – C7-0433/2011 – 2011/0372(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 036/28)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0789), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0789),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0433/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0433/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012 (1) antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012 (1) antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 19. heinäkuuta 2012 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 19. heinäkuuta 2012 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 21. joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 21. joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot (A7-0191/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot (A7-0191/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 181, 21.6.2012, s. 169.

(2)  EUVL C 277, 13.9.2012, s. 51.

---

P7_TC1-COD(2011)0372

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja niistä raportoimiseksi sekä muista ilmastonmuutosta koskevista tiedoista raportoimiseksi kansallisella ja unionin tasolla sekä päätöksen N:o 280/2004/EY kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 525/2013.)

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/156 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/156

---

P7_TA(2013)0065

Kuluttajariitojen verkkovälitteinen riidanratkaisu ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kuluttajariitojen verkkovälitteisestä riidanratkaisusta (ODR-asetus) (COM(2011)0794 – C7-0453/2011– 2011/0374(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 036/29)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0794), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0794),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0453/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0453/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Alankomaiden parlamentin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Alankomaiden parlamentin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0236/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0236/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 181, 21.6.2012, s. 99.

---

P7_TC1-COD(2011)0374

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi kuluttajariitojen verkkovälitteisestä riidanratkaisusta sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta (verkkovälitteistä kuluttajariitojen ratkaisua koskeva asetus)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 524/2013.)

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/157 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/157

---

P7_TA(2013)0066

Kuluttajariitojen vaihtoehtoinen riidanratkaisu ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kuluttajariitojen vaihtoehtoisesta riidanratkaisusta ja asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta (ADR-direktiivi) (COM(2011)0793 – C7-0454/2011– 2011/0373(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 036/30)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0793), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0793),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0454/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0454/2011),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Alankomaiden parlamentin ylähuoneen ja Saksan liittoneuvoston toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Alankomaiden parlamentin ylähuoneen ja Saksan liittoneuvoston toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 ja 37 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 ja 37 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0280/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0280/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 181, 21.6.2012, s. 93.

---

P7_TC1-COD(2011)0373

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU antamiseksi kuluttajariitojen vaihtoehtoisesta riidanratkaisusta sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta (vaihtoehtoista kuluttajariitojen ratkaisua koskeva direktiivi)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä 2013/11/EU.)

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/158 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/158

---

P7_TA(2013)0067

Merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatio Euroopan unioniin *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin (”MMA-assosiaatiopäätös”) (COM(2012)0362 – C7-0285/2012 – 2012/0195(CNS))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen)

(2016/C 036/31)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2012)0362), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2012)0362),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 203 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0285/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 203 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0285/2012),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja kalatalousvaliokunnan lausunnot (A7-0052/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja kalatalousvaliokunnan lausunnot (A7-0052/2013),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

Tarkistus 1

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | Koska MMA:iden assosiaatio toimii tehokkaasti yhteyselimenä MMA:iden ryhmän vuoropuhelussa komission ja unionin jäsenvaltioiden kanssa, assosiaatio olisi tunnustettava yhteistyötoimijana, jonka tavoitteena on vaalia siihen kuuluvien MMA:iden yhteisiä etuja. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 a)

Koska MMA:iden assosiaatio toimii tehokkaasti yhteyselimenä MMA:iden ryhmän vuoropuhelussa komission ja unionin jäsenvaltioiden kanssa, assosiaatio olisi tunnustettava yhteistyötoimijana, jonka tavoitteena on vaalia siihen kuuluvien MMA:iden yhteisiä etuja.

Tarkistus 2

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Kansalaisyhteiskunnan panosta MMA:iden kehitykseen voidaan edistää lujittamalla kansalaisjärjestöjä kaikilla yhteistyöaloilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Kansalaisyhteiskunnan panosta MMA:iden kehitykseen voidaan edistää lujittamalla kansalaisjärjestöjä kaikilla yhteistyöaloilla.

| (6) | Kansalaisyhteiskunnan panosta MMA:iden kehitykseen voidaan edistää lujittamalla kansalaisjärjestöjä
  ja lisäämällä niiden vastuuta
  kaikilla yhteistyöaloilla. |
| --- | --- |

(6)

Kansalaisyhteiskunnan panosta MMA:iden kehitykseen voidaan edistää lujittamalla kansalaisjärjestöjä
  ja lisäämällä niiden vastuuta
  kaikilla yhteistyöaloilla.

Tarkistus 3

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | MMA:issa on rikas maan ja merten biologinen monimuotoisuus. Ilmastonmuutos voi vaikuttaa MMA:iden luonnonympäristöön ja muodostaa uhkan niiden kestävälle kehitykselle. Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen suojeluun, katastrofiriskin vähentämiseen, luonnonvarojen kestävään hallinnointiin ja kestävän energian edistämiseen
  liittyvät toimet auttavat sopeutumista
  ilmastonmuutokseen ja sen
  lieventämistä MMA:issa
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

MMA:issa on rikas maan ja merten biologinen monimuotoisuus. Ilmastonmuutos voi vaikuttaa MMA:iden luonnonympäristöön ja muodostaa uhkan niiden kestävälle kehitykselle. Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen suojeluun, katastrofiriskin vähentämiseen, luonnonvarojen kestävään hallinnointiin ja kestävän energian edistämiseen
  liittyvät toimet auttavat sopeutumista
  ilmastonmuutokseen ja sen
  lieventämistä MMA:issa
  .

| (10) | MMA:issa on rikas maan ja merten biologinen monimuotoisuus. Ilmastonmuutos voi vaikuttaa MMA:iden luonnonympäristöön ja muodostaa uhkan niiden kestävälle kehitykselle. Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen suojeluun, katastrofiriskin vähentämiseen, luonnonvarojen kestävään hallinnointiin ja kestävän energian edistämiseen
  liittyvillä toimilla voidaan osaltaan auttaa MMA:ita sopeutumaan
  ilmastonmuutokseen ja
  lieventämään
  sen
  vaikutuksia
  .
  MMA:illa olisi myös oltava mahdollisuus osallistua unionin horisontaalisiin ohjelmiin, kuten ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelmaan (Life). |
| --- | --- |

(10)

MMA:issa on rikas maan ja merten biologinen monimuotoisuus. Ilmastonmuutos voi vaikuttaa MMA:iden luonnonympäristöön ja muodostaa uhkan niiden kestävälle kehitykselle. Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen suojeluun, katastrofiriskin vähentämiseen, luonnonvarojen kestävään hallinnointiin ja kestävän energian edistämiseen
  liittyvillä toimilla voidaan osaltaan auttaa MMA:ita sopeutumaan
  ilmastonmuutokseen ja
  lieventämään
  sen
  vaikutuksia
  .
  MMA:illa olisi myös oltava mahdollisuus osallistua unionin horisontaalisiin ohjelmiin, kuten ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelmaan (Life).

Tarkistus 4

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | On tärkeää tukea MMA:ita niiden pyrkiessä vähentämään riippuvuutta fossiilisista polttoaineista tarkoituksena vähentää polttoaineiden saantiin ja hintavaihteluihin liittyvää haavoittuvuutta ja lisätä näin talouden selviytymiskykyä ja vähentää alttiutta ulkoisille häiriöille. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

On tärkeää tukea MMA:ita niiden pyrkiessä vähentämään riippuvuutta fossiilisista polttoaineista tarkoituksena vähentää polttoaineiden saantiin ja hintavaihteluihin liittyvää haavoittuvuutta ja lisätä näin talouden selviytymiskykyä ja vähentää alttiutta ulkoisille häiriöille.

| (12) | On tärkeää tukea MMA:ita niiden pyrkiessä vähentämään riippuvuutta fossiilisista polttoaineista tarkoituksena vähentää polttoaineiden saantiin ja hintavaihteluihin liittyvää haavoittuvuutta ja lisätä näin talouden selviytymiskykyä ja vähentää alttiutta ulkoisille häiriöille
  , erityisesti työpaikkojen kannalta
  . |
| --- | --- |

(12)

On tärkeää tukea MMA:ita niiden pyrkiessä vähentämään riippuvuutta fossiilisista polttoaineista tarkoituksena vähentää polttoaineiden saantiin ja hintavaihteluihin liittyvää haavoittuvuutta ja lisätä näin talouden selviytymiskykyä ja vähentää alttiutta ulkoisille häiriöille
  , erityisesti työpaikkojen kannalta
  .

Tarkistus 5

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | MMA:iden syrjäisen sijainnin vaikutukset ovat
  este
  niiden
  kilpailukyvylle
  ja sen vuoksi on tärkeää parantaa niiden yhteyksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

MMA:iden syrjäisen sijainnin vaikutukset ovat
  este
  niiden
  kilpailukyvylle
  ja sen vuoksi on tärkeää parantaa niiden yhteyksiä.

| (14) | MMA:iden syrjäisen sijainnin vaikutukset ovat
  haaste
  niiden
  taloudelliselle kehitykselle,
  ja sen vuoksi on tärkeää parantaa niiden yhteyksiä. |
| --- | --- |

(14)

MMA:iden syrjäisen sijainnin vaikutukset ovat
  haaste
  niiden
  taloudelliselle kehitykselle,
  ja sen vuoksi on tärkeää parantaa niiden yhteyksiä.

Tarkistus 6

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Unioni ja MMA:t tunnustavat koulutuksen tärkeyden MMA:iden kestävän kehityksen edistäjänä. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Unioni ja MMA:t tunnustavat koulutuksen tärkeyden MMA:iden kestävän kehityksen edistäjänä.

| (15) | Unioni ja MMA:t tunnustavat
  yleissivistävän ja ammatillisen
  koulutuksen tärkeyden MMA:iden kestävän kehityksen edistäjänä. |
| --- | --- |

(15)

Unioni ja MMA:t tunnustavat
  yleissivistävän ja ammatillisen
  koulutuksen tärkeyden MMA:iden kestävän kehityksen edistäjänä.

Tarkistus 7

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 16 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 a) | Yhteistyön yhtenä keskeisenä tavoitteena olisi oltava työolojen sekä työntekijöiden oikeuksien ja ammattiyhdistysoikeuksien parantaminen. Ammattiliittojen ja muiden työntekijöiden edustajien olisi oltava tärkeässä asemassa tässä prosessissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 a)

Yhteistyön yhtenä keskeisenä tavoitteena olisi oltava työolojen sekä työntekijöiden oikeuksien ja ammattiyhdistysoikeuksien parantaminen. Ammattiliittojen ja muiden työntekijöiden edustajien olisi oltava tärkeässä asemassa tässä prosessissa.

Tarkistus 8

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | MMA:issa esiintyvillä tartuntataudeilla, kuten denguekuume Karibian ja Tyynenmeren alueilla ja Chikungunya-virus Intian valtameren alueella, voi olla huomattavia kielteisiä vaikutuksia terveyteen ja talouteen. Sen lisäksi, että epidemiat heikentävät MMA:iden väestön tuottavuutta, niillä on todennäköisesti suuri vaikutus matkailuun, joka on monen MMA:n talouden tukipilari. Koska MMA:ihin matkustavien matkailijoiden ja siirtotyöläisten määrä on suuri, ne ovat alttiita näin maahan tuleville infektiotaudeille. Myös MMA:ista takaisin matkustavat voivat tuoda tartuntatauteja mukanaan Eurooppaan. Turvallisen matkailun varmistaminen on näin ollen erittäin keskeinen tekijä matkailuun suuresti tukeutuvien MMA:iden talouksien kestävyyden kannalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

MMA:issa esiintyvillä tartuntataudeilla, kuten denguekuume Karibian ja Tyynenmeren alueilla ja Chikungunya-virus Intian valtameren alueella, voi olla huomattavia kielteisiä vaikutuksia terveyteen ja talouteen. Sen lisäksi, että epidemiat heikentävät MMA:iden väestön tuottavuutta, niillä on todennäköisesti suuri vaikutus matkailuun, joka on monen MMA:n talouden tukipilari. Koska MMA:ihin matkustavien matkailijoiden ja siirtotyöläisten määrä on suuri, ne ovat alttiita näin maahan tuleville infektiotaudeille. Myös MMA:ista takaisin matkustavat voivat tuoda tartuntatauteja mukanaan Eurooppaan. Turvallisen matkailun varmistaminen on näin ollen erittäin keskeinen tekijä matkailuun suuresti tukeutuvien MMA:iden talouksien kestävyyden kannalta.

| (17) | MMA:issa esiintyvillä tartuntataudeilla, kuten denguekuume Karibian ja Tyynenmeren alueilla ja Chikungunya-virus Intian valtameren alueella, voi olla huomattavia kielteisiä vaikutuksia terveyteen ja talouteen. Sen lisäksi, että epidemiat heikentävät MMA:iden väestön tuottavuutta, niillä on todennäköisesti suuri vaikutus matkailuun, joka on monen MMA:n talouden tukipilari. Koska MMA:ihin matkustavien matkailijoiden ja siirtotyöläisten määrä on suuri, ne ovat alttiita näin maahan tuleville infektiotaudeille.
  Helposti saatavilla olevat työterveyspalvelut ja säännölliset työterveystarkastukset voisivat vähentää epidemioiden laajuutta.
  Myös MMA:ista takaisin matkustavat voivat tuoda tartuntatauteja mukanaan Eurooppaan. Turvallisen matkailun varmistaminen on näin ollen erittäin keskeinen tekijä matkailuun suuresti tukeutuvien MMA:iden talouksien kestävyyden kannalta. |
| --- | --- |

(17)

MMA:issa esiintyvillä tartuntataudeilla, kuten denguekuume Karibian ja Tyynenmeren alueilla ja Chikungunya-virus Intian valtameren alueella, voi olla huomattavia kielteisiä vaikutuksia terveyteen ja talouteen. Sen lisäksi, että epidemiat heikentävät MMA:iden väestön tuottavuutta, niillä on todennäköisesti suuri vaikutus matkailuun, joka on monen MMA:n talouden tukipilari. Koska MMA:ihin matkustavien matkailijoiden ja siirtotyöläisten määrä on suuri, ne ovat alttiita näin maahan tuleville infektiotaudeille.
  Helposti saatavilla olevat työterveyspalvelut ja säännölliset työterveystarkastukset voisivat vähentää epidemioiden laajuutta.
  Myös MMA:ista takaisin matkustavat voivat tuoda tartuntatauteja mukanaan Eurooppaan. Turvallisen matkailun varmistaminen on näin ollen erittäin keskeinen tekijä matkailuun suuresti tukeutuvien MMA:iden talouksien kestävyyden kannalta.

Tarkistus 9

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | Unionin ja MMA:iden välisessä assosiaatiossa
  on
  otettava huomioon MMA:iden kulttuurisen moninaisuuden ja identiteetin suojelu ja
  edistettävä
  sitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Unionin ja MMA:iden välisessä assosiaatiossa
  on
  otettava huomioon MMA:iden kulttuurisen moninaisuuden ja identiteetin suojelu ja
  edistettävä
  sitä.

| (18) | Unionin ja MMA:iden välisessä assosiaatiossa
  olisi
  otettava
  asianmukaisesti
  huomioon MMA:iden kulttuurisen moninaisuuden ja identiteetin suojelu ja
  tuettava
  sitä.
  Assosiaatiossa olisi tämän vuoksi otettava asianmukaisesti huomioon MMA:iden alkuperäiskansojen oikeudet ja edistettävä niiden suojelua ja turvaamista
  . |
| --- | --- |

(18)

Unionin ja MMA:iden välisessä assosiaatiossa
  olisi
  otettava
  asianmukaisesti
  huomioon MMA:iden kulttuurisen moninaisuuden ja identiteetin suojelu ja
  tuettava
  sitä.
  Assosiaatiossa olisi tämän vuoksi otettava asianmukaisesti huomioon MMA:iden alkuperäiskansojen oikeudet ja edistettävä niiden suojelua ja turvaamista
  .

Tarkistus 10

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Unioni tunnustaa, että on tärkeää luoda MMA:iden kanssa aktiivisempi kumppanuus, jonka puitteissa edistetään hyvää hallintotapaa ja torjutaan järjestäytynyttä rikollisuutta, ihmiskauppaa, terrorismia ja korruptiota. |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Unioni tunnustaa, että on tärkeää luoda MMA:iden kanssa aktiivisempi kumppanuus, jonka puitteissa edistetään hyvää hallintotapaa ja torjutaan järjestäytynyttä rikollisuutta, ihmiskauppaa, terrorismia ja korruptiota.

| (19) | Unioni tunnustaa, että on tärkeää luoda MMA:iden kanssa aktiivisempi kumppanuus, jonka puitteissa edistetään hyvää hallintotapaa
  talouden, sosiaaliasioiden
  ja
  verotuksen alalla ja
  torjutaan järjestäytynyttä rikollisuutta, ihmiskauppaa, terrorismia ja korruptiota. |
| --- | --- |

(19)

Unioni tunnustaa, että on tärkeää luoda MMA:iden kanssa aktiivisempi kumppanuus, jonka puitteissa edistetään hyvää hallintotapaa
  talouden, sosiaaliasioiden
  ja
  verotuksen alalla ja
  torjutaan järjestäytynyttä rikollisuutta, ihmiskauppaa, terrorismia ja korruptiota.

Tarkistus 11

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | Unionin ja MMA:iden välisen kaupan alan ja kauppaan liittyvän yhteistyön olisi edistettävä kestävän kehityksen tavoitetta taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä sekä ympäristönsuojelussa. |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

Unionin ja MMA:iden välisen kaupan alan ja kauppaan liittyvän yhteistyön olisi edistettävä kestävän kehityksen tavoitetta taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä sekä ympäristönsuojelussa.

| (20) | Unionin ja MMA:iden välisen kaupan alan ja kauppaan liittyvän yhteistyön olisi edistettävä
  järjestelmällisesti
  kestävän kehityksen tavoitetta taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä sekä ympäristönsuojelussa. |
| --- | --- |

(20)

Unionin ja MMA:iden välisen kaupan alan ja kauppaan liittyvän yhteistyön olisi edistettävä
  järjestelmällisesti
  kestävän kehityksen tavoitetta taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä sekä ympäristönsuojelussa.

Tarkistus 12

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Maailmanlaajuiset muutokset, jotka ilmenevät
  kaupan jatkuvana vapautumisena
  ,
  koskevat keskeisesti unionia,
  MMA:iden
  tärkeintä kauppakumppania, sekä
  MMA:iden
  AKT-naapurimaita ja niiden muita talouskumppaneita
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Maailmanlaajuiset muutokset, jotka ilmenevät
  kaupan jatkuvana vapautumisena
  ,
  koskevat keskeisesti unionia,
  MMA:iden
  tärkeintä kauppakumppania, sekä
  MMA:iden
  AKT-naapurimaita ja niiden muita talouskumppaneita
  .

| (21) | Maailmanlaajuiset muutokset, jotka ilmenevät
  pieniä saarialueita liian vähän hyödyttävänä
  kaupan jatkuvana vapautumisena,
  velvoittavat unionin
  MMA:iden
  tärkeimpänä kauppakumppanina ottamaan paremmin huomioon
  MMA:iden
  edut kauppasopimuksissa, joita se tekee MMA:iden naapurimaiden kanssa
  .
  Tämä tarkoittaa yhteistä vastuuta siitä, että kaikkiin neuvoteltuihin kumppanuuksiin tai kauppasopimuksiin sisällytetään järjestelmällisesti sosiaalisten vähimmäisnormien kunnioittamista koskevia lausekkeita. |
| --- | --- |

(21)

Maailmanlaajuiset muutokset, jotka ilmenevät
  pieniä saarialueita liian vähän hyödyttävänä
  kaupan jatkuvana vapautumisena,
  velvoittavat unionin
  MMA:iden
  tärkeimpänä kauppakumppanina ottamaan paremmin huomioon
  MMA:iden
  edut kauppasopimuksissa, joita se tekee MMA:iden naapurimaiden kanssa
  .
  Tämä tarkoittaa yhteistä vastuuta siitä, että kaikkiin neuvoteltuihin kumppanuuksiin tai kauppasopimuksiin sisällytetään järjestelmällisesti sosiaalisten vähimmäisnormien kunnioittamista koskevia lausekkeita.

Tarkistus 13

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 21 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (21 a) | Koska säästöpolitiikka on vaikuttanut haitallisesti työllisyyteen, MMA:iden ja unionin on tehtävä yhteistyötä tästä politiikasta luopumiseksi ja julkisia investointeja koskevien kunnianhimoisten ohjelmien edistämiseksi, sillä ne ovat ainoa keino varmistaa kohtuulliset elin- ja työolot väestön valtaosalle sekä MMA:issa että unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(21 a)

Koska säästöpolitiikka on vaikuttanut haitallisesti työllisyyteen, MMA:iden ja unionin on tehtävä yhteistyötä tästä politiikasta luopumiseksi ja julkisia investointeja koskevien kunnianhimoisten ohjelmien edistämiseksi, sillä ne ovat ainoa keino varmistaa kohtuulliset elin- ja työolot väestön valtaosalle sekä MMA:issa että unionissa.

Tarkistus 14

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | MMA:t ovat herkästi haavoittuvia
  saaria
  , joita on suojeltava asianmukaisesti, myös jätehuollon osalta. Radioaktiivisten jätteiden suhteen tästä määrätään Euratomin perustamissopimuksen 198 artiklassa ja siihen liittyvässä
  toissijaisessa lainsäädännössä
  , paitsi Grönlannin osalta, johon Euratomin perustamissopimusta ei sovelleta. Muun jätteen suhteen olisi täsmennettävä, mitä unionin sääntöjä sovelletaan MMA:ihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(22)

MMA:t ovat herkästi haavoittuvia
  saaria
  , joita on suojeltava asianmukaisesti, myös jätehuollon osalta. Radioaktiivisten jätteiden suhteen tästä määrätään Euratomin perustamissopimuksen 198 artiklassa ja siihen liittyvässä
  toissijaisessa lainsäädännössä
  , paitsi Grönlannin osalta, johon Euratomin perustamissopimusta ei sovelleta. Muun jätteen suhteen olisi täsmennettävä, mitä unionin sääntöjä sovelletaan MMA:ihin.

| (22) | MMA:t ovat herkästi haavoittuvia
  saariympäristöjä
  , joita on suojeltava asianmukaisesti, myös jätehuollon
  ja radioaktiivisen saasteen
  osalta. Radioaktiivisten jätteiden suhteen tästä määrätään Euratomin perustamissopimuksen 198 artiklassa ja siihen liittyvässä
  sekundäärilainsäädännössä
  , paitsi Grönlannin osalta, johon Euratomin perustamissopimusta ei sovelleta. Muun jätteen suhteen olisi täsmennettävä, mitä unionin sääntöjä sovelletaan MMA:ihin.
  Radioaktiivisen saasteen ja erityisesti ydinkokeisiin liittyvän saasteen suhteen olisi täsmennettävä, mitä unionin sääntöjä voitaisiin soveltaa MMA:ihin, jotta biologista monimuotoisuutta ja väestöä suojellaan kestävästi tällaisilta saasteilta. |
| --- | --- |

(22)

MMA:t ovat herkästi haavoittuvia
  saariympäristöjä
  , joita on suojeltava asianmukaisesti, myös jätehuollon
  ja radioaktiivisen saasteen
  osalta. Radioaktiivisten jätteiden suhteen tästä määrätään Euratomin perustamissopimuksen 198 artiklassa ja siihen liittyvässä
  sekundäärilainsäädännössä
  , paitsi Grönlannin osalta, johon Euratomin perustamissopimusta ei sovelleta. Muun jätteen suhteen olisi täsmennettävä, mitä unionin sääntöjä sovelletaan MMA:ihin.
  Radioaktiivisen saasteen ja erityisesti ydinkokeisiin liittyvän saasteen suhteen olisi täsmennettävä, mitä unionin sääntöjä voitaisiin soveltaa MMA:ihin, jotta biologista monimuotoisuutta ja väestöä suojellaan kestävästi tällaisilta saasteilta.

Tarkistus 15

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (26) | Ottaen huomioon yhdentymisen tavoitteet ja maailmankaupan kehityksen palvelujen ja sijoittautumisen alalla on tarpeen tukea palvelumarkkinoiden ja sijoitusmahdollisuuksien kehitystä parantamalla MMA:iden palvelujen ja sijoitusten pääsyä unionin markkinoille. Unionin olisi tältä osin tarjottava MMA:ille sellainen paras mahdollinen kohtelu, joka tarjotaan mille tahansa muulle kauppakumppanille kattavalla suosituimmuuskohtelulausekkeella, ja varmistettava MMA:ille joustavampi mahdollisuus kauppasuhteisiin rajoittamalla MMA:iden unionille tarjoama kohtelu siihen, joka tarjotaan muille keskeisille kauppakumppaneille. |

Komission teksti

Tarkistus

(26)

Ottaen huomioon yhdentymisen tavoitteet ja maailmankaupan kehityksen palvelujen ja sijoittautumisen alalla on tarpeen tukea palvelumarkkinoiden ja sijoitusmahdollisuuksien kehitystä parantamalla MMA:iden palvelujen ja sijoitusten pääsyä unionin markkinoille. Unionin olisi tältä osin tarjottava MMA:ille sellainen paras mahdollinen kohtelu, joka tarjotaan mille tahansa muulle kauppakumppanille kattavalla suosituimmuuskohtelulausekkeella, ja varmistettava MMA:ille joustavampi mahdollisuus kauppasuhteisiin rajoittamalla MMA:iden unionille tarjoama kohtelu siihen, joka tarjotaan muille keskeisille kauppakumppaneille.

| (26) | Ottaen huomioon yhdentymisen tavoitteet ja maailmankaupan kehityksen palvelujen ja sijoittautumisen alalla on tarpeen tukea palvelumarkkinoiden ja sijoitusmahdollisuuksien kehitystä parantamalla MMA:iden palvelujen ja sijoitusten pääsyä unionin markkinoille
  ja helpottamalla niiden osallistumista julkisiin hankintoihin
  . Unionin olisi tältä osin tarjottava MMA:ille sellainen paras mahdollinen kohtelu, joka tarjotaan mille tahansa muulle kauppakumppanille kattavalla suosituimmuuskohtelulausekkeella, ja varmistettava MMA:ille joustavampi mahdollisuus kauppasuhteisiin rajoittamalla MMA:iden unionille tarjoama kohtelu siihen, joka tarjotaan muille keskeisille kauppakumppaneille. |
| --- | --- |

(26)

Ottaen huomioon yhdentymisen tavoitteet ja maailmankaupan kehityksen palvelujen ja sijoittautumisen alalla on tarpeen tukea palvelumarkkinoiden ja sijoitusmahdollisuuksien kehitystä parantamalla MMA:iden palvelujen ja sijoitusten pääsyä unionin markkinoille
  ja helpottamalla niiden osallistumista julkisiin hankintoihin
  . Unionin olisi tältä osin tarjottava MMA:ille sellainen paras mahdollinen kohtelu, joka tarjotaan mille tahansa muulle kauppakumppanille kattavalla suosituimmuuskohtelulausekkeella, ja varmistettava MMA:ille joustavampi mahdollisuus kauppasuhteisiin rajoittamalla MMA:iden unionille tarjoama kohtelu siihen, joka tarjotaan muille keskeisille kauppakumppaneille.

Tarkistus 16

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (28) | Terveys- ja kasvinsuojelutoimilla ja kaupan teknisillä esteillä voi olla vaikutusta kauppaan,
  mikä edellyttää
  yhteistyötä. Kaupallisessa ja kauppaan liittyvässä yhteistyössä olisi käsiteltävä myös kilpailupolitiikkaa ja immateriaalioikeuksia, jotka vaikuttavat kaupan tuottojen oikeudenmukaiseen jakoon. |

Komission teksti

Tarkistus

(28)

Terveys- ja kasvinsuojelutoimilla ja kaupan teknisillä esteillä voi olla vaikutusta kauppaan,
  mikä edellyttää
  yhteistyötä. Kaupallisessa ja kauppaan liittyvässä yhteistyössä olisi käsiteltävä myös kilpailupolitiikkaa ja immateriaalioikeuksia, jotka vaikuttavat kaupan tuottojen oikeudenmukaiseen jakoon.

| (28) | Terveys- ja kasvinsuojelutoimilla ja kaupan teknisillä esteillä voi olla vaikutusta kauppaan
  ja työllisyystilanteeseen
  ,
  ja ne edellyttävät
  yhteistyötä. Kaupallisessa ja kauppaan liittyvässä yhteistyössä olisi käsiteltävä myös
  työllisyyspolitiikkaa, etenkin nuorten työllisyyttä koskevaa politiikkaa,
  kilpailupolitiikkaa ja immateriaalioikeuksia, jotka vaikuttavat kaupan tuottojen oikeudenmukaiseen jakoon. |
| --- | --- |

(28)

Terveys- ja kasvinsuojelutoimilla ja kaupan teknisillä esteillä voi olla vaikutusta kauppaan
  ja työllisyystilanteeseen
  ,
  ja ne edellyttävät
  yhteistyötä. Kaupallisessa ja kauppaan liittyvässä yhteistyössä olisi käsiteltävä myös
  työllisyyspolitiikkaa, etenkin nuorten työllisyyttä koskevaa politiikkaa,
  kilpailupolitiikkaa ja immateriaalioikeuksia, jotka vaikuttavat kaupan tuottojen oikeudenmukaiseen jakoon.

Tarkistus 17

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 29 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (29) | Sen varmistamiseksi, että MMA:t voivat osallistua parhain edellytyksin unionin sisämarkkinoille samoin kuin alueellisille, alialueellisille ja kansainvälisille markkinoille, on tärkeää kehittää MMA:iden valmiuksia asiaankuuluvilla aloilla. Näitä ovat henkilöresurssien ja osaamisen kehittäminen, pienten ja keskisuurten yritysten
  kehittäminen
  ,
  toimialojen monipuolistaminen
  ja
  asianmukaisen oikeudellisen kehyksen täytäntöönpano
  investointeja edistävän liikeympäristön luomiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(29)

Sen varmistamiseksi, että MMA:t voivat osallistua parhain edellytyksin unionin sisämarkkinoille samoin kuin alueellisille, alialueellisille ja kansainvälisille markkinoille, on tärkeää kehittää MMA:iden valmiuksia asiaankuuluvilla aloilla. Näitä ovat henkilöresurssien ja osaamisen kehittäminen, pienten ja keskisuurten yritysten
  kehittäminen
  ,
  toimialojen monipuolistaminen
  ja
  asianmukaisen oikeudellisen kehyksen täytäntöönpano
  investointeja edistävän liikeympäristön luomiseksi.

| (29) | Sen varmistamiseksi, että MMA:t voivat osallistua parhain edellytyksin unionin sisämarkkinoille samoin kuin alueellisille, alialueellisille ja kansainvälisille markkinoille, on tärkeää kehittää MMA:iden valmiuksia asiaankuuluvilla aloilla. Näitä ovat henkilöresurssien ja osaamisen kehittäminen
  tarjoamalla asianmukaista ammatti- ja täydennyskoulutusta
  ,
  helpottamalla
  pienten ja keskisuurten yritysten
  kehittymistä
  ,
  helpottamalla mikrorahoitusvälineiden saatavuutta ja lainansaantia, monipuolistamalla toimialoja
  ja
  panemalla täytäntöön asianmukainen oikeudellinen kehys
  investointeja edistävän liikeympäristön luomiseksi.
  Yhdistämällä tätä varten Euroopan kehitysrahaston (EKR) varoja ja unionin yleisen talousarvion mukaisia ohjelmia ja välineitä, joiden suhteen MMA:t ovat tukikelpoisia, olisi mahdollista tehostaa ja järkiperäistää ehdotettuja investointeja. |
| --- | --- |

(29)

Sen varmistamiseksi, että MMA:t voivat osallistua parhain edellytyksin unionin sisämarkkinoille samoin kuin alueellisille, alialueellisille ja kansainvälisille markkinoille, on tärkeää kehittää MMA:iden valmiuksia asiaankuuluvilla aloilla. Näitä ovat henkilöresurssien ja osaamisen kehittäminen
  tarjoamalla asianmukaista ammatti- ja täydennyskoulutusta
  ,
  helpottamalla
  pienten ja keskisuurten yritysten
  kehittymistä
  ,
  helpottamalla mikrorahoitusvälineiden saatavuutta ja lainansaantia, monipuolistamalla toimialoja
  ja
  panemalla täytäntöön asianmukainen oikeudellinen kehys
  investointeja edistävän liikeympäristön luomiseksi.
  Yhdistämällä tätä varten Euroopan kehitysrahaston (EKR) varoja ja unionin yleisen talousarvion mukaisia ohjelmia ja välineitä, joiden suhteen MMA:t ovat tukikelpoisia, olisi mahdollista tehostaa ja järkiperäistää ehdotettuja investointeja.

Tarkistus 18

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 30 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (30 a) | MMA:t voivat olla ratkaisevassa asemassa torjuttaessa veroparatiiseja. Tässä yhteydessä olisi korostettava tarvetta edistää todellista avoimuutta rahoitusalalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(30 a)

MMA:t voivat olla ratkaisevassa asemassa torjuttaessa veroparatiiseja. Tässä yhteydessä olisi korostettava tarvetta edistää todellista avoimuutta rahoitusalalla.

Tarkistus 19

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 33 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (33) | MMA-assosiaatiopäätöksen
  9 ja 82 artiklassa säädetyillä rahoitusapua koskevilla menettelyillä siirretään erityisesti MMA:ille päävastuu 11. EKR:n ohjelmointiin ja toteuttamiseen liittyvästä yhteistyöstä. Yhteistyötä tehdään pääosin MMA:iden alueellisten säännösten mukaisesti, ja samalla vahvistetaan tuki ohjelmoitujen toimien seurannalle, arvioinnille ja tarkastamiselle. Lisäksi on tarkennettava, että MMA:ille voidaan myöntää rahoitusta 76 artiklassa säädetyistä eri lähteistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(33)

MMA-assosiaatiopäätöksen
  9 ja 82 artiklassa säädetyillä rahoitusapua koskevilla menettelyillä siirretään erityisesti MMA:ille päävastuu 11. EKR:n ohjelmointiin ja toteuttamiseen liittyvästä yhteistyöstä. Yhteistyötä tehdään pääosin MMA:iden alueellisten säännösten mukaisesti, ja samalla vahvistetaan tuki ohjelmoitujen toimien seurannalle, arvioinnille ja tarkastamiselle. Lisäksi on tarkennettava, että MMA:ille voidaan myöntää rahoitusta 76 artiklassa säädetyistä eri lähteistä.

| (33) | Jäljempänä
  9 ja 82 artiklassa säädetyillä rahoitusapua koskevilla menettelyillä siirretään erityisesti MMA:ille päävastuu 11. EKR:n ohjelmointiin ja toteuttamiseen liittyvästä yhteistyöstä. Yhteistyötä tehdään pääosin MMA:iden alueellisten säännösten mukaisesti, ja samalla vahvistetaan tuki ohjelmoitujen toimien seurannalle, arvioinnille ja tarkastamiselle. Lisäksi on tarkennettava, että MMA:ille voidaan myöntää rahoitusta 76 artiklassa säädetyistä eri lähteistä
  ja että komission velvollisuus on edistää MMA:iden pääsyä horisontaalisiin ohjelmiin ottamalla käyttöön MMA- strategiansa, josta säädetään 88 artiklan 2 a kohdassa
  . |
| --- | --- |

(33)

Jäljempänä
  9 ja 82 artiklassa säädetyillä rahoitusapua koskevilla menettelyillä siirretään erityisesti MMA:ille päävastuu 11. EKR:n ohjelmointiin ja toteuttamiseen liittyvästä yhteistyöstä. Yhteistyötä tehdään pääosin MMA:iden alueellisten säännösten mukaisesti, ja samalla vahvistetaan tuki ohjelmoitujen toimien seurannalle, arvioinnille ja tarkastamiselle. Lisäksi on tarkennettava, että MMA:ille voidaan myöntää rahoitusta 76 artiklassa säädetyistä eri lähteistä
  ja että komission velvollisuus on edistää MMA:iden pääsyä horisontaalisiin ohjelmiin ottamalla käyttöön MMA- strategiansa, josta säädetään 88 artiklan 2 a kohdassa
  .

Tarkistus 20

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 34 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (34) | Ohjelma-asiakirjojen laatimista, seurantaa,
  tarkastusta
  arviointia, tarkistamista ja täytäntöönpanoa sekä raportointia ja rahoitusoikaisuja koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen antamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan
  mukainen valta antaa säädöksiä olisi siirrettävä komissiolle
  tämän päätöksen neljännen osan osalta. Teknologian kehityksen ja tullilainsäädännön muutosten ottamiseksi huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan
  mukainen valta antaa säädöksiä, joilla muutetaan
  liitteen VI
  lisäyksiä, olisi myös siirrettävä komissiolle
  . On erityisen tärkeää, että komissio
  järjestää
  asianmukaiset kuulemiset
  valmistelutyönsä kuluessa, asiantuntijataso mukaan lukien
  . Delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan
  komission olisi
  varmistettava, että
  asiaankuuluvat
  asiakirjat
  siirretään samanaikaisesti, viipymättä
  ja asianmukaisesti
  neuvostolle
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(34)

Ohjelma-asiakirjojen laatimista, seurantaa,
  tarkastusta
  arviointia, tarkistamista ja täytäntöönpanoa sekä raportointia ja rahoitusoikaisuja koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen antamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan
  mukainen valta antaa säädöksiä olisi siirrettävä komissiolle
  tämän päätöksen neljännen osan osalta. Teknologian kehityksen ja tullilainsäädännön muutosten ottamiseksi huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan
  mukainen valta antaa säädöksiä, joilla muutetaan
  liitteen VI
  lisäyksiä, olisi myös siirrettävä komissiolle
  . On erityisen tärkeää, että komissio
  järjestää
  asianmukaiset kuulemiset
  valmistelutyönsä kuluessa, asiantuntijataso mukaan lukien
  . Delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan
  komission olisi
  varmistettava, että
  asiaankuuluvat
  asiakirjat
  siirretään samanaikaisesti, viipymättä
  ja asianmukaisesti
  neuvostolle
  .

| (34) | Ohjelma-asiakirjojen laatimista, seurantaa, arviointia, tarkistamista ja täytäntöönpanoa sekä raportointia ja rahoitusoikaisuja koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen antamiseksi
  komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan
  mukaisesti
  tämän päätöksen neljännen osan osalta.
  Jotta voidaan hyväksyä päätökset, jotka koskevat alkuperäkumulaation myöntämistä MMA:n ja sellaisen maan välillä, jonka kanssa unioni on tehnyt vapaakauppasopimuksen ja soveltaa sitä, sekä poikkeuksia rekisteröidyn viejän järjestelmästä ja tilapäisistä poikkeuksista liitteen VI säännöksistä tämän liitteen säännöksistä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti tämän päätöksen liitteen VI osalta.
  Teknologian kehityksen ja tullilainsäädännön muutosten ottamiseksi huomioon
  komissiolle olisi myös siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan
  mukaisesti
  liitteen VI
  lisäysten muuttamisesta
  .
  Jotta voidaan hyväksyä päätökset, jotka koskevat etuusmenettelyjen tilapäistä peruuttamista, liitteessä VII tarkoitettuja ennakkovalvontatoimenpiteitä sekä liitteessä VIII tarkoitettuja väliaikaisia ja pysyviä suojatoimenpiteitä, komissiolle olisi myös siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti tämän päätöksen liitteen VII ja VIII osalta.
  On erityisen tärkeää, että komissio
  asiaa valmistellessaan toteuttaa
  asianmukaiset kuulemiset
  , myös asiantuntijatasolla
  .
  Komission olisi
  delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että
  asianomaiset
  asiakirjat
  toimitetaan Euroopan parlamentille
  ja
  neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja
  asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(34)

Ohjelma-asiakirjojen laatimista, seurantaa, arviointia, tarkistamista ja täytäntöönpanoa sekä raportointia ja rahoitusoikaisuja koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen antamiseksi
  komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan
  mukaisesti
  tämän päätöksen neljännen osan osalta.
  Jotta voidaan hyväksyä päätökset, jotka koskevat alkuperäkumulaation myöntämistä MMA:n ja sellaisen maan välillä, jonka kanssa unioni on tehnyt vapaakauppasopimuksen ja soveltaa sitä, sekä poikkeuksia rekisteröidyn viejän järjestelmästä ja tilapäisistä poikkeuksista liitteen VI säännöksistä tämän liitteen säännöksistä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti tämän päätöksen liitteen VI osalta.
  Teknologian kehityksen ja tullilainsäädännön muutosten ottamiseksi huomioon
  komissiolle olisi myös siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan
  mukaisesti
  liitteen VI
  lisäysten muuttamisesta
  .
  Jotta voidaan hyväksyä päätökset, jotka koskevat etuusmenettelyjen tilapäistä peruuttamista, liitteessä VII tarkoitettuja ennakkovalvontatoimenpiteitä sekä liitteessä VIII tarkoitettuja väliaikaisia ja pysyviä suojatoimenpiteitä, komissiolle olisi myös siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti tämän päätöksen liitteen VII ja VIII osalta.
  On erityisen tärkeää, että komissio
  asiaa valmistellessaan toteuttaa
  asianmukaiset kuulemiset
  , myös asiantuntijatasolla
  .
  Komission olisi
  delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että
  asianomaiset
  asiakirjat
  toimitetaan Euroopan parlamentille
  ja
  neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja
  asianmukaisesti.

Tarkistus 21

Ehdotus päätökseksi

2 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Sen varmistamiseksi, että nämä tavoitteet saavutetaan, kunkin MMA:n yksilöllisyys ja maantieteellinen sijainti sekä poliittinen, taloudellinen ja sosiaalinen tilanne otetaan huomioon. |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Sen varmistamiseksi, että nämä tavoitteet saavutetaan, kunkin MMA:n yksilöllisyys ja maantieteellinen sijainti sekä poliittinen, taloudellinen ja sosiaalinen tilanne otetaan huomioon.

Tarkistus 22

Ehdotus päätökseksi

5 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | ympäristöystävällisen kasvun edistäminen; |

Komission teksti

Tarkistus

b)

ympäristöystävällisen kasvun edistäminen;

| b) | ympäristöystävällisen kasvun
  sekä vihreiden työpaikkojen
  edistäminen
  kaikilla ympäristöystävällistä kasvua edistävillä aloilla
  ; |
| --- | --- |

b)

ympäristöystävällisen kasvun
  sekä vihreiden työpaikkojen
  edistäminen
  kaikilla ympäristöystävällistä kasvua edistävillä aloilla
  ;

Tarkistus 23

Ehdotus päätökseksi

6 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Lujittaakseen keskinäisiä suhteitaan unioni ja MMA:t pyrkivät tiedottamaan assosiaatiosta kansalaisilleen, erityisesti edistämällä MMA:iden viranomaisten, tiedeyhteisön, kansalaisyhteiskunnan ja yritysten ja niiden unionissa sijaitsevien kumppanien välisten yhteyksien ja yhteistyön kehittämistä. | 1.   Lujittaakseen keskinäisiä suhteitaan unioni ja MMA:t pyrkivät tiedottamaan assosiaatiosta
  ja siitä saatavista yhteisistä eduista
  kansalaisilleen, erityisesti siten, että edistetään yhteyksien ja yhteistyön kehittämistä toisaalta MMA:iden viranomaisten, tiedeyhteisön, kansalaisyhteiskunnan
  , työmarkkinaosapuolten
  ja yritysten ja toisaalta unionissa olevien kumppanien välillä.
  Tätä varten unioni varmistaa, että MMA:t todella osallistuvat tieto- ja viestintäohjelmiin ja erityisesti Europe Direct -tiedotuspisteiden toimintaan, jotta MMA:issa asuvat unionin kansalaiset ja unioni saatetaan lähemmäksi toisiaan. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Lujittaakseen keskinäisiä suhteitaan unioni ja MMA:t pyrkivät tiedottamaan assosiaatiosta kansalaisilleen, erityisesti edistämällä MMA:iden viranomaisten, tiedeyhteisön, kansalaisyhteiskunnan ja yritysten ja niiden unionissa sijaitsevien kumppanien välisten yhteyksien ja yhteistyön kehittämistä.

1.   Lujittaakseen keskinäisiä suhteitaan unioni ja MMA:t pyrkivät tiedottamaan assosiaatiosta
  ja siitä saatavista yhteisistä eduista
  kansalaisilleen, erityisesti siten, että edistetään yhteyksien ja yhteistyön kehittämistä toisaalta MMA:iden viranomaisten, tiedeyhteisön, kansalaisyhteiskunnan
  , työmarkkinaosapuolten
  ja yritysten ja toisaalta unionissa olevien kumppanien välillä.
  Tätä varten unioni varmistaa, että MMA:t todella osallistuvat tieto- ja viestintäohjelmiin ja erityisesti Europe Direct -tiedotuspisteiden toimintaan, jotta MMA:issa asuvat unionin kansalaiset ja unioni saatetaan lähemmäksi toisiaan.

Tarkistus 24

Ehdotus päätökseksi

6 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Komissio varmistaa, että MMA:iden kanssa solmittuja kumppanuuksia edistetään kaikissa 88 artiklassa tarkoitetuissa unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavissa ohjelmissa ja välineissä. |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Komissio varmistaa, että MMA:iden kanssa solmittuja kumppanuuksia edistetään kaikissa 88 artiklassa tarkoitetuissa unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavissa ohjelmissa ja välineissä.

Tarkistus 25

Ehdotus päätökseksi

7 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Assosiaation tavoitteena on tukea MMA:iden ja muiden kumppanien välistä yhteistyötä tämän päätöksen toisessa ja kolmannessa osassa määritellyillä yhteistyöaloilla. Tältä osin assosiaation tavoitteena on edistää MMA:iden ja perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitettujen syrjäisimpien alueiden ja niiden naapurimaiden, jotka voivat olla Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioita, välistä yhteistyötä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi unioni parantaa EU:n eri rahoitusvälineistä tuettujen yhteistyöohjelmien välistä koordinointia ja synergioita. | 3.   Assosiaation tavoitteena on tukea MMA:iden ja muiden kumppanien välistä yhteistyötä tämän päätöksen toisessa ja kolmannessa osassa määritellyillä yhteistyöaloilla. Tältä osin assosiaation tavoitteena on edistää MMA:iden ja perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitettujen syrjäisimpien alueiden ja niiden naapurimaiden, jotka voivat olla Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioita, välistä yhteistyötä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi unioni parantaa EU:n eri rahoitusvälineistä tuettujen yhteistyöohjelmien välistä koordinointia ja synergioita,
  myös koheesiopolitiikan alalla toteutettavia alueellisen yhteistyön ohjelmia
  .
  Unioni ottaa MMA:t mukaan poliittiseen vuoropuheluun, jota se käy MMA:iden naapurimaiden kanssa, ja ilmoittaa niille AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen asialistasta sekä kokouksessa annetuista päätöslauselmista ja suosituksista. Jäsenvaltiot ja komissio tukevat lisäksi MMA:iden viranomaisten kaikkia pyyntöjä osallistua tarkkailijoina AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistuntoihin edustajakokouksen oman työjärjestyksen sääntöjä noudattaen. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Assosiaation tavoitteena on tukea MMA:iden ja muiden kumppanien välistä yhteistyötä tämän päätöksen toisessa ja kolmannessa osassa määritellyillä yhteistyöaloilla. Tältä osin assosiaation tavoitteena on edistää MMA:iden ja perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitettujen syrjäisimpien alueiden ja niiden naapurimaiden, jotka voivat olla Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioita, välistä yhteistyötä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi unioni parantaa EU:n eri rahoitusvälineistä tuettujen yhteistyöohjelmien välistä koordinointia ja synergioita.

3.   Assosiaation tavoitteena on tukea MMA:iden ja muiden kumppanien välistä yhteistyötä tämän päätöksen toisessa ja kolmannessa osassa määritellyillä yhteistyöaloilla. Tältä osin assosiaation tavoitteena on edistää MMA:iden ja perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitettujen syrjäisimpien alueiden ja niiden naapurimaiden, jotka voivat olla Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioita, välistä yhteistyötä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi unioni parantaa EU:n eri rahoitusvälineistä tuettujen yhteistyöohjelmien välistä koordinointia ja synergioita,
  myös koheesiopolitiikan alalla toteutettavia alueellisen yhteistyön ohjelmia
  .
  Unioni ottaa MMA:t mukaan poliittiseen vuoropuheluun, jota se käy MMA:iden naapurimaiden kanssa, ja ilmoittaa niille AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen asialistasta sekä kokouksessa annetuista päätöslauselmista ja suosituksista. Jäsenvaltiot ja komissio tukevat lisäksi MMA:iden viranomaisten kaikkia pyyntöjä osallistua tarkkailijoina AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistuntoihin edustajakokouksen oman työjärjestyksen sääntöjä noudattaen.

Tarkistus 26

Ehdotus päätökseksi

7 artikla – 4 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | MMA:iden osallistuminen alueellisten markkinoiden kehittämiseen alueellisissa yhdentymisjärjestöissä; |

Komission teksti

Tarkistus

d)

MMA:iden osallistuminen alueellisten markkinoiden kehittämiseen alueellisissa yhdentymisjärjestöissä;

| d) | MMA:iden osallistuminen alueellisten
  järjestöjen tai alueellisten
  markkinoiden kehittämiseen alueellisissa yhdentymisjärjestöissä; |
| --- | --- |

d)

MMA:iden osallistuminen alueellisten
  järjestöjen tai alueellisten
  markkinoiden kehittämiseen alueellisissa yhdentymisjärjestöissä;

Tarkistus 27

Ehdotus päätökseksi

9 artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   MMA:t järjestävät tarvittaessa vuoropuhelua ja kuulemisia esimerkiksi seuraavien viranomaisten ja elinten kanssa: | 2.   MMA:t järjestävät tarvittaessa vuoropuhelua ja kuulemisia esimerkiksi seuraavien viranomaisten
  , parlamentin jäsenten
  ja elinten kanssa: |

Komission teksti

Tarkistus

2.   MMA:t järjestävät tarvittaessa vuoropuhelua ja kuulemisia esimerkiksi seuraavien viranomaisten ja elinten kanssa:

2.   MMA:t järjestävät tarvittaessa vuoropuhelua ja kuulemisia esimerkiksi seuraavien viranomaisten
  , parlamentin jäsenten
  ja elinten kanssa:

Tarkistus 28

Ehdotus päätökseksi

9 artikla – 2 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | kansallisella ja unionin tasolla MMA:ita edustavat parlamentin jäsenet; |

Komission teksti

Tarkistus

a a)

kansallisella ja unionin tasolla MMA:ita edustavat parlamentin jäsenet;

Tarkistus 29

Ehdotus päätökseksi

9 artikla – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | yhteisöt, joihin MMA:t kuuluvat, kuten esimerkiksi merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatio (OCTA); |

Komission teksti

Tarkistus

c a)

yhteisöt, joihin MMA:t kuuluvat, kuten esimerkiksi merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatio (OCTA);

Tarkistus 30

Ehdotus päätökseksi

10 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | kansallisella ja unionin tasolla MMA:ita edustavat parlamentin jäsenet; |

Komission teksti

Tarkistus

b a)

kansallisella ja unionin tasolla MMA:ita edustavat parlamentin jäsenet;

Tarkistus 31

Ehdotus päätökseksi

12 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 a)
     
  Vuoropuhelun kautta MMA:t saavat tietoa alueellisista horisontaalisista ohjelmista sekä meneillään olevista EKR:n alueellisista hankkeista, ja näin niillä on mahdollisuus osallistua niihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 a)
     
  Vuoropuhelun kautta MMA:t saavat tietoa alueellisista horisontaalisista ohjelmista sekä meneillään olevista EKR:n alueellisista hankkeista, ja näin niillä on mahdollisuus osallistua niihin.

Tarkistus 32

Ehdotus päätökseksi

13 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | Euroopan unionin ja MMA:iden välisellä keskustelufoorumilla, jäljempänä ”MMA–EU-foorumi”, kokoontuvat vuosittain MMA:iden viranomaiset, jäsenvaltioiden edustajat ja komissio. Euroopan parlamentin jäsenet, EIP:n edustajat
  ja
  syrjäisimpien alueiden edustajat osallistuvat tarvittaessa MMA–EU-foorumiin; |

Komission teksti

Tarkistus

a)

Euroopan unionin ja MMA:iden välisellä keskustelufoorumilla, jäljempänä ”MMA–EU-foorumi”, kokoontuvat vuosittain MMA:iden viranomaiset, jäsenvaltioiden edustajat ja komissio. Euroopan parlamentin jäsenet, EIP:n edustajat
  ja
  syrjäisimpien alueiden edustajat osallistuvat tarvittaessa MMA–EU-foorumiin;

| a) | Euroopan unionin ja MMA:iden välisellä keskustelufoorumilla, jäljempänä ”MMA–EU-foorumi”, kokoontuvat vuosittain MMA:iden viranomaiset,
  valitut MMA:iden parlamenttien jäsenet,
  jäsenvaltioiden edustajat ja komissio. Euroopan parlamentin jäsenet
  osallistuvat siihen myös.
  EIP:n edustajat, syrjäisimpien alueiden edustajat
  sekä AKT-naapurivaltiot ja muut kuin AKT-valtiot
  osallistuvat tarvittaessa MMA–EU-foorumiin; |
| --- | --- |

a)

Euroopan unionin ja MMA:iden välisellä keskustelufoorumilla, jäljempänä ”MMA–EU-foorumi”, kokoontuvat vuosittain MMA:iden viranomaiset,
  valitut MMA:iden parlamenttien jäsenet,
  jäsenvaltioiden edustajat ja komissio. Euroopan parlamentin jäsenet
  osallistuvat siihen myös.
  EIP:n edustajat, syrjäisimpien alueiden edustajat
  sekä AKT-naapurivaltiot ja muut kuin AKT-valtiot
  osallistuvat tarvittaessa MMA–EU-foorumiin;

Tarkistus 33

Ehdotus päätökseksi

13 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | komissio, MMA:t ja jäsenvaltiot, joihin ne ovat sidoksissa, järjestävät säännöllisesti kolmikantaneuvotteluja. Näitä neuvotteluja järjestetään
  yleensä
  neljä kertaa vuodessa komission aloitteesta tai
  MMA:iden
  ja niiden jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa, pyynnöstä; |

Komission teksti

Tarkistus

b)

komissio, MMA:t ja jäsenvaltiot, joihin ne ovat sidoksissa, järjestävät säännöllisesti kolmikantaneuvotteluja. Näitä neuvotteluja järjestetään
  yleensä
  neljä kertaa vuodessa komission aloitteesta tai
  MMA:iden
  ja niiden jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa, pyynnöstä;

| b) | komissio, MMA:t ja jäsenvaltiot, joihin ne ovat sidoksissa, järjestävät säännöllisesti kolmikantaneuvotteluja. Näitä neuvotteluja järjestetään
  tarpeen mukaan vähintään
  neljä kertaa vuodessa komission aloitteesta tai
  yhden tai useamman MMA:n
  ja niiden jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa, pyynnöstä; |
| --- | --- |

b)

komissio, MMA:t ja jäsenvaltiot, joihin ne ovat sidoksissa, järjestävät säännöllisesti kolmikantaneuvotteluja. Näitä neuvotteluja järjestetään
  tarpeen mukaan vähintään
  neljä kertaa vuodessa komission aloitteesta tai
  yhden tai useamman MMA:n
  ja niiden jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa, pyynnöstä;

Tarkistus 34

Ehdotus päätökseksi

15 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | sellaisten kestävää taloudellista toimintaa erityisesti tutkimuksen alalla sekä maatalous-, käsityö- ja matkailualalla harjoittavien pk-yritysten tukeminen, jotka hyödyntävät alueiden ekosysteemien monimuotoisuutta; |

Komission teksti

Tarkistus

c a)

sellaisten kestävää taloudellista toimintaa erityisesti tutkimuksen alalla sekä maatalous-, käsityö- ja matkailualalla harjoittavien pk-yritysten tukeminen, jotka hyödyntävät alueiden ekosysteemien monimuotoisuutta;

Tarkistus 35

Ehdotus päätökseksi

17 artikla – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | taloudellisten ja sosiaalisten toimintojen, kuten kalastuksen, vesiviljelyn, matkailun
  ja meriliikenteen
  , yhteensovittaminen meri- ja rannikkoalueiden potentiaalin kanssa uusiutuvien energialähteiden ja raaka-aineiden osalta ottaen huomioon ilmastonmuutoksen
  ja ihmisen toiminnan
  vaikutukset. |

Komission teksti

Tarkistus

b)

taloudellisten ja sosiaalisten toimintojen, kuten kalastuksen, vesiviljelyn, matkailun
  ja meriliikenteen
  , yhteensovittaminen meri- ja rannikkoalueiden potentiaalin kanssa uusiutuvien energialähteiden ja raaka-aineiden osalta ottaen huomioon ilmastonmuutoksen
  ja ihmisen toiminnan
  vaikutukset.

| b) | taloudellisten ja sosiaalisten toimintojen, kuten kalastuksen, vesiviljelyn,
  maatalouden,
  matkailun
  , meri- ja ilmaliikenteen
  ,
  teollisuuden, kaivostoiminnan ja aluesuunnittelun
  yhteensovittaminen meri- ja rannikkoalueiden potentiaalin kanssa uusiutuvien energialähteiden ja raaka-aineiden osalta ottaen huomioon
  ihmisen ja eläinten toiminnasta johtuvan
  ilmastonmuutoksen
  sekä maalta peräisin olevan pilaantumisen
  vaikutukset. |
| --- | --- |

b)

taloudellisten ja sosiaalisten toimintojen, kuten kalastuksen, vesiviljelyn,
  maatalouden,
  matkailun
  , meri- ja ilmaliikenteen
  ,
  teollisuuden, kaivostoiminnan ja aluesuunnittelun
  yhteensovittaminen meri- ja rannikkoalueiden potentiaalin kanssa uusiutuvien energialähteiden ja raaka-aineiden osalta ottaen huomioon
  ihmisen ja eläinten toiminnasta johtuvan
  ilmastonmuutoksen
  sekä maalta peräisin olevan pilaantumisen
  vaikutukset.

Tarkistus 36

Ehdotus päätökseksi

19 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | sanotun rajoittamatta voimassa olevia tai tulevia unionin
  ja MMA:iden kahdenvälisiä
  kalastuskumppanuussopimuksia, unioni ja MMA:t pyrkivät konsultoimaan toisiaan säännöllisesti meren elollisten luonnonvarojen suojelusta ja hoidosta ja vaihtamaan tietoja näiden luonnonvarojen tilasta 13 artiklassa tarkoitetuissa assosiaatiofoorumeissa. |

Komission teksti

Tarkistus

c)

sanotun rajoittamatta voimassa olevia tai tulevia unionin
  ja MMA:iden kahdenvälisiä
  kalastuskumppanuussopimuksia, unioni ja MMA:t pyrkivät konsultoimaan toisiaan säännöllisesti meren elollisten luonnonvarojen suojelusta ja hoidosta ja vaihtamaan tietoja näiden luonnonvarojen tilasta 13 artiklassa tarkoitetuissa assosiaatiofoorumeissa.

| c) | sanotun rajoittamatta voimassa olevia tai tulevia unionin
  tekemiä
  kalastuskumppanuussopimuksia, unioni ja MMA:t pyrkivät konsultoimaan toisiaan säännöllisesti meren elollisten luonnonvarojen suojelusta ja hoidosta ja vaihtamaan tietoja näiden luonnonvarojen tilasta 13 artiklassa tarkoitetuissa assosiaatiofoorumeissa. |
| --- | --- |

c)

sanotun rajoittamatta voimassa olevia tai tulevia unionin
  tekemiä
  kalastuskumppanuussopimuksia, unioni ja MMA:t pyrkivät konsultoimaan toisiaan säännöllisesti meren elollisten luonnonvarojen suojelusta ja hoidosta ja vaihtamaan tietoja näiden luonnonvarojen tilasta 13 artiklassa tarkoitetuissa assosiaatiofoorumeissa.

Tarkistus 37

Esitys päätökseksi

19 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | kalakantojen suojelua koskeva vuoropuhelu ja yhteistyö, mukaan lukien toimenpiteet laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjumiseksi ja tehokas yhteistyö alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä ja niiden kanssa. Vuoropuheluun ja yhteistyöhön kuuluvat valvonta- ja tarkastusjärjestelmät, -kannustimet ja -velvoitteet kalastuksen ja rannikkoympäristöjen tehokkaamman hoidon toteuttamiseksi pitkällä aikavälillä. |

Komission teksti

Tarkistus

b)

kalakantojen suojelua koskeva vuoropuhelu ja yhteistyö, mukaan lukien toimenpiteet laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjumiseksi ja tehokas yhteistyö alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä ja niiden kanssa. Vuoropuheluun ja yhteistyöhön kuuluvat valvonta- ja tarkastusjärjestelmät, -kannustimet ja -velvoitteet kalastuksen ja rannikkoympäristöjen tehokkaamman hoidon toteuttamiseksi pitkällä aikavälillä.

| b) | kalakantojen suojelua koskeva vuoropuhelu ja yhteistyö, mukaan lukien toimenpiteet laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjumiseksi ja tehokas yhteistyö alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä ja niiden kanssa. Vuoropuheluun ja yhteistyöhön kuuluvat valvonta- ja tarkastusjärjestelmät, -kannustimet ja -velvoitteet kalastuksen ja rannikkoympäristöjen tehokkaamman hoidon toteuttamiseksi pitkällä aikavälillä.
  Vuoropuhelun ja yhteistyön ohessa komission on lisättävä pyrkimyksiä kestävän kalastuksenhoidon edistämiseksi tukemalla paikallisia seuranta- ja tarkkailujärjestelmiä sellaisten kumppanuussopimusten avulla, jotka tehdään unioniin assosioituneiden MMA:iden kanssa. |
| --- | --- |

b)

kalakantojen suojelua koskeva vuoropuhelu ja yhteistyö, mukaan lukien toimenpiteet laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjumiseksi ja tehokas yhteistyö alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä ja niiden kanssa. Vuoropuheluun ja yhteistyöhön kuuluvat valvonta- ja tarkastusjärjestelmät, -kannustimet ja -velvoitteet kalastuksen ja rannikkoympäristöjen tehokkaamman hoidon toteuttamiseksi pitkällä aikavälillä.
  Vuoropuhelun ja yhteistyön ohessa komission on lisättävä pyrkimyksiä kestävän kalastuksenhoidon edistämiseksi tukemalla paikallisia seuranta- ja tarkkailujärjestelmiä sellaisten kumppanuussopimusten avulla, jotka tehdään unioniin assosioituneiden MMA:iden kanssa.

Tarkistus 38

Ehdotus päätökseksi

20 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Vesihuollon alalla kiinnitetään erityistä huomiota juomavesi- ja sanitaatiopalvelujen tarjoamiseen sellaisilla alueilla, joilla nykyiset palvelut eivät ole riittäviä, mikä edistää suoraan henkilöresurssien kehittämistä parantamalla terveydentilaa ja lisäämällä tuottavuutta. | 2.   Vesihuollon alalla kiinnitetään erityistä huomiota juomavesi- ja sanitaatiopalvelujen tarjoamiseen sellaisilla alueilla, joilla nykyiset palvelut eivät ole riittäviä
  tai jotka ovat erityisen alttiita luonnonkatastrofeille
  , mikä edistää suoraan henkilöresurssien kehittämistä parantamalla terveydentilaa ja lisäämällä tuottavuutta. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Vesihuollon alalla kiinnitetään erityistä huomiota juomavesi- ja sanitaatiopalvelujen tarjoamiseen sellaisilla alueilla, joilla nykyiset palvelut eivät ole riittäviä, mikä edistää suoraan henkilöresurssien kehittämistä parantamalla terveydentilaa ja lisäämällä tuottavuutta.

2.   Vesihuollon alalla kiinnitetään erityistä huomiota juomavesi- ja sanitaatiopalvelujen tarjoamiseen sellaisilla alueilla, joilla nykyiset palvelut eivät ole riittäviä
  tai jotka ovat erityisen alttiita luonnonkatastrofeille
  , mikä edistää suoraan henkilöresurssien kehittämistä parantamalla terveydentilaa ja lisäämällä tuottavuutta.

Tarkistus 39

Ehdotus päätökseksi

21 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Assosiaation puitteissa tehtävä jätehuoltoalan yhteistyö voi käsittää parhaiden ympäristökäytäntöjen edistämisen kaikissa jätehuoltoon liittyvissä toiminnoissa, mukaan luettuna jätteiden vähentäminen, kierrätys tai muut uusioraaka-aineiden erottamisprosessit sekä jätteiden hävittäminen. | Assosiaation puitteissa tehtävä jätehuoltoalan yhteistyö voi käsittää parhaiden ympäristökäytäntöjen edistämisen kaikissa
  ihmis- tai eläinperäisten jätteiden
  huoltoon liittyvissä toiminnoissa, mukaan luettuna jätteiden vähentäminen, kierrätys tai muut uusioraaka-aineiden erottamisprosessit sekä jätteiden hävittäminen. |

Komission teksti

Tarkistus

Assosiaation puitteissa tehtävä jätehuoltoalan yhteistyö voi käsittää parhaiden ympäristökäytäntöjen edistämisen kaikissa jätehuoltoon liittyvissä toiminnoissa, mukaan luettuna jätteiden vähentäminen, kierrätys tai muut uusioraaka-aineiden erottamisprosessit sekä jätteiden hävittäminen.

Assosiaation puitteissa tehtävä jätehuoltoalan yhteistyö voi käsittää parhaiden ympäristökäytäntöjen edistämisen kaikissa
  ihmis- tai eläinperäisten jätteiden
  huoltoon liittyvissä toiminnoissa, mukaan luettuna jätteiden vähentäminen, kierrätys tai muut uusioraaka-aineiden erottamisprosessit sekä jätteiden hävittäminen.

Tarkistus 40

Ehdotus päätökseksi

25 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | maantie-,
  rautatie-, lento-, meri- ja sisävesiliikenne; |

Komission teksti

Tarkistus

b)

maantie-,
  rautatie-, lento-, meri- ja sisävesiliikenne;

| b) | joukkoliikenteen muodot ja muut kestävän maantieliikenteen muodot sekä
  rautatie-, lento-, meri- ja sisävesiliikenne; |
| --- | --- |

b)

joukkoliikenteen muodot ja muut kestävän maantieliikenteen muodot sekä
  rautatie-, lento-, meri- ja sisävesiliikenne;

Tarkistus 41

Ehdotus päätökseksi

29 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Assosiaation puitteissa tehtävän tieto- ja viestintätekniikan palvelujen alan yhteistyön tavoitteena on edistää MMA:issa innovointia, talouskasvua ja parannuksia sekä kansalaisten että yritysten jokapäiväisessä elämässä, mukaan lukien vammaisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien lisääminen. Yhteistyö keskittyy erityisesti MMA:iden sääntelyvalmiuksien parantamiseen, ja sen puitteissa voidaan tukea MMA:iden tieto- ja viestintäpalvelujen laajentamista seuraavilla toimenpiteillä: | Assosiaation puitteissa tehtävän tieto- ja viestintätekniikan palvelujen alan yhteistyön tavoitteena on edistää MMA:issa innovointia, talouskasvua
  , yhteistyötä, ilmaisunvapautta, uusien työpaikkojen luomista
  ja parannuksia sekä kansalaisten että yritysten jokapäiväisessä elämässä, mukaan lukien vammaisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien lisääminen. Yhteistyö keskittyy erityisesti MMA:iden sääntelyvalmiuksien parantamiseen, ja sen puitteissa voidaan tukea MMA:iden tieto- ja viestintäpalvelujen laajentamista seuraavilla toimenpiteillä: |
| a) | sellaisen ennustettavissa olevan sääntely-ympäristön luominen, joka pysyy mukana teknisessä kehityksessä ja edistää kasvua, innovointia, kilpailua ja kuluttajansuojaa; |

Komission teksti

Tarkistus

Assosiaation puitteissa tehtävän tieto- ja viestintätekniikan palvelujen alan yhteistyön tavoitteena on edistää MMA:issa innovointia, talouskasvua ja parannuksia sekä kansalaisten että yritysten jokapäiväisessä elämässä, mukaan lukien vammaisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien lisääminen. Yhteistyö keskittyy erityisesti MMA:iden sääntelyvalmiuksien parantamiseen, ja sen puitteissa voidaan tukea MMA:iden tieto- ja viestintäpalvelujen laajentamista seuraavilla toimenpiteillä:

Assosiaation puitteissa tehtävän tieto- ja viestintätekniikan palvelujen alan yhteistyön tavoitteena on edistää MMA:issa innovointia, talouskasvua
  , yhteistyötä, ilmaisunvapautta, uusien työpaikkojen luomista
  ja parannuksia sekä kansalaisten että yritysten jokapäiväisessä elämässä, mukaan lukien vammaisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien lisääminen. Yhteistyö keskittyy erityisesti MMA:iden sääntelyvalmiuksien parantamiseen, ja sen puitteissa voidaan tukea MMA:iden tieto- ja viestintäpalvelujen laajentamista seuraavilla toimenpiteillä:

a)

sellaisen ennustettavissa olevan sääntely-ympäristön luominen, joka pysyy mukana teknisessä kehityksessä ja edistää kasvua, innovointia, kilpailua ja kuluttajansuojaa;

| a) | sellaisen ennustettavissa olevan sääntely-ympäristön luominen, joka pysyy mukana teknisessä kehityksessä ja edistää kasvua, innovointia, kilpailua ja kuluttajansuojaa; |
| --- | --- |

a)

sellaisen ennustettavissa olevan sääntely-ympäristön luominen, joka pysyy mukana teknisessä kehityksessä ja edistää kasvua, innovointia, kilpailua ja kuluttajansuojaa;

| b) | vuoropuhelu erilaisista poliittisista kysymyksistä, jotka koskevat tietoyhteiskunnan edistämistä ja seurantaa; |
| --- | --- |

b)

vuoropuhelu erilaisista poliittisista kysymyksistä, jotka koskevat tietoyhteiskunnan edistämistä ja seurantaa;

| b) | vuoropuhelu erilaisista poliittisista kysymyksistä, jotka koskevat tietoyhteiskunnan edistämistä ja seurantaa; |
| --- | --- |

b)

vuoropuhelu erilaisista poliittisista kysymyksistä, jotka koskevat tietoyhteiskunnan edistämistä ja seurantaa;

| c) | tietojenvaihto standardeja ja yhteentoimivuutta koskevista kysymyksistä; |
| --- | --- |

c)

tietojenvaihto standardeja ja yhteentoimivuutta koskevista kysymyksistä;

| c) | tietojenvaihto standardeja ja yhteentoimivuutta koskevista kysymyksistä; |
| --- | --- |

c)

tietojenvaihto standardeja ja yhteentoimivuutta koskevista kysymyksistä;

| d) | yhteistyön edistäminen tieto- ja viestintätekniikan tutkimuksen alalla sekä tieto- ja viestintätekniikkaan pohjautuvien tutkimusinfrastruktuurien alalla; |
| --- | --- |

d)

yhteistyön edistäminen tieto- ja viestintätekniikan tutkimuksen alalla sekä tieto- ja viestintätekniikkaan pohjautuvien tutkimusinfrastruktuurien alalla;

| d) | yhteistyön edistäminen tieto- ja viestintätekniikan tutkimuksen alalla sekä tieto- ja viestintätekniikkaan pohjautuvien tutkimusinfrastruktuurien alalla; |
| --- | --- |

d)

yhteistyön edistäminen tieto- ja viestintätekniikan tutkimuksen alalla sekä tieto- ja viestintätekniikkaan pohjautuvien tutkimusinfrastruktuurien alalla;

| e) | palvelujen ja sovellusten kehittäminen aloilla, joilla on suuri yhteiskunnallinen vaikutus. |
| --- | --- |

e)

palvelujen ja sovellusten kehittäminen aloilla, joilla on suuri yhteiskunnallinen vaikutus.

| e) | palvelujen ja sovellusten kehittäminen aloilla, joilla on suuri yhteiskunnallinen vaikutus
  , kuten yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla
  . |
| --- | --- |

e)

palvelujen ja sovellusten kehittäminen aloilla, joilla on suuri yhteiskunnallinen vaikutus
  , kuten yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla
  .

Tarkistus 42

Ehdotus päätökseksi

30 artikla – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Assosiaation puitteissa tehtävä tutkimus- ja innovaatiotoiminnan alan yhteistyö voi kattaa tieteen ja teknologian, mukaan lukien tieto- ja viestintätekniikka, ja sen tavoitteena on edistää MMA:iden kestävää kehitystä sekä MMA:iden osaamista ja
  teollisuuden
  kilpailukykyä. Erityisesti yhteistyön kohteena voivat olla seuraavat: | Assosiaation puitteissa tehtävä tutkimus- ja innovaatiotoiminnan alan yhteistyö voi kattaa tieteen
  , koulutuksen
  ja teknologian, mukaan lukien tieto- ja viestintätekniikka, ja sen tavoitteena on edistää MMA:iden kestävää kehitystä sekä MMA:iden
  yritysten, erityisesti pk-yritysten,
  osaamista ja kilpailukykyä. Erityisesti yhteistyön kohteena voivat olla seuraavat: |

Komission teksti

Tarkistus

Assosiaation puitteissa tehtävä tutkimus- ja innovaatiotoiminnan alan yhteistyö voi kattaa tieteen ja teknologian, mukaan lukien tieto- ja viestintätekniikka, ja sen tavoitteena on edistää MMA:iden kestävää kehitystä sekä MMA:iden osaamista ja
  teollisuuden
  kilpailukykyä. Erityisesti yhteistyön kohteena voivat olla seuraavat:

Assosiaation puitteissa tehtävä tutkimus- ja innovaatiotoiminnan alan yhteistyö voi kattaa tieteen
  , koulutuksen
  ja teknologian, mukaan lukien tieto- ja viestintätekniikka, ja sen tavoitteena on edistää MMA:iden kestävää kehitystä sekä MMA:iden
  yritysten, erityisesti pk-yritysten,
  osaamista ja kilpailukykyä. Erityisesti yhteistyön kohteena voivat olla seuraavat:

Tarkistus 43

Ehdotus päätökseksi

30 artikla – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | politiikan suunnittelu ja laitosten rakentaminen MMA:issa ja yhteiset toiminnot paikallisella, kansallisella tai alueellisella tasolla tavoitteena kehittää tieteeseen, teknologiaan ja innovointiin liittyviä toimintoja ja niiden soveltamista; |

Komission teksti

Tarkistus

b)

politiikan suunnittelu ja laitosten rakentaminen MMA:issa ja yhteiset toiminnot paikallisella, kansallisella tai alueellisella tasolla tavoitteena kehittää tieteeseen, teknologiaan ja innovointiin liittyviä toimintoja ja niiden soveltamista;

| b) | politiikan suunnittelu ja laitosten rakentaminen MMA:issa ja yhteiset toiminnot paikallisella, kansallisella tai alueellisella tasolla tavoitteena kehittää tieteeseen,
  koulutukseen,
  teknologiaan ja innovointiin liittyviä toimintoja ja niiden soveltamista; |
| --- | --- |

b)

politiikan suunnittelu ja laitosten rakentaminen MMA:issa ja yhteiset toiminnot paikallisella, kansallisella tai alueellisella tasolla tavoitteena kehittää tieteeseen,
  koulutukseen,
  teknologiaan ja innovointiin liittyviä toimintoja ja niiden soveltamista;

Tarkistus 44

Ehdotus päätökseksi

30 artikla – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | yksittäisten MMA:ista peräisin olevien tutkijoiden, tutkimuslaitosten ja oikeushenkilöiden osallistuminen unionin
  tutkimus- ja innovaatio-ohjelmiin
  yhteistyön puitteissa; |

Komission teksti

Tarkistus

d)

yksittäisten MMA:ista peräisin olevien tutkijoiden, tutkimuslaitosten ja oikeushenkilöiden osallistuminen unionin
  tutkimus- ja innovaatio-ohjelmiin
  yhteistyön puitteissa;

| d) | yksittäisten MMA:ista peräisin olevien tutkijoiden, tutkimuslaitosten
  , pk-yritysten
  ja oikeushenkilöiden osallistuminen
  sellaisen
  unionin yhteistyön puitteissa
  , joka koskee yritysten, erityisesti pk-yritysten, tutkimus-, innovointi- ja kilpailukykyohjelmia
  ; |
| --- | --- |

d)

yksittäisten MMA:ista peräisin olevien tutkijoiden, tutkimuslaitosten
  , pk-yritysten
  ja oikeushenkilöiden osallistuminen
  sellaisen
  unionin yhteistyön puitteissa
  , joka koskee yritysten, erityisesti pk-yritysten, tutkimus-, innovointi- ja kilpailukykyohjelmia
  ;

Tarkistus 45

Ehdotus päätökseksi

30 artikla – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | MMA:iden tutkijoiden koulutus, kansainvälinen liikkuvuus ja vaihto. |

Komission teksti

Tarkistus

e)

MMA:iden tutkijoiden koulutus, kansainvälinen liikkuvuus ja vaihto.

| e) | MMA:iden tutkijoiden
  ja opiskelijoiden
  koulutus
  ja
  kansainvälinen liikkuvuus
  sekä tutkijoiden ja opiskelijoiden
  vaihto. |
| --- | --- |

e)

MMA:iden tutkijoiden
  ja opiskelijoiden
  koulutus
  ja
  kansainvälinen liikkuvuus
  sekä tutkijoiden ja opiskelijoiden
  vaihto.

Tarkistus 46

Ehdotus päätökseksi

31 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Unioni varmistaa, että MMA:iden luonnolliset henkilöt, siten kuin heidät on määritelty
  49 artiklassa, voivat osallistua
  unionin nuorisoaloitteisiin samalta pohjalta kuin jäsenvaltioiden kansalaiset. | 1.   Unioni varmistaa, että MMA:iden luonnolliset henkilöt, siten kuin heidät on määritelty
  49 artiklassa, osallistuvat
  unionin nuorisoaloitteisiin
  ja -ohjelmiin
  samalta pohjalta kuin jäsenvaltioiden kansalaiset. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Unioni varmistaa, että MMA:iden luonnolliset henkilöt, siten kuin heidät on määritelty
  49 artiklassa, voivat osallistua
  unionin nuorisoaloitteisiin samalta pohjalta kuin jäsenvaltioiden kansalaiset.

1.   Unioni varmistaa, että MMA:iden luonnolliset henkilöt, siten kuin heidät on määritelty
  49 artiklassa, osallistuvat
  unionin nuorisoaloitteisiin
  ja -ohjelmiin
  samalta pohjalta kuin jäsenvaltioiden kansalaiset.

Tarkistus 47

Ehdotus päätökseksi

31 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Assosiaation tavoitteena on vahvistaa MMA:issa ja unionissa asuvien nuorten välisiä siteitä muun muassa edistämällä MMA:iden nuorison oppimiseen liittyvää liikkuvuutta ja lisäämällä nuorten välistä yhteisymmärrystä. | 2.   Assosiaation tavoitteena on vahvistaa MMA:issa ja unionissa asuvien nuorten välisiä siteitä muun muassa edistämällä MMA:iden nuorison
  yleissivistävää ja ammattiin johtavaa koulutusta, jatkuvaa kouluttautumista,
  oppimiseen liittyvää
  vaihtoa ja
  liikkuvuutta ja lisäämällä
  kulttuurien välistä oppimista ja
  nuorten välistä yhteisymmärrystä. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Assosiaation tavoitteena on vahvistaa MMA:issa ja unionissa asuvien nuorten välisiä siteitä muun muassa edistämällä MMA:iden nuorison oppimiseen liittyvää liikkuvuutta ja lisäämällä nuorten välistä yhteisymmärrystä.

2.   Assosiaation tavoitteena on vahvistaa MMA:issa ja unionissa asuvien nuorten välisiä siteitä muun muassa edistämällä MMA:iden nuorison
  yleissivistävää ja ammattiin johtavaa koulutusta, jatkuvaa kouluttautumista,
  oppimiseen liittyvää
  vaihtoa ja
  liikkuvuutta ja lisäämällä
  kulttuurien välistä oppimista ja
  nuorten välistä yhteisymmärrystä.

Tarkistus 48

Ehdotus päätökseksi

31 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Unioni ja MMA:t tekevät yhteistyötä sen varmistamiseksi, että nuoret ovat aktiivisesti osallisina työmarkkinoilla, jotta voidaan välttää nuorisotyöttömyyttä. |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Unioni ja MMA:t tekevät yhteistyötä sen varmistamiseksi, että nuoret ovat aktiivisesti osallisina työmarkkinoilla, jotta voidaan välttää nuorisotyöttömyyttä.

Tarkistus 49

Ehdotus päätökseksi

32 artikla – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | työharjoittelumahdollisuuksien tarjoaminen, jotta opiskelijat voivat kehittää työmarkkinoiden kannalta hyödyllisiä taitoja; |

Komission teksti

Tarkistus

a a)

työharjoittelumahdollisuuksien tarjoaminen, jotta opiskelijat voivat kehittää työmarkkinoiden kannalta hyödyllisiä taitoja;

Tarkistus 50

Ehdotus päätökseksi

32 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | MMA:iden tukeminen koulutuspolitiikan määrittelyssä ja toteutuksessa. |

Komission teksti

Tarkistus

b)

MMA:iden tukeminen koulutuspolitiikan määrittelyssä ja toteutuksessa.

| b) | MMA:iden tukeminen koulutuspolitiikan
  sekä virallista ja epävirallista ammattikoulutusta koskevan politiikan
  määrittelyssä ja toteutuksessa. |
| --- | --- |

b)

MMA:iden tukeminen koulutuspolitiikan
  sekä virallista ja epävirallista ammattikoulutusta koskevan politiikan
  määrittelyssä ja toteutuksessa.

Tarkistus 51

Ehdotus päätökseksi

32 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Unioni varmistaa, että MMA:iden luonnolliset henkilöt, siten kuin heidät on määritelty 49 artiklassa,
  voivat osallistua
  unionin
  koulutusaloitteisiin samalta pohjalta kuin jäsenvaltioiden kansalaiset
  . | 2.   Unioni varmistaa, että MMA:iden luonnolliset henkilöt, siten kuin heidät on määritelty 49 artiklassa,
  osallistuvat
  unionin
  yleissivistävää koulutusta ja ammattikoulutusta koskeviin aloitteisiin ja erityisesti Yhteinen Erasmus -ohjelmaan
  . |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Unioni varmistaa, että MMA:iden luonnolliset henkilöt, siten kuin heidät on määritelty 49 artiklassa,
  voivat osallistua
  unionin
  koulutusaloitteisiin samalta pohjalta kuin jäsenvaltioiden kansalaiset
  .

2.   Unioni varmistaa, että MMA:iden luonnolliset henkilöt, siten kuin heidät on määritelty 49 artiklassa,
  osallistuvat
  unionin
  yleissivistävää koulutusta ja ammattikoulutusta koskeviin aloitteisiin ja erityisesti Yhteinen Erasmus -ohjelmaan
  .

Tarkistus 52

Ehdotus päätökseksi

32 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Unioni varmistaa, että MMA:iden koulutusalan elimet ja laitokset voivat ottaa osaa unionin koulutukseen
  liittyvien
  yhteistyöaloitteisiin samalta pohjalta kuin jäsenvaltioiden
  koulutusalan
  elimet ja laitokset. | 3.   Unioni varmistaa, että MMA:iden koulutusalan elimet ja laitokset voivat ottaa osaa unionin
  yleissivistävään ja ammatilliseen
  koulutukseen
  liittyviin
  yhteistyöaloitteisiin samalta pohjalta kuin jäsenvaltioiden
  koulutusalalla ja ammattikoulutuksen alalla toimivat
  elimet ja laitokset. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Unioni varmistaa, että MMA:iden koulutusalan elimet ja laitokset voivat ottaa osaa unionin koulutukseen
  liittyvien
  yhteistyöaloitteisiin samalta pohjalta kuin jäsenvaltioiden
  koulutusalan
  elimet ja laitokset.

3.   Unioni varmistaa, että MMA:iden koulutusalan elimet ja laitokset voivat ottaa osaa unionin
  yleissivistävään ja ammatilliseen
  koulutukseen
  liittyviin
  yhteistyöaloitteisiin samalta pohjalta kuin jäsenvaltioiden
  koulutusalalla ja ammattikoulutuksen alalla toimivat
  elimet ja laitokset.

Tarkistus 53

Ehdotus päätökseksi

33 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Unioni ja MMA:t käyvät työllisyys- ja sosiaalipolitiikan alan vuoropuhelua antaakseen panoksensa MMA:iden taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen ja ihmisarvoisen työn edistämiseen MMA:issa ja alueilla, joilla ne sijaitsevat. Vuoropuhelun tavoitteena on myös tukea MMA:iden viranomaisten pyrkimyksiä kehittää alan politiikkaa ja lainsäädäntöä. | 1.   Unioni ja MMA:t käyvät työllisyys- ja sosiaalipolitiikan alan vuoropuhelua antaakseen panoksensa MMA:iden taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen ja ihmisarvoisen työn
  sekä sosiaalisen osallisuuden
  edistämiseen
  ympäristöystävällisessä taloudessa
  MMA:issa ja alueilla, joilla ne sijaitsevat. Vuoropuhelun tavoitteena on myös tukea MMA:iden viranomaisten pyrkimyksiä kehittää alan politiikkaa ja lainsäädäntöä. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Unioni ja MMA:t käyvät työllisyys- ja sosiaalipolitiikan alan vuoropuhelua antaakseen panoksensa MMA:iden taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen ja ihmisarvoisen työn edistämiseen MMA:issa ja alueilla, joilla ne sijaitsevat. Vuoropuhelun tavoitteena on myös tukea MMA:iden viranomaisten pyrkimyksiä kehittää alan politiikkaa ja lainsäädäntöä.

1.   Unioni ja MMA:t käyvät työllisyys- ja sosiaalipolitiikan alan vuoropuhelua antaakseen panoksensa MMA:iden taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen ja ihmisarvoisen työn
  sekä sosiaalisen osallisuuden
  edistämiseen
  ympäristöystävällisessä taloudessa
  MMA:issa ja alueilla, joilla ne sijaitsevat. Vuoropuhelun tavoitteena on myös tukea MMA:iden viranomaisten pyrkimyksiä kehittää alan politiikkaa ja lainsäädäntöä.

Tarkistus 54

Ehdotus päätökseksi

33 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Vuoropuhelu käsittää ensi sijassa työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaan liittyviä unionin ja MMA:iden yhteisen edun mukaista politiikkaa ja lainsäädäntöä koskevien tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon. Tältä osin otetaan huomioon sellaiset alat kuin osaamisen kehittäminen, sosiaaliturva, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, yhtäläiset mahdollisuudet, syrjinnän kieltäminen ja vammaisten yhdenvertaiset mahdollisuudet, työterveys ja -turvallisuus sekä muut työelämän perusnormit. | 2.   Vuoropuhelu käsittää ensi sijassa työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaan liittyviä unionin ja MMA:iden yhteisen edun mukaista politiikkaa ja lainsäädäntöä koskevien tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon.
  Työpaikkojen luomista etenkin pk-yrityksiin tuetaan edistämällä kunnianhimoisia sosiaalisia normeja. Vuoropuhelussa edistetään kaikkia innovatiivisia toimenpiteitä, joilla suojellaan ympäristöä sekä työntekijöiden ja kansalaisten terveyttä, jotta voidaan luoda työpaikkoja aloille, joilla MMA:illa on vahvuuksia, kuten biologinen monimuotoisuus, kaivannaisvarat, uusi tekniikka ja saavutettavuuden parantamiseen liittyvät alat.
  Tältä osin otetaan huomioon sellaiset alat kuin
  osaamistarpeiden ennakointi,
  osaamisen kehittäminen,
  ammattitaitoisen työvoiman kouluttaminen työmarkkinoiden tarpeita vastaavasti,
  sosiaaliturva, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, yhtäläiset mahdollisuudet, syrjinnän kieltäminen ja vammaisten yhdenvertaiset mahdollisuudet, työterveys ja -turvallisuus sekä muut työelämän perusnormit. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Vuoropuhelu käsittää ensi sijassa työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaan liittyviä unionin ja MMA:iden yhteisen edun mukaista politiikkaa ja lainsäädäntöä koskevien tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon. Tältä osin otetaan huomioon sellaiset alat kuin osaamisen kehittäminen, sosiaaliturva, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, yhtäläiset mahdollisuudet, syrjinnän kieltäminen ja vammaisten yhdenvertaiset mahdollisuudet, työterveys ja -turvallisuus sekä muut työelämän perusnormit.

2.   Vuoropuhelu käsittää ensi sijassa työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaan liittyviä unionin ja MMA:iden yhteisen edun mukaista politiikkaa ja lainsäädäntöä koskevien tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon.
  Työpaikkojen luomista etenkin pk-yrityksiin tuetaan edistämällä kunnianhimoisia sosiaalisia normeja. Vuoropuhelussa edistetään kaikkia innovatiivisia toimenpiteitä, joilla suojellaan ympäristöä sekä työntekijöiden ja kansalaisten terveyttä, jotta voidaan luoda työpaikkoja aloille, joilla MMA:illa on vahvuuksia, kuten biologinen monimuotoisuus, kaivannaisvarat, uusi tekniikka ja saavutettavuuden parantamiseen liittyvät alat.
  Tältä osin otetaan huomioon sellaiset alat kuin
  osaamistarpeiden ennakointi,
  osaamisen kehittäminen,
  ammattitaitoisen työvoiman kouluttaminen työmarkkinoiden tarpeita vastaavasti,
  sosiaaliturva, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, yhtäläiset mahdollisuudet, syrjinnän kieltäminen ja vammaisten yhdenvertaiset mahdollisuudet, työterveys ja -turvallisuus sekä muut työelämän perusnormit.

Tarkistus 55

Ehdotus päätökseksi

33 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Unioni ja MMA:t tekevät yhteistyötä vaihtaakseen parhaita käytänteitä, jotka koskevat aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, työmarkkinaosapuolten tiivistä vuoropuhelua, työelämän vähimmäisvaatimuksia ja sosiaaliturvaa, jotta voidaan turvata työntekijöiden oikeudet. |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Unioni ja MMA:t tekevät yhteistyötä vaihtaakseen parhaita käytänteitä, jotka koskevat aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, työmarkkinaosapuolten tiivistä vuoropuhelua, työelämän vähimmäisvaatimuksia ja sosiaaliturvaa, jotta voidaan turvata työntekijöiden oikeudet.

Tarkistus 56

Ehdotus päätökseksi

33 artikla – 2 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Unioni ja MMA:t tekevät yhteistyötä huolehtiakseen työmarkkinoiden turvallisuuden ja joustavuuden välisestä tasapainosta joustoturvaperiaatteiden kattavan täytäntöönpanon avulla ja puuttuakseen työmarkkinoiden eriytymiseen takaamalla siirtymävaiheessa oleville tai määräaikaisessa tai osa-aikaisessa työsuhteessa oleville henkilöille sekä riittävän sosiaaliturvan että mahdollisuuden koulutukseen, urakehitykseen ja kokopäivätyöhön. |

Komission teksti

Tarkistus

2 b.
     
  Unioni ja MMA:t tekevät yhteistyötä huolehtiakseen työmarkkinoiden turvallisuuden ja joustavuuden välisestä tasapainosta joustoturvaperiaatteiden kattavan täytäntöönpanon avulla ja puuttuakseen työmarkkinoiden eriytymiseen takaamalla siirtymävaiheessa oleville tai määräaikaisessa tai osa-aikaisessa työsuhteessa oleville henkilöille sekä riittävän sosiaaliturvan että mahdollisuuden koulutukseen, urakehitykseen ja kokopäivätyöhön.

Tarkistus 57

Ehdotus päätökseksi

33 artikla – 2 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 c.
     
  Väestömäärän väheneminen, johon kuuluu myös aivovuoto ja nuorten maastamuutto työn perässä, on monien MMA:iden haaste, ja tästä syystä unionin ja MMA:iden on tehtävä yhteistyötä turvatakseen siirtolaistyöntekijöiden oikeudet työmarkkinoilla. |

Komission teksti

Tarkistus

2 c.
     
  Väestömäärän väheneminen, johon kuuluu myös aivovuoto ja nuorten maastamuutto työn perässä, on monien MMA:iden haaste, ja tästä syystä unionin ja MMA:iden on tehtävä yhteistyötä turvatakseen siirtolaistyöntekijöiden oikeudet työmarkkinoilla.

Tarkistus 58

Ehdotus päätökseksi

33 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 33 a artikla |
| | Työntekijöiden vapaa liikkuvuus |
| | 1.
     
  Jollei kansanterveyttä sekä yleistä järjestystä ja turvallisuutta koskevista määräyksistä muuta johdu, unionin jäsenvaltiot eivät saa syrjiä MMA:iden työntekijöitä työhönotossa, palkkauksessa tai muissa työehdoissa. |
| | 2.
     
  MMA:iden viranomaiset eivät saa kohdella jäsenvaltioiden työntekijöitä epäsuotuisammin kuin kolmansien maiden työntekijöitä eivätkä ne saa tehdä eroa eri jäsenvaltioista peräisin olevien työntekijöiden välillä. Paikallisten työntekijöiden työllisyyden edistämiseksi MMA:n viranomaiset voivat kuitenkin ottaa käyttöön paikallisia työntekijöitä suosivia säännöksiä. Siinä tapauksessa MMA:iden viranomaisten on ilmoitettava antamistaan säännöksistä komissiolle, jotta se voi ilmoittaa niistä jäsenvaltioille. |
| | 3.
     
  Tätä artiklaa ei sovelleta julkishallinnon virkoihin. |

Komission teksti

Tarkistus

33 a artikla

Työntekijöiden vapaa liikkuvuus

1.
     
  Jollei kansanterveyttä sekä yleistä järjestystä ja turvallisuutta koskevista määräyksistä muuta johdu, unionin jäsenvaltiot eivät saa syrjiä MMA:iden työntekijöitä työhönotossa, palkkauksessa tai muissa työehdoissa.

2.
     
  MMA:iden viranomaiset eivät saa kohdella jäsenvaltioiden työntekijöitä epäsuotuisammin kuin kolmansien maiden työntekijöitä eivätkä ne saa tehdä eroa eri jäsenvaltioista peräisin olevien työntekijöiden välillä. Paikallisten työntekijöiden työllisyyden edistämiseksi MMA:n viranomaiset voivat kuitenkin ottaa käyttöön paikallisia työntekijöitä suosivia säännöksiä. Siinä tapauksessa MMA:iden viranomaisten on ilmoitettava antamistaan säännöksistä komissiolle, jotta se voi ilmoittaa niistä jäsenvaltioille.

3.
     
  Tätä artiklaa ei sovelleta julkishallinnon virkoihin.

Tarkistus 59

Ehdotus päätökseksi

33 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 33 b artikla |
| | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työelämän demokratian kehittäminen |
| | Assosiaation puitteissa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämistä ja työelämän demokratian kehittämistä voidaan tukea muun muassa seuraavin toimin: |
| | — | työmarkkinaosapuolten koulutus |

Komission teksti

Tarkistus

33 b artikla

Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työelämän demokratian kehittäminen

Assosiaation puitteissa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämistä ja työelämän demokratian kehittämistä voidaan tukea muun muassa seuraavin toimin:

—

työmarkkinaosapuolten koulutus

| — | yhteydenpito ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työelämän demokratian edistämiseen ja kehittämiseen tarkoitettujen foorumien luominen |
| --- | --- |

—

yhteydenpito ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työelämän demokratian edistämiseen ja kehittämiseen tarkoitettujen foorumien luominen

| — | parhaiden sosiaalisten käytäntöjen vaihto alueellisella ja paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

—

parhaiden sosiaalisten käytäntöjen vaihto alueellisella ja paikallisella tasolla.

Tarkistus 60

Ehdotus päätökseksi

34 artikla – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | toimet, joiden tarkoituksena on parantaa valmiuksia ja reagointikykyä rajat ylittävien terveysuhkien kuten tartuntatautien varalta käyttäen perustana nykyisiä rakenteita ja kohdistaen toimet epätavallisiin tapahtumiin; |

Komission teksti

Tarkistus

a)

toimet, joiden tarkoituksena on parantaa valmiuksia ja reagointikykyä rajat ylittävien terveysuhkien kuten tartuntatautien varalta käyttäen perustana nykyisiä rakenteita ja kohdistaen toimet epätavallisiin tapahtumiin;

| a) | toimet, joiden tarkoituksena on parantaa valmiuksia ja reagointikykyä rajat ylittävien terveysuhkien kuten tartuntatautien varalta käyttäen perustana nykyisiä rakenteita ja
  työterveyshuoltoa ja
  kohdistaen toimet epätavallisiin tapahtumiin; |
| --- | --- |

a)

toimet, joiden tarkoituksena on parantaa valmiuksia ja reagointikykyä rajat ylittävien terveysuhkien kuten tartuntatautien varalta käyttäen perustana nykyisiä rakenteita ja
  työterveyshuoltoa ja
  kohdistaen toimet epätavallisiin tapahtumiin;

Tarkistus 61

Ehdotus päätökseksi

34 artikla – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | parhaiden käytänteiden vaihtaminen unionin ja MMA:iden välillä, jotta voidaan parantaa tehokkuutta työpaikoilla; on tärkeää varmistaa, että riskien ennaltaehkäiseminen koskee kaikkia työntekijöitä ja että heidän perusoikeutensa terveyteen todella toteutuu; |

Komission teksti

Tarkistus

a a)

parhaiden käytänteiden vaihtaminen unionin ja MMA:iden välillä, jotta voidaan parantaa tehokkuutta työpaikoilla; on tärkeää varmistaa, että riskien ennaltaehkäiseminen koskee kaikkia työntekijöitä ja että heidän perusoikeutensa terveyteen todella toteutuu;

Tarkistus 62

Ehdotus päätökseksi

34 artikla – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | valmiuksien kehittäminen vahvistamalla kansanterveysverkostoja alueellisella tasolla, helpottamalla asiantuntijoiden välistä tiedonvaihtoa ja edistämällä riittävää koulutusta; |

Komission teksti

Tarkistus

b)

valmiuksien kehittäminen vahvistamalla kansanterveysverkostoja alueellisella tasolla, helpottamalla asiantuntijoiden välistä tiedonvaihtoa ja edistämällä riittävää koulutusta;

| b) | valmiuksien kehittäminen vahvistamalla kansanterveysverkostoja alueellisella tasolla, helpottamalla asiantuntijoiden välistä tiedonvaihtoa ja edistämällä riittävää koulutusta
  ja ottamalla käyttöön telelääketieteen palvelut
  ; |
| --- | --- |

b)

valmiuksien kehittäminen vahvistamalla kansanterveysverkostoja alueellisella tasolla, helpottamalla asiantuntijoiden välistä tiedonvaihtoa ja edistämällä riittävää koulutusta
  ja ottamalla käyttöön telelääketieteen palvelut
  ;

Tarkistus 63

Ehdotus päätökseksi

34 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 34 a artikla |
| | Työterveys ja -turvallisuus |
| | Assosiaation puitteissa tehtävän työterveys- ja työturvallisuusalan yhteistyön tavoitteena on lisätä MMA:iden valmiuksia ennaltaehkäistä sairauksia ja työtapaturmia muun muassa seuraavin toimin: |
| | — | alueelle ominaisia riskejä koskevien tutkimusten ja niitä koskevan asiantuntemuksen kehittäminen työterveys- ja työturvallisuusalalla |

Komission teksti

Tarkistus

34 a artikla

Työterveys ja -turvallisuus

Assosiaation puitteissa tehtävän työterveys- ja työturvallisuusalan yhteistyön tavoitteena on lisätä MMA:iden valmiuksia ennaltaehkäistä sairauksia ja työtapaturmia muun muassa seuraavin toimin:

—

alueelle ominaisia riskejä koskevien tutkimusten ja niitä koskevan asiantuntemuksen kehittäminen työterveys- ja työturvallisuusalalla

| — | työterveys- ja työturvallisuusalan säännösten uudenaikaistamisen tukeminen |
| --- | --- |

—

työterveys- ja työturvallisuusalan säännösten uudenaikaistamisen tukeminen

| — | työperäisten riskien ennaltaehkäisyn edistämistä koskevien toimien tukeminen. |
| --- | --- |

—

työperäisten riskien ennaltaehkäisyn edistämistä koskevien toimien tukeminen.

Tarkistus 64

Ehdotus päätökseksi

38 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kulttuuriperintökohteiden ja historiallisten muistomerkkien suojelu | Kulttuuriperintö ja historialliset muistomerkit |

Komission teksti

Tarkistus

Kulttuuriperintökohteiden ja historiallisten muistomerkkien suojelu

Kulttuuriperintö ja historialliset muistomerkit

Tarkistus 65

Ehdotus päätökseksi

38 artikla – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Assosiaation puitteissa tehtävän kulttuuriperintökohteiden ja historiallisten muistomerkkien suojeluun liittyvän alan yhteistyön tavoitteena on edistää asiantuntemuksen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa seuraavin toimin: | Assosiaation puitteissa tehtävän kulttuuriperintökohteiden ja historiallisten muistomerkkien suojeluun liittyvän alan yhteistyön tavoitteena on edistää asiantuntemuksen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa
  sekä kohteiden kestävää hyödyntämistä
  seuraavin toimin: |

Komission teksti

Tarkistus

Assosiaation puitteissa tehtävän kulttuuriperintökohteiden ja historiallisten muistomerkkien suojeluun liittyvän alan yhteistyön tavoitteena on edistää asiantuntemuksen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa seuraavin toimin:

Assosiaation puitteissa tehtävän kulttuuriperintökohteiden ja historiallisten muistomerkkien suojeluun liittyvän alan yhteistyön tavoitteena on edistää asiantuntemuksen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa
  sekä kohteiden kestävää hyödyntämistä
  seuraavin toimin:

Tarkistus 66

Ehdotus päätökseksi

38 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Yhteistyön avulla voidaan myös pyrkiä parantamaan MMA:iden aineellisen ja aineettoman kulttuuriperinnön tuntemusta, säilyttämistä ja arvostamista. |

Komission teksti

Tarkistus

Yhteistyön avulla voidaan myös pyrkiä parantamaan MMA:iden aineellisen ja aineettoman kulttuuriperinnön tuntemusta, säilyttämistä ja arvostamista.

Tarkistus 67

Ehdotus päätökseksi

44 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 44 a artikla |
| | Neuvottelu kauppasopimuksista kolmansien maiden kanssa |
| | Neuvotellessaan kauppasopimuksesta kolmannen maan kanssa unioni pyrkii huolehtimaan siitä, että unionista peräisin oleville tuotteille myönnetyt tullietuudet laajennetaan koskemaan MMA:ista peräisin olevia tuotteita. |

Komission teksti

Tarkistus

44 a artikla

Neuvottelu kauppasopimuksista kolmansien maiden kanssa

Neuvotellessaan kauppasopimuksesta kolmannen maan kanssa unioni pyrkii huolehtimaan siitä, että unionista peräisin oleville tuotteille myönnetyt tullietuudet laajennetaan koskemaan MMA:ista peräisin olevia tuotteita.

Tarkistus 68

Ehdotus päätökseksi

54 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Jos kolmansien maiden kanssa meneillään olevat kauppasopimusneuvottelut uhkaavat MMA:ille luonteenomaisia perinteisiä aloja, komissio tekee ennalta vaikutustenarvioinnin mahdollisista seurauksista Kansainvälisen työjärjestön ja YK:n määrittelemien perusteiden mukaisesti. Kun nämä ennalta tehdyt vaikutustenarvioinnit on saatettu päätökseen, komissio toimittaa ne Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä MMA:iden hallinto- ja paikallisviranomaisille ennen kyseisten kansainvälisten sopimusten tekoa. |

Komission teksti

Tarkistus

3 a.
     
  Jos kolmansien maiden kanssa meneillään olevat kauppasopimusneuvottelut uhkaavat MMA:ille luonteenomaisia perinteisiä aloja, komissio tekee ennalta vaikutustenarvioinnin mahdollisista seurauksista Kansainvälisen työjärjestön ja YK:n määrittelemien perusteiden mukaisesti. Kun nämä ennalta tehdyt vaikutustenarvioinnit on saatettu päätökseen, komissio toimittaa ne Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä MMA:iden hallinto- ja paikallisviranomaisille ennen kyseisten kansainvälisten sopimusten tekoa.

Tarkistus 69

Ehdotus päätökseksi

57 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | helpottamalla kaupan ja investointien esteiden poistamista sellaisten tavaroiden ja palvelujen osalta, joilla on erityistä merkitystä ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämisen kannalta, esimerkiksi kestävät ja uusiutuvat energialähteet sekä energiatehokkaat tuotteet ja palvelut, muun muassa laatimalla poliittisia toimintakehyksiä, jotka edistävät parhaiden saatavilla olevien teknologioiden käyttöönottoa, sekä edistämällä normeja, jotka vastaavat ympäristön ja talouden tarpeita ja minimoivat kaupan tekniset esteet; |

Komission teksti

Tarkistus

b)

helpottamalla kaupan ja investointien esteiden poistamista sellaisten tavaroiden ja palvelujen osalta, joilla on erityistä merkitystä ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämisen kannalta, esimerkiksi kestävät ja uusiutuvat energialähteet sekä energiatehokkaat tuotteet ja palvelut, muun muassa laatimalla poliittisia toimintakehyksiä, jotka edistävät parhaiden saatavilla olevien teknologioiden käyttöönottoa, sekä edistämällä normeja, jotka vastaavat ympäristön ja talouden tarpeita ja minimoivat kaupan tekniset esteet;

| b) | helpottamalla kaupan ja investointien esteiden poistamista sellaisten tavaroiden ja palvelujen osalta, joilla on erityistä merkitystä ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämisen kannalta, esimerkiksi kestävät ja uusiutuvat energialähteet sekä energiatehokkaat tuotteet ja palvelut, muun muassa laatimalla poliittisia toimintakehyksiä, jotka edistävät parhaiden saatavilla olevien teknologioiden käyttöönottoa, sekä edistämällä normeja, jotka vastaavat ympäristön
  tarpeita sekä sosiaalisia
  ja talouden tarpeita ja minimoivat kaupan tekniset esteet; |
| --- | --- |

b)

helpottamalla kaupan ja investointien esteiden poistamista sellaisten tavaroiden ja palvelujen osalta, joilla on erityistä merkitystä ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämisen kannalta, esimerkiksi kestävät ja uusiutuvat energialähteet sekä energiatehokkaat tuotteet ja palvelut, muun muassa laatimalla poliittisia toimintakehyksiä, jotka edistävät parhaiden saatavilla olevien teknologioiden käyttöönottoa, sekä edistämällä normeja, jotka vastaavat ympäristön
  tarpeita sekä sosiaalisia
  ja talouden tarpeita ja minimoivat kaupan tekniset esteet;

Tarkistus 70

Ehdotus päätökseksi

57 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | edistämällä sellaisten tavaroiden kauppaa, jotka parantavat sosiaalisia oloja ja ympäristöä säästäviä käytäntöjä, mukaan lukien tavarat, jotka kuuluvat kestävyyden takaavien vapaaehtoisten järjestelmien,
  esimerkiksi
  reilun kaupan, eettisen kaupan, ympäristömerkkien ja luonnonvaroja hyödyntävien tuotteiden sertifiointijärjestelmien, piiriin; |

Komission teksti

Tarkistus

c)

edistämällä sellaisten tavaroiden kauppaa, jotka parantavat sosiaalisia oloja ja ympäristöä säästäviä käytäntöjä, mukaan lukien tavarat, jotka kuuluvat kestävyyden takaavien vapaaehtoisten järjestelmien,
  esimerkiksi
  reilun kaupan, eettisen kaupan, ympäristömerkkien ja luonnonvaroja hyödyntävien tuotteiden sertifiointijärjestelmien, piiriin;

| c) | edistämällä sellaisten tavaroiden kauppaa, jotka parantavat sosiaalisia oloja ja ympäristöä säästäviä käytäntöjä, mukaan lukien tavarat, jotka kuuluvat kestävyyden takaavien vapaaehtoisten järjestelmien,
  kuten
  reilun kaupan, eettisen kaupan, ympäristömerkkien
  , sosiaalisen vastuun merkkien
  ja luonnonvaroja hyödyntävien tuotteiden sertifiointijärjestelmien, piiriin; |
| --- | --- |

c)

edistämällä sellaisten tavaroiden kauppaa, jotka parantavat sosiaalisia oloja ja ympäristöä säästäviä käytäntöjä, mukaan lukien tavarat, jotka kuuluvat kestävyyden takaavien vapaaehtoisten järjestelmien,
  kuten
  reilun kaupan, eettisen kaupan, ympäristömerkkien
  , sosiaalisen vastuun merkkien
  ja luonnonvaroja hyödyntävien tuotteiden sertifiointijärjestelmien, piiriin;

Tarkistus 71

Ehdotus päätökseksi

62 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Assosiaation puitteissa kuluttajapolitiikan, kuluttajien terveyden suojelun ja kaupan alalla tehtävään yhteistyöhön voi sisältyä lakien ja määräysten valmistelu kuluttajapolitiikan ja kuluttajien terveyden suojelun aloilla tarpeettomien kaupan esteiden välttämiseksi. | Assosiaation puitteissa kuluttajapolitiikan, kuluttajien terveyden suojelun ja kaupan alalla tehtävään yhteistyöhön voi sisältyä
  MMA:issa laadittujen sääntöjen ja menettelyjen väliaikainen tunnustaminen sekä
  lakien ja määräysten valmistelu kuluttajapolitiikan ja kuluttajien terveyden suojelun aloilla tarpeettomien kaupan esteiden välttämiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

Assosiaation puitteissa kuluttajapolitiikan, kuluttajien terveyden suojelun ja kaupan alalla tehtävään yhteistyöhön voi sisältyä lakien ja määräysten valmistelu kuluttajapolitiikan ja kuluttajien terveyden suojelun aloilla tarpeettomien kaupan esteiden välttämiseksi.

Assosiaation puitteissa kuluttajapolitiikan, kuluttajien terveyden suojelun ja kaupan alalla tehtävään yhteistyöhön voi sisältyä
  MMA:issa laadittujen sääntöjen ja menettelyjen väliaikainen tunnustaminen sekä
  lakien ja määräysten valmistelu kuluttajapolitiikan ja kuluttajien terveyden suojelun aloilla tarpeettomien kaupan esteiden välttämiseksi.

Tarkistus 72

Ehdotus päätökseksi

68 artikla – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | parantaa MMA:iden valmiuksia laatia ja panna täytäntöön politiikkoja, joita tarvitaan tavara- ja palvelukaupan kehittämiseksi; |

Komission teksti

Tarkistus

a)

parantaa MMA:iden valmiuksia laatia ja panna täytäntöön politiikkoja, joita tarvitaan tavara- ja palvelukaupan kehittämiseksi;

| a) | parantaa
  erityisesti uuden tieto- ja viestintätekniikan avulla
  MMA:iden valmiuksia laatia ja panna täytäntöön politiikkoja, joita tarvitaan tavara- ja palvelukaupan kehittämiseksi; |
| --- | --- |

a)

parantaa
  erityisesti uuden tieto- ja viestintätekniikan avulla
  MMA:iden valmiuksia laatia ja panna täytäntöön politiikkoja, joita tarvitaan tavara- ja palvelukaupan kehittämiseksi;

Tarkistus 73

Ehdotus päätökseksi

68 artikla – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | tukea MMA:iden pyrkimyksiä luoda asianmukaiset oikeudelliset ja institutionaaliset puitteet, sääntelykehys ja tarvittavat hallinnolliset menettelyt; |

Komission teksti

Tarkistus

b)

tukea MMA:iden pyrkimyksiä luoda asianmukaiset oikeudelliset ja institutionaaliset puitteet, sääntelykehys ja tarvittavat hallinnolliset menettelyt;

| b) | tukea MMA:iden pyrkimyksiä luoda asianmukaiset oikeudelliset ja institutionaaliset puitteet, sääntelykehys ja tarvittavat hallinnolliset menettelyt
  , joilla etenkin edistetään sosiaalisten normien lujittamista ja luodaan kasvulle suotuisa yhteiskunnallinen ympäristö
  ; |
| --- | --- |

b)

tukea MMA:iden pyrkimyksiä luoda asianmukaiset oikeudelliset ja institutionaaliset puitteet, sääntelykehys ja tarvittavat hallinnolliset menettelyt
  , joilla etenkin edistetään sosiaalisten normien lujittamista ja luodaan kasvulle suotuisa yhteiskunnallinen ympäristö
  ;

Tarkistus 74

Ehdotus päätökseksi

68 artikla – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | helpottaa markkinoiden kehittämistä ja tuotekehitystä, mukaan lukien tuotteiden laadun parantaminen; |

Komission teksti

Tarkistus

d)

helpottaa markkinoiden kehittämistä ja tuotekehitystä, mukaan lukien tuotteiden laadun parantaminen;

| d) | helpottaa markkinoiden kehittämistä ja
  monipuolistamista ja
  tuotekehitystä, mukaan lukien tuotteiden laadun parantaminen; |
| --- | --- |

d)

helpottaa markkinoiden kehittämistä ja
  monipuolistamista ja
  tuotekehitystä, mukaan lukien tuotteiden laadun parantaminen;

Tarkistus 75

Ehdotus päätökseksi

68 artikla – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | edistää tavara- ja palvelukaupan kannalta olennaisten henkilöstöresurssien ja ammattitaidon kehittämistä; |

Komission teksti

Tarkistus

e)

edistää tavara- ja palvelukaupan kannalta olennaisten henkilöstöresurssien ja ammattitaidon kehittämistä;

| e) | edistää tavara- ja palvelukaupan kannalta olennaisten henkilöstöresurssien ja ammattitaidon kehittämistä
  tarjoamalla asianmukaista koulutusta
  ; |
| --- | --- |

e)

edistää tavara- ja palvelukaupan kannalta olennaisten henkilöstöresurssien ja ammattitaidon kehittämistä
  tarjoamalla asianmukaista koulutusta
  ;

Tarkistus 76

Ehdotus päätökseksi

68 artikla – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| f) | parantaa liike-elämässä välittäjinä toimivien valmiuksia tarjota MMA:iden yrityksille niiden vientitoiminnan kannalta olennaisia palveluja, esimerkiksi markkinatietoutta; |

Komission teksti

Tarkistus

f)

parantaa liike-elämässä välittäjinä toimivien valmiuksia tarjota MMA:iden yrityksille niiden vientitoiminnan kannalta olennaisia palveluja, esimerkiksi markkinatietoutta;

| f) | parantaa liike-elämässä välittäjinä toimivien valmiuksia tarjota MMA:iden yrityksille niiden vientitoiminnan kannalta olennaisia palveluja, esimerkiksi markkinatietoutta
  , hyödyntämällä tehokkaammin uutta tekniikkaa
  ; |
| --- | --- |

f)

parantaa liike-elämässä välittäjinä toimivien valmiuksia tarjota MMA:iden yrityksille niiden vientitoiminnan kannalta olennaisia palveluja, esimerkiksi markkinatietoutta
  , hyödyntämällä tehokkaammin uutta tekniikkaa
  ;

Tarkistus 77

Ehdotus päätökseksi

79 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Unioni tukee MMA:iden pyrkimyksiä kehittää luotettavia tilastotietoja kyseisillä aloilla. | 2.   Unioni tukee MMA:iden pyrkimyksiä kehittää luotettavia tilastotietoja kyseisillä aloilla.
  Se myös tukee MMA:ita niiden pyrkimyksissä parantaa makrotaloudellisten indikaattoreidensa vertailtavuutta, myös ostovoimapariteettien laskemisen avulla. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Unioni tukee MMA:iden pyrkimyksiä kehittää luotettavia tilastotietoja kyseisillä aloilla.

2.   Unioni tukee MMA:iden pyrkimyksiä kehittää luotettavia tilastotietoja kyseisillä aloilla.
  Se myös tukee MMA:ita niiden pyrkimyksissä parantaa makrotaloudellisten indikaattoreidensa vertailtavuutta, myös ostovoimapariteettien laskemisen avulla.

Tarkistus 78

Ehdotus päätökseksi

80 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   MMA:iden aloitteesta voidaan rahoittaa
  ohjelma-asiakirjoihin
  sisältyvien toimien täytäntöönpanoon liittyviä selvityksiä tai teknisiä avustustoimia. Komissio voi päättää rahoittaa tällaiset toimet joko ohjelmoitavalla avulla tai teknisen yhteistyön toimenpiteisiin varatuista määrärahoista. | 2.   MMA:iden aloitteesta voidaan rahoittaa
  tähän päätökseen
  sisältyvien toimien täytäntöönpanoon liittyviä selvityksiä tai teknisiä avustustoimia. Komissio voi päättää rahoittaa tällaiset toimet joko ohjelmoitavalla avulla tai teknisen yhteistyön toimenpiteisiin varatuista määrärahoista. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   MMA:iden aloitteesta voidaan rahoittaa
  ohjelma-asiakirjoihin
  sisältyvien toimien täytäntöönpanoon liittyviä selvityksiä tai teknisiä avustustoimia. Komissio voi päättää rahoittaa tällaiset toimet joko ohjelmoitavalla avulla tai teknisen yhteistyön toimenpiteisiin varatuista määrärahoista.

2.   MMA:iden aloitteesta voidaan rahoittaa
  tähän päätökseen
  sisältyvien toimien täytäntöönpanoon liittyviä selvityksiä tai teknisiä avustustoimia. Komissio voi päättää rahoittaa tällaiset toimet joko ohjelmoitavalla avulla tai teknisen yhteistyön toimenpiteisiin varatuista määrärahoista.

Tarkistus 79

Ehdotus päätökseksi

80 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Komissio järjestää vähintään kerran vuodessa ja mielellään MMA–EU-foorumin yhteydessä valtuutettujen alueellisten tulojen ja menojen hyväksyjien teknisen kokouksen, jotta voidaan tehostaa teknistä institutionaalista vuoropuhelua ja yksinkertaistaa määrärahojen ohjelmointia ja täytäntöönpanoa; |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Komissio järjestää vähintään kerran vuodessa ja mielellään MMA–EU-foorumin yhteydessä valtuutettujen alueellisten tulojen ja menojen hyväksyjien teknisen kokouksen, jotta voidaan tehostaa teknistä institutionaalista vuoropuhelua ja yksinkertaistaa määrärahojen ohjelmointia ja täytäntöönpanoa;

Tarkistus 80

Ehdotus päätökseksi

82 artikla – 4 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Komissio varmistaa, että ohjelmasäännöissä otetaan huomioon MMA:iden vähäiset inhimilliset ja hallinnolliset voimavarat sekä institutionaaliset yhteydet jäsenmaahan, johon ne ovat sidoksissa. |

Komission teksti

Tarkistus

Komissio varmistaa, että ohjelmasäännöissä otetaan huomioon MMA:iden vähäiset inhimilliset ja hallinnolliset voimavarat sekä institutionaaliset yhteydet jäsenmaahan, johon ne ovat sidoksissa.

Tarkistus 81

Ehdotus päätökseksi

82 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   MMA:iden viranomaiset ja komissio vastaavat yhdessä ohjelma-asiakirjan hyväksymisestä. | 5.   MMA:iden viranomaiset ja komissio vastaavat yhdessä ohjelma-asiakirjan hyväksymisestä.
  Siksi MMA:iden, asiaankuuluvien jäsenvaltioiden ja komission on keskusteltava ohjelma-asiakirjasta. Osana tätä näkemysten vaihtoa järjestetään myös tulojen ja menojen alueellisten hyväksyjien sekä komission yksiköiden kaikkien edustajien ja ohjelmoinnissa mukana olevien edustustojen ja niiden toimipisteiden välisiä teknisiä kokouksia mahdollisuuksien mukaan MMA–EU-foorumin jatkeeksi. |

Komission teksti

Tarkistus

5.   MMA:iden viranomaiset ja komissio vastaavat yhdessä ohjelma-asiakirjan hyväksymisestä.

5.   MMA:iden viranomaiset ja komissio vastaavat yhdessä ohjelma-asiakirjan hyväksymisestä.
  Siksi MMA:iden, asiaankuuluvien jäsenvaltioiden ja komission on keskusteltava ohjelma-asiakirjasta. Osana tätä näkemysten vaihtoa järjestetään myös tulojen ja menojen alueellisten hyväksyjien sekä komission yksiköiden kaikkien edustajien ja ohjelmoinnissa mukana olevien edustustojen ja niiden toimipisteiden välisiä teknisiä kokouksia mahdollisuuksien mukaan MMA–EU-foorumin jatkeeksi.

Tarkistus 82

Ehdotus päätökseksi

83 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio panee 11. EKR:stä MMA:ille kohdennetut varat täytäntöön millä tahansa 11. EKR:n varainhoitoasetuksessa esitetyistä tavoista tässä päätöksessä ja sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistetuin edellytyksin. Tätä varten se tekee rahoitussopimukset MMA:iden asianomaisten viranomaisten kanssa. | 1.   Komissio panee 11. EKR:stä MMA:ille kohdennetut varat täytäntöön millä tahansa 11. EKR:n varainhoitoasetuksessa esitetyistä tavoista tässä päätöksessä ja sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistetuin edellytyksin Tätä varten se tekee rahoitussopimukset MMA:iden asianomaisten viranomaisten kanssa
  ja järjestää teknisiä kokouksia tulojen ja menojen alueellisten hyväksyjien sekä komission yksiköiden edustajien ja ohjelmoinnin toteutuksessa mukana olevien edustustojen ja niiden toimipisteiden välillä mahdollisuuksien mukaan MMA–EU-foorumin jatkeeksi
  . |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Komissio panee 11. EKR:stä MMA:ille kohdennetut varat täytäntöön millä tahansa 11. EKR:n varainhoitoasetuksessa esitetyistä tavoista tässä päätöksessä ja sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistetuin edellytyksin. Tätä varten se tekee rahoitussopimukset MMA:iden asianomaisten viranomaisten kanssa.

1.   Komissio panee 11. EKR:stä MMA:ille kohdennetut varat täytäntöön millä tahansa 11. EKR:n varainhoitoasetuksessa esitetyistä tavoista tässä päätöksessä ja sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistetuin edellytyksin Tätä varten se tekee rahoitussopimukset MMA:iden asianomaisten viranomaisten kanssa
  ja järjestää teknisiä kokouksia tulojen ja menojen alueellisten hyväksyjien sekä komission yksiköiden edustajien ja ohjelmoinnin toteutuksessa mukana olevien edustustojen ja niiden toimipisteiden välillä mahdollisuuksien mukaan MMA–EU-foorumin jatkeeksi
  .

Tarkistus 83

Ehdotus päätökseksi

84 artikla – 8 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8.   Komissio ilmoittaa komitealle ohjelma-asiakirjojen seurannasta, arvioinnista ja tarkastuksesta. | 8.   Komissio ilmoittaa
  yhtäaikaisesti
  komitealle
  ja Euroopan parlamentille
  ohjelma-asiakirjojen seurannasta, arvioinnista ja tarkastuksesta. |

Komission teksti

Tarkistus

8.   Komissio ilmoittaa komitealle ohjelma-asiakirjojen seurannasta, arvioinnista ja tarkastuksesta.

8.   Komissio ilmoittaa
  yhtäaikaisesti
  komitealle
  ja Euroopan parlamentille
  ohjelma-asiakirjojen seurannasta, arvioinnista ja tarkastuksesta.

Tarkistus 84

Ehdotus päätökseksi

88 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   MMA:t
  voivat saada
  tukea myös yhteistyöohjelmista, joita unionilla on muiden maiden
  , varsinkin kehitysmaiden,
  kanssa, kyseisten ohjelmien sääntöjen, tavoitteiden ja järjestelyjen mukaisesti. | 2.   MMA:t
  saavat
  tukea myös yhteistyöohjelmista, joita unionilla on muiden maiden kanssa, kyseisten ohjelmien sääntöjen, tavoitteiden ja järjestelyjen mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   MMA:t
  voivat saada
  tukea myös yhteistyöohjelmista, joita unionilla on muiden maiden
  , varsinkin kehitysmaiden,
  kanssa, kyseisten ohjelmien sääntöjen, tavoitteiden ja järjestelyjen mukaisesti.

2.   MMA:t
  saavat
  tukea myös yhteistyöohjelmista, joita unionilla on muiden maiden kanssa, kyseisten ohjelmien sääntöjen, tavoitteiden ja järjestelyjen mukaisesti.

Tarkistus 85

Ehdotus päätökseksi

88 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Jotta varmistetaan MMA:iden asianmukainen ja tehokas osallistuminen unionin erilaisiin horisontaalisiin ohjelmiin, komissio panee alulle MMA:ita koskevan todellisen strategian nimittämällä jokaiseen pääosastoon ”MMA-vastaavan”, joka osallistuu, esimerkiksi yksiköiden välisissä neuvotteluissa, kunkin ohjelman vuosittaisten työohjelmien laatimiseen sen varmistamiseksi, että MMA:iden tarpeet ja erityispiirteet otetaan asianmukaisesti huomioon. Lisäksi komissio ilmoittaa mahdollisimman nopeasti MMA:ille erilaisten horisontaalisten ohjelmien yhteydessä julkaistavista tarjouspyynnöistä. |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Jotta varmistetaan MMA:iden asianmukainen ja tehokas osallistuminen unionin erilaisiin horisontaalisiin ohjelmiin, komissio panee alulle MMA:ita koskevan todellisen strategian nimittämällä jokaiseen pääosastoon ”MMA-vastaavan”, joka osallistuu, esimerkiksi yksiköiden välisissä neuvotteluissa, kunkin ohjelman vuosittaisten työohjelmien laatimiseen sen varmistamiseksi, että MMA:iden tarpeet ja erityispiirteet otetaan asianmukaisesti huomioon. Lisäksi komissio ilmoittaa mahdollisimman nopeasti MMA:ille erilaisten horisontaalisten ohjelmien yhteydessä julkaistavista tarjouspyynnöistä.

Tarkistus 86

Ehdotus päätökseksi

89 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissiolla on valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tämän päätöksen sisältämiä sääntöjä
  12
   kuukauden kuluessa päätöksen voimaantulosta ja joilla muutetaan liitteen VI lisäyksiä teknologian kehityksen ja tullilainsäädännön muutosten huomioon ottamiseksi 90 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. | 1.   Komissiolla on valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tämän päätöksen sisältämiä sääntöjä
  kuuden
  kuukauden kuluessa päätöksen voimaantulosta ja joilla muutetaan liitteen VI lisäyksiä teknologian kehityksen ja tullilainsäädännön muutosten huomioon ottamiseksi 90 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Komissiolla on valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tämän päätöksen sisältämiä sääntöjä
  12
   kuukauden kuluessa päätöksen voimaantulosta ja joilla muutetaan liitteen VI lisäyksiä teknologian kehityksen ja tullilainsäädännön muutosten huomioon ottamiseksi 90 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

1.   Komissiolla on valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tämän päätöksen sisältämiä sääntöjä
  kuuden
  kuukauden kuluessa päätöksen voimaantulosta ja joilla muutetaan liitteen VI lisäyksiä teknologian kehityksen ja tullilainsäädännön muutosten huomioon ottamiseksi 90 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

Tarkistus 87

Ehdotus päätökseksi

90 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 89 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. | 3.   Neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 89 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. |
| | Jos neuvosto on aloittanut sisäisen menettelyn päättääkseen, peruuttaako se säädösvallan siirron, se ilmoittaa asiasta Euroopan parlamentille ja komissiolle kohtuullisessa ajassa ennen lopullisen päätöksen tekemistä sekä ilmoittaa samalla, mitä siirrettyä säädösvaltaa peruuttaminen voisi koskea, ja mainitsee peruuttamisen mahdolliset syyt. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 89 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

3.   Neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 89 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

Jos neuvosto on aloittanut sisäisen menettelyn päättääkseen, peruuttaako se säädösvallan siirron, se ilmoittaa asiasta Euroopan parlamentille ja komissiolle kohtuullisessa ajassa ennen lopullisen päätöksen tekemistä sekä ilmoittaa samalla, mitä siirrettyä säädösvaltaa peruuttaminen voisi koskea, ja mainitsee peruuttamisen mahdolliset syyt.

Tarkistus 88

Ehdotus päätökseksi

90 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen,
  se
  antaa
  säädöksen
  tiedoksi neuvostolle. | 4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen,
  komissio
  antaa
  sen
  tiedoksi
  yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja
  neuvostolle. |

Komission teksti

Tarkistus

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen,
  se
  antaa
  säädöksen
  tiedoksi neuvostolle.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen,
  komissio
  antaa
  sen
  tiedoksi
  yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja
  neuvostolle.

Tarkistus 89

Ehdotus päätökseksi

90 artikla – 5 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Jos neuvosto aikoo vastustaa delegoitua säädöstä, se ilmoittaa asiasta Euroopan parlamentille kohtuullisessa ajassa ennen kuin se tekee lopullisen päätöksen ja ilmoittaa samalla, mitä delegoitua säädöstä se aikoo vastustaa, ja mainitsee vastustamisen syyt. |

Komission teksti

Tarkistus

Jos neuvosto aikoo vastustaa delegoitua säädöstä, se ilmoittaa asiasta Euroopan parlamentille kohtuullisessa ajassa ennen kuin se tekee lopullisen päätöksen ja ilmoittaa samalla, mitä delegoitua säädöstä se aikoo vastustaa, ja mainitsee vastustamisen syyt.

Tarkistus 90

Ehdotus päätökseksi

90 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 90 a artikla |
| | Kiireellinen menettely |
| | 1.
     
  Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä. |
| | 2.
     
  Neuvosto voi 90 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi. |

Komission teksti

Tarkistus

90 a artikla

Kiireellinen menettely

1.
     
  Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.
     
  Neuvosto voi 90 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

Tarkistus 91

Ehdotus päätökseksi

91 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Neuvosto päättää perussopimuksen mukaisesti muutoksista, jotka tähän päätökseen on tehtävä, kun | Neuvosto päättää perussopimuksen mukaisesti
  ja Euroopan parlamenttia kuultuaan
  muutoksista, jotka tähän päätökseen on tehtävä, kun |

Komission teksti

Tarkistus

Neuvosto päättää perussopimuksen mukaisesti muutoksista, jotka tähän päätökseen on tehtävä, kun

Neuvosto päättää perussopimuksen mukaisesti
  ja Euroopan parlamenttia kuultuaan
  muutoksista, jotka tähän päätökseen on tehtävä, kun

Tarkistus 92

Ehdotus päätökseksi

Liite I

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| LUETTELO ERISTYNEISTÄ MERENTAKAISISTA MAISTA JA ALUEISTA (MMA:ISTA) | LUETTELO ERISTYNEISTÄ MERENTAKAISISTA MAISTA JA ALUEISTA (MMA:ISTA) |
| — | Falklandinsaaret |

Komission teksti

Tarkistus

LUETTELO ERISTYNEISTÄ MERENTAKAISISTA MAISTA JA ALUEISTA (MMA:ISTA)

LUETTELO ERISTYNEISTÄ MERENTAKAISISTA MAISTA JA ALUEISTA (MMA:ISTA)

—

Falklandinsaaret

| — | Falklandinsaaret |
| --- | --- |

—

Falklandinsaaret

| — | Saint Helena, Ascension, Tristan da Cunha |
| --- | --- |

—

Saint Helena, Ascension, Tristan da Cunha

| — | Saint Helena, Ascension, Tristan da Cunha |
| --- | --- |

—

Saint Helena, Ascension, Tristan da Cunha

| — | Saint-Pierre ja Miquelon |
| --- | --- |

—

Saint-Pierre ja Miquelon

| — | Saint-Pierre ja Miquelon |
| --- | --- |

—

Saint-Pierre ja Miquelon

| — | Wallis ja Futuna |
| --- | --- |

—

Wallis ja Futuna

Tarkistus 93

Ehdotus päätökseksi

Liite II – 1 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   EU:n rahoitustuen
  [343,4 miljoonan]
  euron kokonaismäärä, joka on sisäisessä sopimuksessa vahvistettu myönnettäväksi yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta (EKR) 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään joulukuuta 2020 ulottuvalle seitsenvuotiskaudelle tämän päätöksen soveltamistarkoituksessa, jakautuu seuraavasti: | 1.   EU:n rahoitustuen
  [360,57 miljoonan]
  euron kokonaismäärä, joka on sisäisessä sopimuksessa vahvistettu myönnettäväksi yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta (EKR) 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään joulukuuta 2020 ulottuvalle seitsenvuotiskaudelle tämän päätöksen soveltamistarkoituksessa, jakautuu seuraavasti: |
| a) | [330,4 miljoonaa]
  euroa avustuksina pitkän aikavälin kehitystyöhön, humanitaariseen apuun sekä hätä- ja pakolaisapuun tarkoitettuun ohjelmoitavaan tukeen, vientitulojen vakauttamiseen tarkoitettuun lisätukeen sekä alueellisen yhteistyön ja yhdentymisen tukemiseen; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   EU:n rahoitustuen
  [343,4 miljoonan]
  euron kokonaismäärä, joka on sisäisessä sopimuksessa vahvistettu myönnettäväksi yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta (EKR) 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään joulukuuta 2020 ulottuvalle seitsenvuotiskaudelle tämän päätöksen soveltamistarkoituksessa, jakautuu seuraavasti:

1.   EU:n rahoitustuen
  [360,57 miljoonan]
  euron kokonaismäärä, joka on sisäisessä sopimuksessa vahvistettu myönnettäväksi yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta (EKR) 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään joulukuuta 2020 ulottuvalle seitsenvuotiskaudelle tämän päätöksen soveltamistarkoituksessa, jakautuu seuraavasti:

a)

[330,4 miljoonaa]
  euroa avustuksina pitkän aikavälin kehitystyöhön, humanitaariseen apuun sekä hätä- ja pakolaisapuun tarkoitettuun ohjelmoitavaan tukeen, vientitulojen vakauttamiseen tarkoitettuun lisätukeen sekä alueellisen yhteistyön ja yhdentymisen tukemiseen;

| a) | [345,57 miljoonaa]
  euroa avustuksina pitkän aikavälin kehitystyöhön, humanitaariseen apuun sekä hätä- ja pakolaisapuun tarkoitettuun ohjelmoitavaan tukeen, vientitulojen vakauttamiseen tarkoitettuun lisätukeen sekä alueellisen yhteistyön ja yhdentymisen tukemiseen; |
| --- | --- |

a)

[345,57 miljoonaa]
  euroa avustuksina pitkän aikavälin kehitystyöhön, humanitaariseen apuun sekä hätä- ja pakolaisapuun tarkoitettuun ohjelmoitavaan tukeen, vientitulojen vakauttamiseen tarkoitettuun lisätukeen sekä alueellisen yhteistyön ja yhdentymisen tukemiseen;

| b) | [5 miljoonaa] euroa korkotukien ja teknisen avun rahoittamiseksi liitteessä IV tarkoitetun MMA-investointikehyksen puitteissa; |
| --- | --- |

b)

[5 miljoonaa] euroa korkotukien ja teknisen avun rahoittamiseksi liitteessä IV tarkoitetun MMA-investointikehyksen puitteissa;

| b) | [5 miljoonaa] euroa korkotukien ja teknisen avun rahoittamiseksi liitteessä IV tarkoitetun MMA-investointikehyksen puitteissa; |
| --- | --- |

b)

[5 miljoonaa] euroa korkotukien ja teknisen avun rahoittamiseksi liitteessä IV tarkoitetun MMA-investointikehyksen puitteissa;

| c) | [8 miljoonaa]
  euroa teknisen avun tutkimuksiin tai toimiin tämän päätöksen 79 artiklan mukaisesti ja päätöksen kokonaisarviointiin, joka on suoritettava viimeistään neljä vuotta ennen päätöksen voimassaolon päättymistä. |
| --- | --- |

c)

[8 miljoonaa]
  euroa teknisen avun tutkimuksiin tai toimiin tämän päätöksen 79 artiklan mukaisesti ja päätöksen kokonaisarviointiin, joka on suoritettava viimeistään neljä vuotta ennen päätöksen voimassaolon päättymistä.

| c) | [10 miljoonaa]
  euroa teknisen avun tutkimuksiin tai toimiin tämän päätöksen 79 artiklan mukaisesti ja päätöksen kokonaisarviointiin, joka on suoritettava viimeistään neljä vuotta ennen päätöksen voimassaolon päättymistä. |
| --- | --- |

c)

[10 miljoonaa]
  euroa teknisen avun tutkimuksiin tai toimiin tämän päätöksen 79 artiklan mukaisesti ja päätöksen kokonaisarviointiin, joka on suoritettava viimeistään neljä vuotta ennen päätöksen voimassaolon päättymistä.

Tarkistus 94

Ehdotus päätökseksi

Liite II – 3 artikla – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Edellä 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa mainittu
  [330,4 miljoonan]
  euron määrä kohdennetaan MMA:iden tarpeiden ja saavutusten perusteella jäljempänä mainittuja perusteita noudattaen. | Edellä 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa mainittu
  [345,57 miljoonan]
  euron määrä kohdennetaan MMA:iden tarpeiden ja saavutusten perusteella jäljempänä mainittuja perusteita noudattaen. |

Komission teksti

Tarkistus

Edellä 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa mainittu
  [330,4 miljoonan]
  euron määrä kohdennetaan MMA:iden tarpeiden ja saavutusten perusteella jäljempänä mainittuja perusteita noudattaen.

Edellä 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa mainittu
  [345,57 miljoonan]
  euron määrä kohdennetaan MMA:iden tarpeiden ja saavutusten perusteella jäljempänä mainittuja perusteita noudattaen.

Tarkistus 95

Ehdotus päätökseksi

Liite II – 3 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Tämän päätöksen 7 artiklassa tarkoitettuun alueellisen yhteistyön ja yhdentymisen tukemiseen myönnetään
  [105 miljoonaa]
  euroa, ottaen erityisesti huomioon 5 artiklassa mainitut painopisteet ja yhteistä etua koskevat alat sekä konsultoimalla 13 artiklassa mainittujen EU:n ja MMA:iden kumppanuutta edistävien järjestelyjen yhteydessä. Varojen käyttöä koordinoidaan unionin muiden rahoitusvälineiden kanssa, ja yhteistyötä edistetään MMA:iden ja SEUT-sopimuksen 349 artiklassa mainittujen syrjäisimpien alueiden välillä. | 2.   Tämän päätöksen 7 artiklassa tarkoitettuun alueellisen yhteistyön ja yhdentymisen tukemiseen myönnetään
  [120,17 miljoonaa]
  euroa, ottaen erityisesti huomioon 5 artiklassa mainitut painopisteet ja yhteistä etua koskevat alat sekä konsultoimalla 13 artiklassa mainittujen EU:n ja MMA:iden kumppanuutta edistävien järjestelyjen yhteydessä. Varojen käyttöä koordinoidaan unionin muiden rahoitusvälineiden kanssa, ja yhteistyötä edistetään MMA:iden ja SEUT-sopimuksen 349 artiklassa mainittujen syrjäisimpien alueiden välillä. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Tämän päätöksen 7 artiklassa tarkoitettuun alueellisen yhteistyön ja yhdentymisen tukemiseen myönnetään
  [105 miljoonaa]
  euroa, ottaen erityisesti huomioon 5 artiklassa mainitut painopisteet ja yhteistä etua koskevat alat sekä konsultoimalla 13 artiklassa mainittujen EU:n ja MMA:iden kumppanuutta edistävien järjestelyjen yhteydessä. Varojen käyttöä koordinoidaan unionin muiden rahoitusvälineiden kanssa, ja yhteistyötä edistetään MMA:iden ja SEUT-sopimuksen 349 artiklassa mainittujen syrjäisimpien alueiden välillä.

2.   Tämän päätöksen 7 artiklassa tarkoitettuun alueellisen yhteistyön ja yhdentymisen tukemiseen myönnetään
  [120,17 miljoonaa]
  euroa, ottaen erityisesti huomioon 5 artiklassa mainitut painopisteet ja yhteistä etua koskevat alat sekä konsultoimalla 13 artiklassa mainittujen EU:n ja MMA:iden kumppanuutta edistävien järjestelyjen yhteydessä. Varojen käyttöä koordinoidaan unionin muiden rahoitusvälineiden kanssa, ja yhteistyötä edistetään MMA:iden ja SEUT-sopimuksen 349 artiklassa mainittujen syrjäisimpien alueiden välillä.

Tarkistus 96

Ehdotus päätökseksi

Liite VI – 3 artikla – 1 kohta – g alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| g) | vesiviljelytuotteet, jos asianomaiset kalat, äyriäiset ja nilviäiset
  ovat syntyneet ja kasvatetut
  siellä; |

Komission teksti

Tarkistus

g)

vesiviljelytuotteet, jos asianomaiset kalat, äyriäiset ja nilviäiset
  ovat syntyneet ja kasvatetut
  siellä;

| g) | vesiviljelytuotteet, jos asianomaiset kalat, äyriäiset ja nilviäiset
  on kasvatettu
  siellä; |
| --- | --- |

g)

vesiviljelytuotteet, jos asianomaiset kalat, äyriäiset ja nilviäiset
  on kasvatettu
  siellä;

Tarkistus 97

Ehdotus päätökseksi

Liite VI – 10 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   
  Komissio
  antaa
  täytäntöönpanosäädöksinä toimenpiteen
  , jolla myönnetään 1 kohdassa tarkoitettu kumulaatio.
  Täytäntöönpanosäädökset annetaan 64 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti. | 6.   
  Siirretään komissiolle valta
  antaa
  delegoituja säädöksiä 90 artiklan mukaisesti toimenpiteestä
  , jolla myönnetään 1 kohdassa tarkoitettu kumulaatio. |

Komission teksti

Tarkistus

6.   
  Komissio
  antaa
  täytäntöönpanosäädöksinä toimenpiteen
  , jolla myönnetään 1 kohdassa tarkoitettu kumulaatio.
  Täytäntöönpanosäädökset annetaan 64 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti.

6.   
  Siirretään komissiolle valta
  antaa
  delegoituja säädöksiä 90 artiklan mukaisesti toimenpiteestä
  , jolla myönnetään 1 kohdassa tarkoitettu kumulaatio.

Tarkistus 98

Ehdotus päätökseksi

Liite VI – 16 artikla – 6 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a.
     
  MMA:ille myönnetään kalastustuotteita koskevia poikkeuksia vuotuisen 2 500 tonnin suuruisen kiintiön rajoissa sellaisten kalastustuotteiden osalta, joiden CN-koodi on 030471, 030483, 030532, 030562, 030614, 0307299010, 160510. |
| | MMA tai jäsenvaltio esittää tällaiset edellä mainittujen kiintiöiden mukaiset poikkeushakemukset komitealle, joka myöntää poikkeukset automaattisesti ja saattaa ne voimaan päätöksellään. |

Komission teksti

Tarkistus

6 a.
     
  MMA:ille myönnetään kalastustuotteita koskevia poikkeuksia vuotuisen 2 500 tonnin suuruisen kiintiön rajoissa sellaisten kalastustuotteiden osalta, joiden CN-koodi on 030471, 030483, 030532, 030562, 030614, 0307299010, 160510.

MMA tai jäsenvaltio esittää tällaiset edellä mainittujen kiintiöiden mukaiset poikkeushakemukset komitealle, joka myöntää poikkeukset automaattisesti ja saattaa ne voimaan päätöksellään.

Tarkistus 99

Ehdotus päätökseksi

Liite VI – 16 artikla – 8 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8.   
  Komissio
  antaa
  täytäntöönpanosäädöksinä toimenpiteen
  , jolla myönnetään 1 kohdassa tarkoitettu väliaikainen poikkeus.
  Täytäntöönpanosäädökset annetaan 64 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti. | 8.   
  Siirretään komissiolle valta
  antaa
  90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä toimenpiteestä
  , jolla myönnetään 1 kohdassa tarkoitettu väliaikainen poikkeus. |

Komission teksti

Tarkistus

8.   
  Komissio
  antaa
  täytäntöönpanosäädöksinä toimenpiteen
  , jolla myönnetään 1 kohdassa tarkoitettu väliaikainen poikkeus.
  Täytäntöönpanosäädökset annetaan 64 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti.

8.   
  Siirretään komissiolle valta
  antaa
  90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä toimenpiteestä
  , jolla myönnetään 1 kohdassa tarkoitettu väliaikainen poikkeus.

Tarkistus 100

Ehdotus päätökseksi

Liite VI – 63 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Komissio
  antaa
  täytäntöönpanosäädöksinä toimenpiteen
  , jolla myönnetään 1 kohdassa tarkoitettu väliaikainen poikkeus.
  Täytäntöönpanosäädökset annetaan 64 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti. | 3.   
  Siirretään komissiolle valta
  antaa
  90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä toimenpiteestä
  , jolla myönnetään 1 kohdassa tarkoitettu väliaikainen poikkeus. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   
  Komissio
  antaa
  täytäntöönpanosäädöksinä toimenpiteen
  , jolla myönnetään 1 kohdassa tarkoitettu väliaikainen poikkeus.
  Täytäntöönpanosäädökset annetaan 64 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti.

3.   
  Siirretään komissiolle valta
  antaa
  90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä toimenpiteestä
  , jolla myönnetään 1 kohdassa tarkoitettu väliaikainen poikkeus.

Tarkistus 101

Ehdotus päätökseksi

Liite VI – 64 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komiteamenettelyt | Poistetaan. |
| 1.
     
  Komissiota avustaa asetuksen (ETY) N:o 2913/92 247 a artiklalla perustettu tullikoodeksikomitea. | |
| 2.
     
  Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. | |

Komission teksti

Tarkistus

Komiteamenettelyt

Poistetaan.

1.
     
  Komissiota avustaa asetuksen (ETY) N:o 2913/92 247 a artiklalla perustettu tullikoodeksikomitea.

2.
     
  Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

Tarkistus 102

Ehdotus päätökseksi

Liite VII – 2 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio voi väliaikaisesti peruuttaa tässä päätöksessä säädetyt etuusmenettelyt kaikilta tai joiltakin edunsaajamaasta peräisin olevilta tuotteilta, jos se toteaa, että on olemassa riittävä näyttö siitä, että väliaikainen peruutus olisi perusteltua tämän liitteen 1 artiklan 1 ja 2 alakohdassa tarkoitetuista syistä edellyttäen, että se on ensin | 1.   Komissio voi väliaikaisesti peruuttaa tässä päätöksessä säädetyt etuusmenettelyt
  delegoiduilla säädöksillä 90 artiklan mukaisesti
  kaikilta tai joiltakin edunsaajamaasta peräisin olevilta tuotteilta, jos se toteaa, että on olemassa riittävä näyttö siitä, että väliaikainen peruutus olisi perusteltua tämän liitteen 1 artiklan 1 ja 2 alakohdassa tarkoitetuista syistä edellyttäen, että se on ensin |
| a) | kuullut liitteen VIII 10 artiklassa tarkoitettua komiteaa 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Komissio voi väliaikaisesti peruuttaa tässä päätöksessä säädetyt etuusmenettelyt kaikilta tai joiltakin edunsaajamaasta peräisin olevilta tuotteilta, jos se toteaa, että on olemassa riittävä näyttö siitä, että väliaikainen peruutus olisi perusteltua tämän liitteen 1 artiklan 1 ja 2 alakohdassa tarkoitetuista syistä edellyttäen, että se on ensin

1.   Komissio voi väliaikaisesti peruuttaa tässä päätöksessä säädetyt etuusmenettelyt
  delegoiduilla säädöksillä 90 artiklan mukaisesti
  kaikilta tai joiltakin edunsaajamaasta peräisin olevilta tuotteilta, jos se toteaa, että on olemassa riittävä näyttö siitä, että väliaikainen peruutus olisi perusteltua tämän liitteen 1 artiklan 1 ja 2 alakohdassa tarkoitetuista syistä edellyttäen, että se on ensin

a)

kuullut liitteen VIII 10 artiklassa tarkoitettua komiteaa 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti;

| b) | kehottanut jäsenvaltioita toteuttamaan sellaisia varotoimia, jotka ovat tarpeen unionin taloudellisten etujen turvaamiseksi ja/tai edunsaajamaan saamiseksi noudattamaan velvoitteitaan; sekä |
| --- | --- |

b)

kehottanut jäsenvaltioita toteuttamaan sellaisia varotoimia, jotka ovat tarpeen unionin taloudellisten etujen turvaamiseksi ja/tai edunsaajamaan saamiseksi noudattamaan velvoitteitaan; sekä

| b) | kehottanut jäsenvaltioita toteuttamaan sellaisia varotoimia, jotka ovat tarpeen unionin taloudellisten etujen turvaamiseksi ja/tai edunsaajamaan saamiseksi noudattamaan velvoitteitaan; sekä |
| --- | --- |

b)

kehottanut jäsenvaltioita toteuttamaan sellaisia varotoimia, jotka ovat tarpeen unionin taloudellisten etujen turvaamiseksi ja/tai edunsaajamaan saamiseksi noudattamaan velvoitteitaan; sekä

| c) | julkaissut Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen, jossa todetaan, että on perusteltua syytä epäillä, että kyseinen edunsaajamaa ei sovella etuusmenettelyjä asianmukaisesti ja/tai ei noudata velvoitteitaan, minkä vuoksi on kyseenalaista, onko sillä enää oikeutta tässä päätöksessä myönnettyihin etuihin. |
| --- | --- |

c)

julkaissut Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen, jossa todetaan, että on perusteltua syytä epäillä, että kyseinen edunsaajamaa ei sovella etuusmenettelyjä asianmukaisesti ja/tai ei noudata velvoitteitaan, minkä vuoksi on kyseenalaista, onko sillä enää oikeutta tässä päätöksessä myönnettyihin etuihin.

| c) | julkaissut Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen, jossa todetaan, että on perusteltua syytä epäillä, että kyseinen edunsaajamaa ei sovella etuusmenettelyjä asianmukaisesti ja/tai ei noudata velvoitteitaan, minkä vuoksi on kyseenalaista, onko sillä enää oikeutta tässä päätöksessä myönnettyihin etuihin. |
| --- | --- |

c)

julkaissut Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen, jossa todetaan, että on perusteltua syytä epäillä, että kyseinen edunsaajamaa ei sovella etuusmenettelyjä asianmukaisesti ja/tai ei noudata velvoitteitaan, minkä vuoksi on kyseenalaista, onko sillä enää oikeutta tässä päätöksessä myönnettyihin etuihin.

Komissio ilmoittaa tämän kohdan mukaisesti tehdystä päätöksestä asianomaiselle MMA:lle ennen päätöksen voimaantuloa.
  Komissio ilmoittaa siitä myös liitteen VIII 10 artiklassa tarkoitetulle komitealle.

Komissio ilmoittaa tämän kohdan mukaisesti tehdystä päätöksestä asianomaiselle MMA:lle ennen päätöksen voimaantuloa.

Tarkistus 103

Ehdotus päätökseksi

Liite VII – 2 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Etuusmenettelyjen väliaikainen peruuttaminen ei saa kestää yli kuutta kuukautta. Tämän ajanjakson päättyessä Euroopan komissio päättää joko väliaikaisen peruuttamisen lopettamisesta
  ilmoitettuaan asiasta liitteen VIII 10 artiklassa tarkoitetulle komitealle
  tai sen jatkamisesta tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. | 2.   Etuusmenettelyjen väliaikainen peruuttaminen ei saa kestää yli kuutta kuukautta. Tämän ajanjakson päättyessä komissio päättää joko väliaikaisen peruuttamisen lopettamisesta tai sen jatkamisesta tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Etuusmenettelyjen väliaikainen peruuttaminen ei saa kestää yli kuutta kuukautta. Tämän ajanjakson päättyessä Euroopan komissio päättää joko väliaikaisen peruuttamisen lopettamisesta
  ilmoitettuaan asiasta liitteen VIII 10 artiklassa tarkoitetulle komitealle
  tai sen jatkamisesta tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

2.   Etuusmenettelyjen väliaikainen peruuttaminen ei saa kestää yli kuutta kuukautta. Tämän ajanjakson päättyessä komissio päättää joko väliaikaisen peruuttamisen lopettamisesta tai sen jatkamisesta tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

Tarkistus 104

Ehdotus päätökseksi

Liite VII – 3 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komiteamenettely | Poistetaan. |
| 1.
     
  Edellä olevan 2 artiklan täytäntöönpanemiseksi komissiota avustaa liitteen VIII 10 artiklassa tarkoitettu komitea. | |
| 2.
     
  Kun tähän kohtaan viitataan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. | |

Komission teksti

Tarkistus

Komiteamenettely

Poistetaan.

1.
     
  Edellä olevan 2 artiklan täytäntöönpanemiseksi komissiota avustaa liitteen VIII 10 artiklassa tarkoitettu komitea.

2.
     
  Kun tähän kohtaan viitataan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

Tarkistus 105

Ehdotus päätökseksi

Liite VIII – 5 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Komissio hyväksyy ennakkovalvontatoimenpiteet tämän liitteen 6 artiklassa tarkoitettua
  neuvoa-antavaa
  menettelyä noudattaen. | 2.   Komissio hyväksyy ennakkovalvontatoimenpiteet tämän liitteen 6 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Komissio hyväksyy ennakkovalvontatoimenpiteet tämän liitteen 6 artiklassa tarkoitettua
  neuvoa-antavaa
  menettelyä noudattaen.

2.   Komissio hyväksyy ennakkovalvontatoimenpiteet tämän liitteen 6 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

Tarkistus 106

Ehdotus päätökseksi

Liite VIII – 6 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka liittyvät unionin tuottajien taloudellisen ja/tai rahoituksellisen tilanteen vaikeasti korjattavaan heikkenemiseen, voidaan ottaa käyttöön väliaikaisia suojatoimenpiteitä. Väliaikaisia toimenpiteitä sovelletaan enintään 200 päivän ajan. Komissio hyväksyy väliaikaiset toimenpiteet
  tämän liitteen 10 artiklassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen
  . Äärimmäisen kiireellisissä tapauksissa komissio ottaa välittömästi käyttöön väliaikaisia suojatoimenpiteitä
  tämän liitteen 10 artiklassa tarkoitetun menettelyn
  mukaisesti. | 1.   Asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka liittyvät unionin tuottajien taloudellisen ja/tai rahoituksellisen tilanteen vaikeasti korjattavaan heikkenemiseen, voidaan ottaa käyttöön väliaikaisia suojatoimenpiteitä. Väliaikaisia toimenpiteitä sovelletaan enintään 200 päivän ajan. Komissio hyväksyy väliaikaiset toimenpiteet
  delegoiduilla säädöksillä 90 artiklan mukaisesti
  . Äärimmäisen kiireellisissä tapauksissa komissio ottaa välittömästi käyttöön väliaikaisia suojatoimenpiteitä
  delegoiduilla säädöksillä 90 a artiklan
  mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka liittyvät unionin tuottajien taloudellisen ja/tai rahoituksellisen tilanteen vaikeasti korjattavaan heikkenemiseen, voidaan ottaa käyttöön väliaikaisia suojatoimenpiteitä. Väliaikaisia toimenpiteitä sovelletaan enintään 200 päivän ajan. Komissio hyväksyy väliaikaiset toimenpiteet
  tämän liitteen 10 artiklassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen
  . Äärimmäisen kiireellisissä tapauksissa komissio ottaa välittömästi käyttöön väliaikaisia suojatoimenpiteitä
  tämän liitteen 10 artiklassa tarkoitetun menettelyn
  mukaisesti.

1.   Asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka liittyvät unionin tuottajien taloudellisen ja/tai rahoituksellisen tilanteen vaikeasti korjattavaan heikkenemiseen, voidaan ottaa käyttöön väliaikaisia suojatoimenpiteitä. Väliaikaisia toimenpiteitä sovelletaan enintään 200 päivän ajan. Komissio hyväksyy väliaikaiset toimenpiteet
  delegoiduilla säädöksillä 90 artiklan mukaisesti
  . Äärimmäisen kiireellisissä tapauksissa komissio ottaa välittömästi käyttöön väliaikaisia suojatoimenpiteitä
  delegoiduilla säädöksillä 90 a artiklan
  mukaisesti.

Tarkistus 107

Ehdotus päätökseksi

Liite VIII – 7 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jos lopullisesti vahvistettujen tosiasioiden perusteella todetaan, että tämän liitteen 2 artiklassa vahvistetut edellytykset eivät täyty, komissio hyväksyy
  tämän liitteen 4 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen
  päätöksen tutkimuksen
  ja menettelyn
  lopettamisesta. Komissio julkaisee kertomuksen, jossa se esittää havaintonsa ja perustellut päätelmänsä, jotka se on tehnyt kaikista asiaankuuluvista tosiseikoista ja oikeudellisista seikoista, ottaen huomioon tämän liitteen 9 artiklassa tarkoitettujen luottamuksellisten tietojen suojan. | 1.   Jos lopullisesti vahvistettujen tosiasioiden perusteella todetaan, että tämän liitteen 2 artiklassa vahvistetut edellytykset eivät täyty, komissio hyväksyy päätöksen tutkimuksen lopettamisesta. Komissio julkaisee kertomuksen, jossa se esittää havaintonsa ja perustellut päätelmänsä, jotka se on tehnyt kaikista asiaankuuluvista tosiseikoista ja oikeudellisista seikoista, ottaen huomioon tämän liitteen 9 artiklassa tarkoitettujen luottamuksellisten tietojen suojan. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Jos lopullisesti vahvistettujen tosiasioiden perusteella todetaan, että tämän liitteen 2 artiklassa vahvistetut edellytykset eivät täyty, komissio hyväksyy
  tämän liitteen 4 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen
  päätöksen tutkimuksen
  ja menettelyn
  lopettamisesta. Komissio julkaisee kertomuksen, jossa se esittää havaintonsa ja perustellut päätelmänsä, jotka se on tehnyt kaikista asiaankuuluvista tosiseikoista ja oikeudellisista seikoista, ottaen huomioon tämän liitteen 9 artiklassa tarkoitettujen luottamuksellisten tietojen suojan.

1.   Jos lopullisesti vahvistettujen tosiasioiden perusteella todetaan, että tämän liitteen 2 artiklassa vahvistetut edellytykset eivät täyty, komissio hyväksyy päätöksen tutkimuksen lopettamisesta. Komissio julkaisee kertomuksen, jossa se esittää havaintonsa ja perustellut päätelmänsä, jotka se on tehnyt kaikista asiaankuuluvista tosiseikoista ja oikeudellisista seikoista, ottaen huomioon tämän liitteen 9 artiklassa tarkoitettujen luottamuksellisten tietojen suojan.

Tarkistus 108

Ehdotus päätökseksi

Liite VIII – 7 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jos lopullisesti vahvistetut tosiseikat osoittavat, että tämän liitteen 2 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät, komissio hyväksyy päätöksen lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta
  4 artiklassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn
  mukaisesti. Komissio julkaisee tämän liitteen 9 artiklan mukaisen luottamuksellisten tietojen suojaamisen tarpeen huomioon ottaen kertomuksen, joka sisältää yhteenvedon määritystä koskevista olennaisista tosiasioista ja huomioista, ja ilmoittaa MMA:n viranomaisille viipymättä tarvittavien suojatoimenpiteiden käyttöönottoa koskevasta päätöksestä. | 2.   Jos lopullisesti vahvistetut tosiseikat osoittavat, että tämän liitteen 2 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät, komissio hyväksyy päätöksen lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta
  delegoiduilla säädöksillä 90 artiklan
  mukaisesti. Komissio julkaisee tämän liitteen 9 artiklan mukaisen luottamuksellisten tietojen suojaamisen tarpeen huomioon ottaen kertomuksen, joka sisältää yhteenvedon määritystä koskevista olennaisista tosiasioista ja huomioista, ja ilmoittaa MMA:n viranomaisille viipymättä tarvittavien suojatoimenpiteiden käyttöönottoa koskevasta päätöksestä. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Jos lopullisesti vahvistetut tosiseikat osoittavat, että tämän liitteen 2 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät, komissio hyväksyy päätöksen lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta
  4 artiklassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn
  mukaisesti. Komissio julkaisee tämän liitteen 9 artiklan mukaisen luottamuksellisten tietojen suojaamisen tarpeen huomioon ottaen kertomuksen, joka sisältää yhteenvedon määritystä koskevista olennaisista tosiasioista ja huomioista, ja ilmoittaa MMA:n viranomaisille viipymättä tarvittavien suojatoimenpiteiden käyttöönottoa koskevasta päätöksestä.

2.   Jos lopullisesti vahvistetut tosiseikat osoittavat, että tämän liitteen 2 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät, komissio hyväksyy päätöksen lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta
  delegoiduilla säädöksillä 90 artiklan
  mukaisesti. Komissio julkaisee tämän liitteen 9 artiklan mukaisen luottamuksellisten tietojen suojaamisen tarpeen huomioon ottaen kertomuksen, joka sisältää yhteenvedon määritystä koskevista olennaisista tosiasioista ja huomioista, ja ilmoittaa MMA:n viranomaisille viipymättä tarvittavien suojatoimenpiteiden käyttöönottoa koskevasta päätöksestä.

Tarkistus 109

Ehdotus päätökseksi

Liite VIII – 10 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komiteamenettely | Poistetaan. |
| 1.
     
  Komissiota avustaa tuontiin sovellettavasta yhteisestä järjestelmästä 26 päivänä helmikuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 260/2009 4 artiklan 1 kohdassa perustettu komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. | |
| 2.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa. | |
| 3.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. | |
| 4.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 8 artiklaa yhdessä 4 artiklan kanssa. | |

Komission teksti

Tarkistus

Komiteamenettely

Poistetaan.

1.
     
  Komissiota avustaa tuontiin sovellettavasta yhteisestä järjestelmästä 26 päivänä helmikuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 260/2009 4 artiklan 1 kohdassa perustettu komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.

3.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

4.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 8 artiklaa yhdessä 4 artiklan kanssa.

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/195 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/195

---

P7_TA(2013)0068

Juomavedessä olevat radioaktiiviset aineet ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi vaatimuksista väestön terveyden suojelemiseksi juomavedessä olevilta radioaktiivisilta aineilta (COM(2012)0147 – C7-0105/2012 – 2012/0074(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 036/32)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2012)0147), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2012)0147),

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 31 ja 32 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0105/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 31 ja 32 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0105/2012),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 23. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 23. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 ja 37 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 ja 37 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A7-0033/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A7-0033/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | kehottaa komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 229, 31.7.2012, s. 145.

---

P7_TC1-COD(2012)0074

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU antamiseksi vaatimuksista väestön terveyden suojelemiseksi juomavedessä olevilta radioaktiivisilta aineilta ja neuvoston direktiivin 98/83/EY muuttamisesta [tark. 1]

EUROOPAN PARLAMENTTI JA
  EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

  jotka

ottaa

  ottavat
  huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen

  unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
  ja erityisesti sen 31 ja 32

  192
  artiklan
  1 kohdan
  ,

ottaa

  ottavat
  huomioon
  Euroopan
  komission ehdotuksen (1)
  , jonka komissio on laatinut saatuaan lausunnon asiantuntijaryhmältä, jonka tieteellis-tekninen komitea on nimennyt jäsenvaltioiden tieteellisten asiantuntijoiden keskuudesta Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 31 artiklan mukaisesti,

ottaa

  ottavat
  huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,

on kuullut Euroopan parlamenttia

  noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä

   (2),

sekä katsoo

  katsovat
  seuraavaa: [tark. 2]

| (-1) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 artiklan mukaisesti unionin ympäristöpolitiikka perustuu ennalta varautumisen periaatteelle sekä periaatteelle, jonka mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttävä, ja sillä myötävaikutetaan muun muassa ympäristön laadun säilyttämisen, suojelun ja parantamisen sekä ihmisten terveyden suojelun tavoitteiden saavuttamiseen. [tark. 3] |
| --- | --- |

(-1)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 artiklan mukaisesti unionin ympäristöpolitiikka perustuu ennalta varautumisen periaatteelle sekä periaatteelle, jonka mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttävä, ja sillä myötävaikutetaan muun muassa ympäristön laadun säilyttämisen, suojelun ja parantamisen sekä ihmisten terveyden suojelun tavoitteiden saavuttamiseen. [tark. 3]

| (1) | Ihmiskehoon pääsee radioaktiivisia

  haitallisia
  aineita muun muassa juomaveden mukana.
  Radioaktiivisten isotooppien tai radionuklidien kertyminen kehoon voi aiheuttaa monia terveysongelmia.
  Neuvoston direktiivissä N:o 96/29/Euratom (3) säädetään, että eri toimintojen osuudet koko väestön säteilyaltistuksessa
  ottaen huomioon pitkän aikavälin kumulatiivinen altistus
  on pidettävä niin vähäisinä kuin käytännössä on mahdollista. [tark. 4] |
| --- | --- |

(1)

Ihmiskehoon pääsee radioaktiivisia

  haitallisia
  aineita muun muassa juomaveden mukana.
  Radioaktiivisten isotooppien tai radionuklidien kertyminen kehoon voi aiheuttaa monia terveysongelmia.
  Neuvoston direktiivissä N:o 96/29/Euratom (3) säädetään, että eri toimintojen osuudet koko väestön säteilyaltistuksessa
  ottaen huomioon pitkän aikavälin kumulatiivinen altistus
  on pidettävä niin vähäisinä kuin käytännössä on mahdollista. [tark. 4]

| (1 a) | Radioaktiivisten isotooppien poistaminen vedestä suodattamalla johtaa siihen, että suodattimista tulee radioaktiivista jätettä, jota on käsiteltävä varovaisesti ja voimassa olevien menettelyjen mukaisesti. [tark. 5] |
| --- | --- |

(1 a)

Radioaktiivisten isotooppien poistaminen vedestä suodattamalla johtaa siihen, että suodattimista tulee radioaktiivista jätettä, jota on käsiteltävä varovaisesti ja voimassa olevien menettelyjen mukaisesti. [tark. 5]

| (1 b) | Vedessä olevien radioaktiivisten isotooppien poistamisprosessi on riippuvainen kansallisista laboratorioista, säännöllisistä mittausten päivityksistä ja tutkimuksesta. [tark. 6] |
| --- | --- |

(1 b)

Vedessä olevien radioaktiivisten isotooppien poistamisprosessi on riippuvainen kansallisista laboratorioista, säännöllisistä mittausten päivityksistä ja tutkimuksesta. [tark. 6]

| (1 c) | Jäsenvaltioiden kolmivuotiskertomuksessa juomavesidirektiivistä toimittamat juomaveden radioaktiivisuustasoa koskevat tiedot ovat puutteellisia tai niitä ei ole lainkaan. [tark. 7] |
| --- | --- |

(1 c)

Jäsenvaltioiden kolmivuotiskertomuksessa juomavesidirektiivistä toimittamat juomaveden radioaktiivisuustasoa koskevat tiedot ovat puutteellisia tai niitä ei ole lainkaan. [tark. 7]

| (1 d) | Juomaveden käsittelyn kustannusten vähentämiseksi tarvitaan ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä. [tark. 8] |
| --- | --- |

(1 d)

Juomaveden käsittelyn kustannusten vähentämiseksi tarvitaan ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä. [tark. 8]

| (2) | Koska juomaveden laatu

  Väestön terveyden korkeatasoisen suojelun takaamiseksi
  on tärkeä ihmisten terveydelle, on tarpeen vahvistaa yhteisön tasolla indikaattorina käytettävät laatuvaatimukset ja

  yhteiset juomaveden laatua koskevat vaatimukset sekä
  säätää niiden noudattamisen seurannasta. [tark. 9] |
| --- | --- |

(2)

Koska juomaveden laatu

  Väestön terveyden korkeatasoisen suojelun takaamiseksi
  on tärkeä ihmisten terveydelle, on tarpeen vahvistaa yhteisön tasolla indikaattorina käytettävät laatuvaatimukset ja

  yhteiset juomaveden laatua koskevat vaatimukset sekä
  säätää niiden noudattamisen seurannasta. [tark. 9]

| (3) | Radioaktiivisia aineita koskevat osoitinmuuttujat on jo vahvistettu neuvoston direktiivin 98/83/EY (4) liitteessä I olevassa C osassa ja niihin liittyvät valvontasäännökset mainitun direktiivin liitteessä II. Nämä muuttujat kuuluvat kuitenkin Euratomin perustamissopimuksen 30 artiklassa määriteltyjen perusnormien soveltamisalaan.
  [tark. 10] |
| --- | --- |

(3)

Radioaktiivisia aineita koskevat osoitinmuuttujat on jo vahvistettu neuvoston direktiivin 98/83/EY (4) liitteessä I olevassa C osassa ja niihin liittyvät valvontasäännökset mainitun direktiivin liitteessä II. Nämä muuttujat kuuluvat kuitenkin Euratomin perustamissopimuksen 30 artiklassa määriteltyjen perusnormien soveltamisalaan.
  [tark. 10]

| (3 a) | Enimmäisarvot perustuvat saatavilla olevaan tieteelliseen tietoon, ja myös ennalta varautumisen periaate otetaan huomioon. Nämä arvot on valittu sen varmistamiseksi, että ihmiset voivat käyttää juomavettä turvallisesti koko elinikänsä ajan, kun vertailukohtana käytetään altistuvinta väestöryhmää, ja täten myös terveyden suojelun korkean tason varmistamiseksi. [tark. 11] |
| --- | --- |

(3 a)

Enimmäisarvot perustuvat saatavilla olevaan tieteelliseen tietoon, ja myös ennalta varautumisen periaate otetaan huomioon. Nämä arvot on valittu sen varmistamiseksi, että ihmiset voivat käyttää juomavettä turvallisesti koko elinikänsä ajan, kun vertailukohtana käytetään altistuvinta väestöryhmää, ja täten myös terveyden suojelun korkean tason varmistamiseksi. [tark. 11]

| (4) | Juomaveden radioaktiivisuustason seurantaa koskevat vaatimukset olisi siksi sisällytettävä erityiseen lainsäädäntöön, joka takaa säteilyturvalainsäädännön yhtenäisyyden, johdonmukaisuuden ja täydellisyyden Euratomin perustamissopimuksen

  suhteutettava vastaamaan vaatimuksia, jotka on asetettu muita ympäristöä ja ihmisten terveyttä vahingoittavia vedessä olevia kemiallisia aineita koskevassa voimassa olevassa lainsäädännössä. Tällä toimenpiteellä taattaisiin ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi annetun lainsäädännön yhtenäisyys, johdonmukaisuus ja täydellisyys Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
  puitteissa. [tark. 12] |
| --- | --- |

(4)

Juomaveden radioaktiivisuustason seurantaa koskevat vaatimukset olisi siksi sisällytettävä erityiseen lainsäädäntöön, joka takaa säteilyturvalainsäädännön yhtenäisyyden, johdonmukaisuuden ja täydellisyyden Euratomin perustamissopimuksen

  suhteutettava vastaamaan vaatimuksia, jotka on asetettu muita ympäristöä ja ihmisten terveyttä vahingoittavia vedessä olevia kemiallisia aineita koskevassa voimassa olevassa lainsäädännössä. Tällä toimenpiteellä taattaisiin ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi annetun lainsäädännön yhtenäisyys, johdonmukaisuus ja täydellisyys Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
  puitteissa. [tark. 12]

| (5) | Tämän Euratomin perustamissopimuksen

  Tässä

  annettavan

  direktiivissä saatetaan ajan tasalle
  direktiivin säännösten olisi syrjäytettävä ne direktiivin 98/83/EY säännökset, jotka koskevat

  liitteessä I olevassa C osassa säädetyt osoitinmuuttujat sekä vahvistetaan juomavedessä olevien
  radioaktiivisten aineiden aiheuttamaa juomaveden saastumista

  seurantaa koskevat säännöt
  . [tark. 13] |
| --- | --- |

(5)

Tämän Euratomin perustamissopimuksen

  Tässä

  annettavan

  direktiivissä saatetaan ajan tasalle
  direktiivin säännösten olisi syrjäytettävä ne direktiivin 98/83/EY säännökset, jotka koskevat

  liitteessä I olevassa C osassa säädetyt osoitinmuuttujat sekä vahvistetaan juomavedessä olevien
  radioaktiivisten aineiden aiheuttamaa juomaveden saastumista

  seurantaa koskevat säännöt
  . [tark. 13]

| (6) | Jos vedenlaatu ei noudata osoitinmuuttujalle vahvistettua arvoa, asianomaisen jäsenvaltion olisi tutkittava, aiheutuuko

  asianomaisen jäsenvaltion olisi oltava velvollinen selvittämään, mistä tämä johtuu, arvioimaan
  tästä riskiä ihmisten terveydelle, ja tarvittaessa ryhdyttävä korjaaviin toimenpiteisiin vedenlaadun palauttamiseksi

  aiheutuvan riskin taso myös pitkällä aikavälillä ja eri toimenpidemahdollisuudet sekä ryhtymään näiden tulosten perusteella toimenpiteisiin tässä direktiivissä säädetyt laatuvaatimukset täyttävän veden jakelun varmistamiseksi mahdollisimman pikaisesti. Korjaavana toimenpiteenä voidaan tarvittaessa jopa sulkea asianomainen laitos
  ,
  jos vedenlaatu tätä edellyttää. Ensisijaisiksi on katsottava sellaiset toimenpiteet, jotka poistavat ongelman sen lähteellä. Kuluttajille olisi tiedotettava välittömästi riskeistä, viranomaisten jo toteuttamista toimenpiteistä ja siitä, kuinka kauan kestää, ennen kuin korjaavat toimenpiteet alkavat tehota
  . [tark. 14] |
| --- | --- |

(6)

Jos vedenlaatu ei noudata osoitinmuuttujalle vahvistettua arvoa, asianomaisen jäsenvaltion olisi tutkittava, aiheutuuko

  asianomaisen jäsenvaltion olisi oltava velvollinen selvittämään, mistä tämä johtuu, arvioimaan
  tästä riskiä ihmisten terveydelle, ja tarvittaessa ryhdyttävä korjaaviin toimenpiteisiin vedenlaadun palauttamiseksi

  aiheutuvan riskin taso myös pitkällä aikavälillä ja eri toimenpidemahdollisuudet sekä ryhtymään näiden tulosten perusteella toimenpiteisiin tässä direktiivissä säädetyt laatuvaatimukset täyttävän veden jakelun varmistamiseksi mahdollisimman pikaisesti. Korjaavana toimenpiteenä voidaan tarvittaessa jopa sulkea asianomainen laitos
  ,
  jos vedenlaatu tätä edellyttää. Ensisijaisiksi on katsottava sellaiset toimenpiteet, jotka poistavat ongelman sen lähteellä. Kuluttajille olisi tiedotettava välittömästi riskeistä, viranomaisten jo toteuttamista toimenpiteistä ja siitä, kuinka kauan kestää, ennen kuin korjaavat toimenpiteet alkavat tehota
  . [tark. 14]

| (7) | Kuluttajien olisi saatava riittävästi

  kattavasti
  asianmukaista tietoa juomaveden laadusta
  helposti saatavilla olevien julkaisujen välityksellä
  .
  Paikallisviranomaisten on asetettava kuluttajien saataville kaikkina aikoina ajantasaistettua tietoa alueista, joilla on mahdollisia radioaktiivisen saastumisen lähteitä, sekä alueellisesta veden laadusta
  . [tark. 15] |
| --- | --- |

(7)

Kuluttajien olisi saatava riittävästi

  kattavasti
  asianmukaista tietoa juomaveden laadusta
  helposti saatavilla olevien julkaisujen välityksellä
  .
  Paikallisviranomaisten on asetettava kuluttajien saataville kaikkina aikoina ajantasaistettua tietoa alueista, joilla on mahdollisia radioaktiivisen saastumisen lähteitä, sekä alueellisesta veden laadusta
  . [tark. 15]

| (7 a) | Tämän direktiivin soveltamisalaan on sisällytettävä myös elintarviketeollisuudessa käytettävä vesi. [tark. 16] |
| --- | --- |

(7 a)

Tämän direktiivin soveltamisalaan on sisällytettävä myös elintarviketeollisuudessa käytettävä vesi. [tark. 16]

| (8) | Luonnon kivennäisvedet ja lääkinnälliseen käyttöön tarkoitetut vedet on tarpeen jättää tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, koska niistä säädetään jo Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/54/EY (5) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/83/EY (6).
  Komission olisi kuitenkin viimeistään kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta annettava ehdotus direktiivin 2009/54/EY tarkistamisesta, jotta voidaan mukauttaa luontaisia kivennäisvesiä koskevat valvontavaatimukset tässä direktiivissä ja direktiivissä 98/83/EY säädettyihin vaatimuksiin.
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 852/2004 (7) edellytysten mukaisesti myyntiin tarkoitettujen pullotettujen tai säiliöissä toimitettavien vesien, muiden kuin luontaisten kivennäisvesien, seurannassa sen tarkistamiseksi, että radioaktiivisten aineiden taso noudattaa tässä direktiivissä säädettyjä enimmäisarvoja, olisi noudatettava HACCP-järjestelmän (vaarojen analysointi ja kriittiset kohdat niiden hallitsemiseksi) periaatteita. [tark. 17] |
| --- | --- |

(8)

Luonnon kivennäisvedet ja lääkinnälliseen käyttöön tarkoitetut vedet on tarpeen jättää tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, koska niistä säädetään jo Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/54/EY (5) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/83/EY (6).
  Komission olisi kuitenkin viimeistään kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta annettava ehdotus direktiivin 2009/54/EY tarkistamisesta, jotta voidaan mukauttaa luontaisia kivennäisvesiä koskevat valvontavaatimukset tässä direktiivissä ja direktiivissä 98/83/EY säädettyihin vaatimuksiin.
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 852/2004 (7) edellytysten mukaisesti myyntiin tarkoitettujen pullotettujen tai säiliöissä toimitettavien vesien, muiden kuin luontaisten kivennäisvesien, seurannassa sen tarkistamiseksi, että radioaktiivisten aineiden taso noudattaa tässä direktiivissä säädettyjä enimmäisarvoja, olisi noudatettava HACCP-järjestelmän (vaarojen analysointi ja kriittiset kohdat niiden hallitsemiseksi) periaatteita. [tark. 17]

| (9) | Kunkin jäsenvaltion olisi otettava käyttöön
  aukottomia
  seurantajärjestelmiä, sen tarkistamiseksi

  joilla tarkistetaan säännöllisesti
  , täyttääkö juomavesi tässä direktiivissä vahvistetut vaatimukset. [tark. 18] |
| --- | --- |

(9)

Kunkin jäsenvaltion olisi otettava käyttöön
  aukottomia
  seurantajärjestelmiä, sen tarkistamiseksi

  joilla tarkistetaan säännöllisesti
  , täyttääkö juomavesi tässä direktiivissä vahvistetut vaatimukset. [tark. 18]

| (10) | Juomaveden laatu olisi määritettävä sellaisilla menetelmillä, jotka tuottavat luotettavia ja vertailukelpoisia tuloksia.
  Tällaisten seurantajärjestelmien olisi vastattava paikallisia tarpeita ja täytettävä tässä direktiivissä säädetyt seurannan vähimmäisvaatimukset. [tark. 19] |
| --- | --- |

(10)

Juomaveden laatu olisi määritettävä sellaisilla menetelmillä, jotka tuottavat luotettavia ja vertailukelpoisia tuloksia.
  Tällaisten seurantajärjestelmien olisi vastattava paikallisia tarpeita ja täytettävä tässä direktiivissä säädetyt seurannan vähimmäisvaatimukset. [tark. 19]

| (10 a) | Luonnollista radioaktiivisuutta ja ihmisen toiminnasta johtuvaa saastumista on tarpeen käsitellä eri tavalla ja erilaisten dosimetristen kriteerien mukaisesti. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, etteivät ydinalan toimet johda juomavesivarojen saastumiseen. [tark. 20] |
| --- | --- |

(10 a)

Luonnollista radioaktiivisuutta ja ihmisen toiminnasta johtuvaa saastumista on tarpeen käsitellä eri tavalla ja erilaisten dosimetristen kriteerien mukaisesti. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, etteivät ydinalan toimet johda juomavesivarojen saastumiseen. [tark. 20]

| (11) | Komission suosituksessa 2001/928/Euratom (8) käsitellään juomaveden radiologista laatua radonin ja sen pitkäikäisten hajoamistuotteitten osalta, ja nämä radionuklidit on aiheellista sisällyttää tämän direktiivin soveltamisalaan, |
| --- | --- |

(11)

Komission suosituksessa 2001/928/Euratom (8) käsitellään juomaveden radiologista laatua radonin ja sen pitkäikäisten hajoamistuotteitten osalta, ja nämä radionuklidit on aiheellista sisällyttää tämän direktiivin soveltamisalaan,

| (11 a) | Jotta unionin vesipolitiikka olisi johdonmukaista, tässä direktiivissä määritettyjen enimmäisarvojen, pitoisuuksien sekä radioaktiivisten aineiden seurantamenetelmien on oltava yhdenmukaisia Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/118/EY

   (9)

  sekä neuvoston direktiivin 98/83/EY kanssa. Lisäksi komission olisi varmistettava, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2000/60/EY

   (10)

  ja direktiiviä 2006/118/EY tarkistettaessa viitataan tähän direktiiviin, jotta kaikkia vesiä voitaisiin suojella täysimääräisesti radioaktiivisten aineiden aiheuttamalta saastumiselta, [tark. 21] |
| --- | --- |

(11 a)

Jotta unionin vesipolitiikka olisi johdonmukaista, tässä direktiivissä määritettyjen enimmäisarvojen, pitoisuuksien sekä radioaktiivisten aineiden seurantamenetelmien on oltava yhdenmukaisia Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/118/EY

   (9)

  sekä neuvoston direktiivin 98/83/EY kanssa. Lisäksi komission olisi varmistettava, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2000/60/EY

   (10)

  ja direktiiviä 2006/118/EY tarkistettaessa viitataan tähän direktiiviin, jotta kaikkia vesiä voitaisiin suojella täysimääräisesti radioaktiivisten aineiden aiheuttamalta saastumiselta, [tark. 21]

OVAT HYVÄKSYNEET
  TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Kohde

Tässä direktiivissä vahvistetaan vaatimukset

  Tämä direktiivi koskee juomaveden laatua koskevia yhdenmukaisia vaatimuksia, ja sen tarkoituksena on suojella
  väestön terveyden suojelemiseksi juomavedessä olevilta radioaktiivisilta aineilta. Siinä määritellään

  terveyttä
  radioaktiivisten aineiden seurannassa noudatettavat enimmäisarvot, seurantatiheys ja seurantamenetelmät

  saastuttaman juomaveden haitallisilta vaikutuksilta
  . [tark. 22]

2 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä sovelletaan direktiivin 98/83/EY 2 artiklassa säädettyjä määritelmiä.

Edellä 1 kohdassa mainittujen määritelmien lisäksi sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1) | ”radioaktiivisella aineella” tarkoitetaan ainetta, joka sisältää yhtä tai useampaa radionuklidia, jonka aktiivisuutta tai konsentraatiota ei voida säteilysuojelun kannalta jättää huomiotta; |
| --- | --- |

1)

”radioaktiivisella aineella” tarkoitetaan ainetta, joka sisältää yhtä tai useampaa radionuklidia, jonka aktiivisuutta tai konsentraatiota ei voida säteilysuojelun kannalta jättää huomiotta;

| 2) | ”viitteellisellä kokonaisannoksella” tarkoitetaan efektiivisen annoksen kertymää vedessä yhden vuoden aikana saadulle määrälle kaikkia – sekä luonnollisia että keinotekoisia – radionuklideja, lukuun ottamatta kalium-40:tä, radonia ja radonin lyhytikäisiä hajoamistuotteita; |
| --- | --- |

2)

”viitteellisellä kokonaisannoksella” tarkoitetaan efektiivisen annoksen kertymää vedessä yhden vuoden aikana saadulle määrälle kaikkia – sekä luonnollisia että keinotekoisia – radionuklideja, lukuun ottamatta kalium-40:tä, radonia ja radonin lyhytikäisiä hajoamistuotteita;

| 3) | ”enimmäisarvolla” tarkoitetaan arvoa, jota juomaveden on noudatettava. Jos enimmäisarvo ylittyy, jäsenvaltioiden on arvioitava radioaktiivisten aineiden aiheuttama riskin taso ja niiden on toteutettava tämän arvion tulosten perusteella välittömästi korjaavia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että tässä direktiivissä säädetyt vaatimukset täyttyvät. [tark. 23] |
| --- | --- |

3)

”enimmäisarvolla” tarkoitetaan arvoa, jota juomaveden on noudatettava. Jos enimmäisarvo ylittyy, jäsenvaltioiden on arvioitava radioaktiivisten aineiden aiheuttama riskin taso ja niiden on toteutettava tämän arvion tulosten perusteella välittömästi korjaavia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että tässä direktiivissä säädetyt vaatimukset täyttyvät. [tark. 23]

3 artikla

Soveltamisala

Tätä direktiiviä sovelletaan juomaveteen,
  sellaisena kuin se on määriteltynä direktiivin 98/83/EY 2 artiklassa,
  lukuun ottamatta mainitun direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja ja sen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti säädettyjä vapautuksia. [tark. 24]

4 artikla

Yleiset velvoitteet

Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet asianmukaisen seurantaohjelman laatimiseksi, jotta juomavesi on tämän direktiivin mukaisesti vahvistettujen enimmäisarvojen mukainen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 96/29/Euratom 6 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamista.
  Komissio toimittaa jäsenvaltioille parhaiden käytäntöjen oppaan.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki tämän direktiivin soveltamiseksi tarkoitetut toimenpiteet ovat sellaisia, ettei niillä missään tapauksessa välittömästi tai välillisesti aiheuteta juomaveden nykyisen laadun heikkenemistä tai lisätä juomaveden tuotantoon käytettyjen vesien pilaantumista. [tark. 25]

On kehitettävä uutta tekniikkaa, joka lyhentäisi ydinjätteen eristämiseksi ympäristöstä tarvittavaa aikaa luonnonkatastrofin jälkeen. [tark. 26]

Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että juomavedestä suodatettu radioaktiivinen jäte käsitellään voimassa olevien säännösten mukaisesti. Tätä varten komissio antaa jäsenvaltioille kyseistä prosessia koskevia ohjeita. [tark. 27]

Jäsenvaltioiden on tehtävä riskinarviointeja sellaisista radioaktiivisen jätteen loppusijoituspaikoista, jotka voivat vaikuttaa pohjaveteen tai muihin juomaveden lähteisiin tai jotka voivat olla alttiita luonnonkatastrofeille. [tark. 28]

Komissio toteuttaa tutkimuksen juomavedessä olevien muiden kemiallisten aineiden yhteisvaikutuksista radioaktiivisten aineiden kanssa. Tutkimuksen tulosten perusteella komissio saattaa asiaa koskevan lainsäädännön ajan tasalle. [tark. 29]

Komissio arvioi direktiivin 2000/60/EY täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. [tark. 30]

5 artikla

Enimmäisarvot

Jäsenvaltioiden on vahvistettava enimmäisarvot, joita sovelletaan juomavedessä olevien radioaktiivisten aineiden seurantaan liitteen I mukaisesti; myyntiin tarkoitetun pullotetun tai säiliöissä olevan veden osalta tämä ei rajoita asetuksen (EY) N:o 852/2004 edellytysten mukaisesti noudatettavan HACCP-järjestelmän (vaarojen analysointi ja kriittiset kohdat niiden hallitsemiseksi) periaatteita.

6 artikla

Seuranta

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että juomaveden laatua seurataan säännöllisesti
  ja tarkasti
  liitteen II mukaisesti sen tarkistamiseksi, etteivät radioaktiivisten aineiden pitoisuudet ylitä 5 artiklan mukaisesti vahvistettuja enimmäisarvoja.
  Seurannassa otetaan huomioon väestön pitkän aikavälin kumulatiivinen altistus ja se toteutetaan ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta annetun direktiivin 98/83/EY 7 artiklassa tarkoitetun seurannan yhteydessä. Siihen sisältyy vertailumäärityksiä, joiden tarkoituksena on määritellä veden säteilyarvot ja optimoida määritysstrategia, sekä liitteessä III määriteltyjen menetelmien mukaisesti toteutettavia säännöllisiä määrityksiä. Säännöllisten määritysten seurantatiheyttä voidaan mukauttaa riskiperusteista lähestymistapaa noudattaen kaikissa tapauksissa pakollisten vertailumääritysten tulosten perusteella. Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltioiden on ilmoitettava päätöksensä perusteet ja asianomaisten vertailumääritysten tulokset komissiolle ja asetettava ne yleisesti saataville. [tark. 31]

7 artikla

Näytteenottopaikat

Jäsenvaltiot voivat ottaa näytteitä

| a) | jakeluverkosta otetun veden osalta vedenjakelualueella tai käsittelylaitoksissa, jos voidaan osoittaa, että tällainen näytteenotto antaa kyseisille muuttujille saman tai korkeamman mittausarvon; |
| --- | --- |

a)

jakeluverkosta otetun veden osalta vedenjakelualueella tai käsittelylaitoksissa, jos voidaan osoittaa, että tällainen näytteenotto antaa kyseisille muuttujille saman tai korkeamman mittausarvon;

| b) | tankissa toimitetun veden osalta siinä kohdassa, jossa vesi otetaan tankista; |
| --- | --- |

b)

tankissa toimitetun veden osalta siinä kohdassa, jossa vesi otetaan tankista;

| c) | myyntiin tarkoitetun pullotetun tai säiliöissä toimitettavan veden osalta kohdassa, jossa vesi pullotetaan tai pannaan säiliöihin; |
| --- | --- |

c)

myyntiin tarkoitetun pullotetun tai säiliöissä toimitettavan veden osalta kohdassa, jossa vesi pullotetaan tai pannaan säiliöihin;

| d) | elintarvikkeita tuottavassa yrityksessä käytetyn veden osalta siinä kohdassa, jossa kyseistä vettä käytetään yrityksessä. |
| --- | --- |

d)

elintarvikkeita tuottavassa yrityksessä käytetyn veden osalta siinä kohdassa, jossa kyseistä vettä käytetään yrityksessä.

8 artikla

Näytteenotto ja määritykset

1.   Näytteiden on edustettava koko vuoden aikana kulutettavan veden laatua, ja ne on otettava ja määritettävä liitteessä III esitettyjen menetelmien mukaisesti.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikissa laboratorioissa, joissa juomavesinäytteitä määritetään, on käytössä laadunvalvontajärjestelmä määrityksiä varten. Niiden on varmistettava myös, että järjestelmän tarkastaa ajoittain

  satunnaisesti vähintään kerran vuodessa
  laboratorion ulkopuolinen toimivaltaisen viranomaisen tähän tarkoitukseen hyväksymä henkilö. [tark. 32]

2 a.
     
  Seurannan rahoitus toteutetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004

   (11)

  IV luvun mukaisesti. Jos saastuminen johtuu ihmisen toiminnasta, kustannuksista vastaa saastuttaja. [tark. 33]

9 artikla

Korjaavat toimenpiteet ja kuluttajille tiedottaminen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki 5 artiklan mukaisesti vahvistettujen enimmäisarvojen noudattamatta jättämiset tutkitaan heti syiden selville saamiseksi.

1 a.
     
  Tiedot ydinvoimaloiden ja niitä ympäröivien alueiden vedessä olevia radioaktiivisia aineita koskevista riskinarvioinneista on asetettava yleisesti saataville. [tark. 34]

1 b.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tiedot juomavedessä olevista radioaktiivisista aineista sisällytetään joka kolmas vuosi annettavaan kertomukseen juomaveden laadusta, kuten direktiivin 98/83/EY 13 artiklan 2 kohdassa edellytetään. [tark. 35]

2.   Kun havaitaan, etteivät juomaveden enimmäisarvot noudata 5 artiklassa säädettyjä

  radonille ja luonnollisista lähteistä saadulle viitteelliselle kokonaisannokselle määriteltyjä
  arvoja,
  asianomaisen
  jäsenvaltion on
  välittömästi
  arvioitava, aiheutuuko tästä riski ihmisten terveydelle
  aiheutuvan riskin taso ja eri toimenpidemahdollisuudet ottaen huomioon paikalliset olosuhteet
  . Jos aiheutuu, Jäsenvaltion on
  näiden tulosten perusteella
  toteutettava korjaavia toimenpiteitä vedenlaadun palauttamiseksi

  tässä direktiivissä vahvistetut laatuvaatimukset täyttävän veden jakelun varmistamiseksi
  .

2 a.
     
  Ellei tritiumille ja ihmisen toiminnasta peräisin olevalle viitteelliselle kokonaisannokselle määriteltyjä enimmäisarvoja noudateta, kyseisen jäsenvaltion on huolehdittava siitä, että käynnistetään välittömästi tutkimus saastumisen luonteen, laajuuden ja dosimetrisen vaikutuksen määrittelemiseksi. Tutkimuksessa on otettava huomioon kaikki ympäristöt, joihin vaikutus voi kohdistua, ja kaikki altistusreitit. Kyseisen jäsenvaltion on varmistettava, että toteutetaan tarvittavat korjaavat toimenpiteet veden palauttamiseksi enimmäisarvojen mukaiseksi. Ratkaisuissa on suosittava ongelman käsittelyä saastumisen lähteellä. Korjaavana toimenpiteenä voidaan tarvittaessa jopa sulkea asianomainen laitos, jos vedenlaatu tätä edellyttää. Kyseisen jäsenvaltion on varmistettava, että korjaavien toimenpiteiden kustannuksista vastaa saastuttaja. [tark. 36]

3.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 8 artiklan mukaisesti toteutettujen määritysten tulokset julkaistaan, asetetaan yleisesti saataville mahdollisimman pikaisesti ja sisällytetään direktiivin 98/83/EY 13 artiklassa tarkoitettuihin kertomuksiin.
  Jos ihmisten terveydelle aiheutuvaa riskiä ei voida pitää merkityksettömänä,
  asianomaisen
  jäsenvaltion on
  yhdessä asiasta vastaavan toimijan tai toimijoiden kanssa
  varmistettava, että asiasta tiedotetaan kuluttajille
  viipymättä ja että heille annetaan täydelliset tiedot ihmisten terveydelle aiheutuvasta riskistä ja siitä, miten heidän on toimittava syntyneiden ongelmien kanssa, ja että tiedot julkaistaan ja asetetaan saataville internetissä mahdollisimman nopeasti
  .
  Niiden on myös varmistettava, että korvaavat saastumattoman veden hankintaratkaisut otetaan viipymättä käyttöön. [tark. 37]

9 a artikla

Direktiivin 98/83/EY muuttaminen

Muutetaan direktiivi 98/83/EY seuraavasti:

| 1) | Poistetaan liitteessä I olevan C osan jakso ”Radioaktiivisuus”. |
| --- | --- |

1)

Poistetaan liitteessä I olevan C osan jakso ”Radioaktiivisuus”.

| 2) | Poistetaan liitteessä II olevan taulukon A 2 kohdan kaksi viimeistä virkettä. [tark. 38] |
| --- | --- |

2)

Poistetaan liitteessä II olevan taulukon A 2 kohdan kaksi viimeistä virkettä. [tark. 38]

9 b artikla

Liitteiden tarkistaminen

1.
     
  Komissio tarkistaa liitteet vähintään viiden vuoden välein tieteellisen ja teknisen edistyksen pohjalta ja voi hyväksyä 9 c artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä muutoksia tieteellisen ja teknisen edistyksen huomioon ottamiseksi.

2.
     
  Komissio julkistaa perustelut päätökselleen muuttaa tai olla muuttamatta liitteitä ja viittaa perusteluissaan käsiteltyihin tieteellisiin raportteihin. [tark. 39]

9 c artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.

2.
     
  Siirretään 9 b artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle viideksi vuodeksi ... päivästä ...kuuta ...

   (12)

  . Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 9 b artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.
     
  Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.
     
  Edellä olevan 9 b artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. [tark. 40]

9 d artikla

Tiedotus ja raportointi

1.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kuluttajien saatavilla on riittävää ja ajan tasalla olevaa tietoa juomaveden laadusta muulloinkin kuin silloin, kun ihmisten terveydelle aiheutuvaa riskiä ei voida pitää merkityksettömänä.

2.
     
  Jos jäsenvaltiolla on vesijärjestelmiä alueilla, joilla sijaitsee mahdollisia radioaktiivisen saastumisen lähteitä – joko ihmisen toimintaan liittyviä tai luonnon lähteitä – sen on sisällytettävä tiedot radioaktiivisten aineiden pitoisuuksista juomavedessä kolmen vuoden välein laadittavaan kertomukseen juomaveden laadusta, siten kuin direktiivin 98/83/EY 13 artiklassa säädetään.

3.
     
  Komissio sisällyttää direktiivin 98/83/EY 13 artiklan mukaisesti juomaveden laatua koskevaan kertomukseensa jäsenvaltioissa saadut tulokset juomavedessä olevista radioaktiivisista aineista. [tark. 41]

10 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [
  yhden vuoden kuluttua 11 artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä – julkaisutoimisto lisää tarkan päivämäärän
  ] ...
   (13). Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset. [tark. 42]

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

11 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

12 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu jäsenvaltioille.

Tehty

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  

  EUVL C 229, 31.7.2012, s. 145.

1

EUVL C 229, 31.7.2012, s. 145.

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 12. maaliskuuta 2013.

2

(3)  Neuvoston direktiivi N:o 96/29/Euratom, annettu 13 päivänä toukokuuta 1996, perusnormien vahvistamisesta työntekijöiden ja väestön terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta (EYVL L 159, 29.6.1996, s. 1).

3

(4)  Neuvoston direktiivi 98/83/EY, annettu 3 päivänä marraskuuta 1998, ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta (EYVL L 330, 5.12.1998, s. 32).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/54/EY, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, luontaisten kivennäisvesien hyödyntämisestä ja markkinoille saattamisesta (EUVL L 164, 26.6.2009, s. 45).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/83/EY, annettu 6 päivänä marraskuuta 2001, ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä (EYVL L 311, 28.11.2001, s. 67).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 852/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, elintarvikehygieniasta (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 1).

7

(8)  Komission suositus 2001/928/Euratom, annettu 20 päivänä joulukuuta 2001, väestön suojelemiseksi altistumiselta juomaveden radonille (EYVL L 344, 28.12.2001, s. 85).

8

(9)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/118/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, pohjaveden suojelusta pilaantumiselta ja huononemiselta (EUVL L 372, 27.12.2006, s. 19).

9

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/118/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, pohjaveden suojelusta pilaantumiselta ja huononemiselta (EUVL L 372, 27.12.2006, s. 19).

(10)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

10

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

(11)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1).

11

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1).

(12)  
  Tämän direktiivin voimaantulopäivä.

12

Tämän direktiivin voimaantulopäivä.

(13)  
  Kaksi vuotta
  tämän direktiivin voimaantulosta.

13

Kaksi vuotta

LIITE I

Juomaveden radonin ja tritiumin enimmäisarvo sekä juomavedessä olevista muista radioaktiivisista aineista saatu viitteellinen kokonaisannos

Radioaktiivisuus

| Muuttuja | Enimmäisarvo | Yksikkö | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| Radon

  222 Rn | 100

  20 | Bq/l | |
| Tritium | 100

  20 | Bq/l | |
| Viitteellinen kokonaisannos
  (luonnolliset lähteet) | 0,10 | mSv/vuosi | (Huomautus 1) |
| Viitteellinen kokonaisannos (ihmisen toiminta) | 0,01 | mSv/vuosi | |

Muuttuja

Enimmäisarvo

Yksikkö

Huomautukset

Radon

  222 Rn

100

  20

Bq/l

Tritium

100

  20

Bq/l

Viitteellinen kokonaisannos
  (luonnolliset lähteet)

0,10

mSv/vuosi

(Huomautus 1)

Viitteellinen kokonaisannos (ihmisen toiminta)

0,01

mSv/vuosi

Huomautus 1: Ei tritium, kalium-40, radon eivätkä radonin lyhytikäiset hajoamistuotteet. [tark. 43]

LIITE II

Radioaktiivisten aineiden seuranta

1.   Yleiset periaatteet ja seurantatiheydet

Jäsenvaltion ei tarvitse seurata

  Jäsenvaltio on velvollinen seuraamaan
  juomaveden tritium- tai radioaktiivisuuspitoisuutta

  ja radonpitoisuutta ja vahvistamaan
  viitteellisen kokonaisannoksen vahvistamiseksi silloin, kun muun seurannan perusteella voidaan osoittaa, että sekä tritiumpitoisuus että viitteellinen kokonaisannos ovat huomattavasti pienemmät kuin enimmäisarvo. Radonia ei tarvitse seurata juomavedessä, jos jäsenvaltio on muun seurannan perusteella vakuuttunut siitä, että radonpitoisuudet ovat selvästi enimmäisarvoa pienemmät. Näissä tapauksissa jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle päätöksensä perustelut sekä muun seurannan tulokset

  luonnolliselle radioaktiivisuudelle ja ihmisen toiminnasta johtuvalle radioaktiivisuudelle
  .

Seurantaan sisältyy vertailumäärityksiä ja säännöllisiä määrityksiä.

Vertailumääritykset on toteutettava juomaveden jakelua koskevan lupahakemuksen käsittelyn yhteydessä. Jo käytössä olevien jakeluverkostojen osalta jäsenvaltiot vahvistavat määräajat, joiden kuluessa määritykset on toteutettava, jakelun kohteena olevan veden määrän ja sekä luonnollista radioaktiivisuutta että ihmisen toiminnan säteilyvaikutusta koskevan potentiaalisen riskin tason mukaan. Vertailumääritysten avulla on voitava tutkia ja kvantifioida kaikki asiaankuuluvat luonnolliset ja keinotekoiset radionuklidit.

Luonnollisen radioaktiivisuuden osalta on kvantifioitava vähintään seuraavien yhdeksän radionuklidin toiminta: uraani-238, uraani-234, radium-226, radon-222, lyijy-210, polonium-210, radium-228 (tarvittaessa sen suoran hajoamistuotteen aktinium-228:n kautta), aktinium-227 (tarvittaessa sen suoran hajoamistuotteen torium-227:n kautta).

Ihmisen toiminnan vaikutuksen osalta on tutkittava mahdolliset saastumisen lähteet, ja luettelo seurattavista radionuklideista laaditaan tämän tutkimuksen tuloksen perusteella. Tutkimuksen tulokseen liittyvien erityistarkastusten lisäksi vertailumääritykseen sisältyy kaikissa tapauksissa tritiumin, hiili-14:n, strontium-90:n ja plutoniumin isotooppien mittaaminen sekä gammaspektrometrimääritys, jonka avulla voidaan tarkistaa pääasiallisten gammasäteilyä lähettävien keinotekoisten radionuklidien (muun muassa kobaltti-60, jodi-131, cesium-134, cesium-137 ja amerikium-241) toiminta.

Vertailumääritysten tulosta olisi käytettävä säännöllisiin tarkastuksiin sovellettavan määritysstrategian määrittelyyn. Säännölliset tarkastukset on toteutettava 4 kohdassa tarkoitetulla jaksoittaisen seurannan tiheydellä, ellei vertailumääritysten tulos anna aihetta järjestelmän tehostamiseen. [tark. 44]

2.   Radon ja tritium

Juomavedessä olevaa radonin tai tritiumin määrää on seurattava silloin, kun vesialueella on radonin tai tritiumin lähde eikä muiden tarkkailuohjelmien tai tutkimusten perusteella voida osoittaa, että radon- tai tritiumpitoisuus olisi huomattavasti pienempi kuin enimmäisarvo 100 Bq/l. Jos radonia tai tritiumia on seurattava, seuranta on toteutettava jaksoittaisen seurannan tiheydellä.

3.   Viitteellinen kokonaisannos

Juomaveden viitteellistä kokonaisannosta on seurattava silloin, kun vesialueella on keinotekoisen tai lisääntyneen luonnollisen radioaktiivisuuden lähde eikä muiden tarkkailuohjelmien tai tutkimusten perusteella voida osoittaa, että viitteellinen kokonaisannos olisi huomattavasti pienempi kuin enimmäisarvo 0,1 mSv/vuosi. Jos keinotekoisten radionuklidien määriä on seurattava, seuranta on toteutettava taulukossa esitetyn jaksoittaisen seurannan tiheydellä. Jos luonnollisten radionuklidien määriä on seurattava, jäsenvaltioiden on määriteltävä sopiva seurantatiheys ottaen huomioon kaikki olennaiset tiedot, jotka ovat saatavilla luonnollisten radionuklidien määrien tilapäisistä vaihteluista erityyppisissä vesissä. Seurantatiheys voi vaihdella odotettujen vaihtelujen mukaan yksittäisestä tarkistusmittauksesta jaksottaisen seurannan tiheyteen. Jos tarvitaan ainoastaan yksi luonnollisen radioaktiivisuuden tarkistusmittaus, radioaktiivisuus on tarkistettava uudelleen ainakin silloin, kun vedenjakelussa tapahtuu muutos, joka todennäköisesti vaikuttaa juomavedessä olevien radionuklidien pitoisuuksiin.

Jos käyttöön on otettu juomavedessä olevien radionuklidien poistomenetelmiä sen varmistamiseksi, ettei enimmäisarvo ylity, seuranta on toteutettava jaksoittaisen seurannan tiheydellä.

Jos tämän direktiivin noudattaminen varmistetaan käyttämällä muiden kuin tämän kohdan ensimmäisessä kappaleessa edellytettyjen tarkkailuohjelmien tai tutkimusten tuloksia, jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle päätöksensä perusteet sekä kyseisten tarkkailuohjelmien tai tutkimusten olennaiset tulokset.
  [tark. 45]

4.   Jaksoittaisen seurannan tiheys esitetään seuraavassa taulukossa:

TAULUKKO

Jakeluverkosta peräisin olevan juomaveden jaksoittaisen seurannan tiheys

| Vedenjakelualueella päivittäin jaeltavan tai tuotettavan veden määrä
  (Huomautukset 1 ja 2)
  m3 | Näytteiden lukumäärä vuodessa
  (Huomautus 3) |
| --- | --- |
| ≤ 100 | (Huomautus 4) |
| > 100 ≤ 1 000 | 1 |
| > 1 000 ≤ 10 000 | 1
  - 1 jokaista 3 300 m3/pv ja tämän määrän osaa kohti suhteessa kokonaistilavuuteen |
| > 10 000 ≤ 100 000 | 3
  - 1 jokaista 10 000 m3/pv ja vastaavaa kokonaistilavuuden osaa kohti |
| > 100 000 | 10
  - 1 jokaista 25 000 m3/pv ja vastaavaa kokonaistilavuuden osaa kohti |

Vedenjakelualueella päivittäin jaeltavan tai tuotettavan veden määrä

(Huomautukset 1 ja 2)

m3

Näytteiden lukumäärä vuodessa

(Huomautus 3)

≤ 100

(Huomautus 4)

> 100 ≤ 1 000

1

> 1 000 ≤ 10 000

1

- 1 jokaista 3 300 m3/pv ja tämän määrän osaa kohti suhteessa kokonaistilavuuteen

> 10 000 ≤ 100 000

3

- 1 jokaista 10 000 m3/pv ja vastaavaa kokonaistilavuuden osaa kohti

> 100 000

10

- 1 jokaista 25 000 m3/pv ja vastaavaa kokonaistilavuuden osaa kohti

Huomautus 1: Vedenjakelualue on maantieteellisesti määritelty alue, jolla juomavesi tulee yhdestä tai useammasta lähteestä ja jolla veden laatua pidetään jokseenkin tasaisena.

Huomautus 2: Määrät lasketaan kalenterivuoden keskiarvoina. Jäsenvaltio voi käyttää vedenjakelualueella asuvien asukkaiden lukumäärää vesimäärän sijasta määritellessään vähimmäistiheyttä olettaen, että veden kulutus on 200 litraa/vuorokausi/henkilö
  , edellyttäen, että vettä ei pidetä kaupan eikä jaella kyseessä olevan alueen ulkopuolella
  . [tark. 46]

Huomautus 3: Näytteiden lukumäärän olisi mahdollisuuksien mukaan jakauduttava tasaisesti sekä ajan että paikan suhteen.

Huomautus 4: Jäsenvaltio määrittelee seurantatiheyden.

LIITE III

Näytteenotto- ja määritysmenetelmät

1.
     
  Luonnollinen radioaktiivisuus

1.

  1.1.
     Viitteellisen kokonaisannoksen noudattamisen seulonta
  luonnollisen radioaktiivisuuden osalta

Jäsenvaltiot voivat käyttää seulontamenetelmiä alfa- ja beeta-aktiivisuuden kokonaismäärän mittaamiseksi seuratakseen viitteellistä kokonaisannosta. Tämä ei koske tritiumia, kalium-40:tä, radonia eikä radonin lyhytikäisiä hajoamistuotteita

  määritelläkseen vedet, jotka voivat johtaa viitteellisen kokonaisannoksen ylittymiseen ja edellyttävät tarkempia määrityksiä
  .
  Jäsenvaltioiden on osoitettava, että valittu menetelmä ei johda vääriin negatiivisiin tuloksiin (veden katsotaan täyttävän viitteellisen kokonaisannoksen vaatimukset, vaikka sen kuluttaminen johtaa enimmäisarvon 0,1 mSv/vuosi ylittäviin annostasoihin). Seurantastrategiassa otetaan huomioon veden säteilyominaisuuksien määritysten tulos. [tark. 47]

Jos alfa-aktiivisuuden kokonaismäärä on pienempi kuin 0,1 Bq/l ja beeta-aktiivisuuden kokonaismäärä pienempi kuin 1,0 Bq/l, jäsenvaltio voi olettaa, että viitteellinen kokonaisannos on vähemmän kuin enimmäisarvo 0,1 mSv/vuosi, eikä radiologisia tutkimuksia tarvita, paitsi kun tiedetään muista tietolähteistä, että vedessä esiintyy tiettyjä radionuklideja, joiden vuoksi viitteellinen kokonaisannos todennäköisesti ylittää arvon 0,1 mSv/vuosi.

  Jäsenvaltioiden, jotka haluavat käyttää alfa- ja beeta-aktiivisuuden kokonaismäärän mittaamiseen perustuvia seulontatekniikoita, on kiinnitettävä huomiota mahdollisiin mittausteknisiin rahoituksiin (esimerkiksi siihen, että matalaenergistä beetasäteilyä ei oteta huomioon), valittava asianmukaisesti ohjearvo, jonka alittuessa veden katsotaan täyttävän erityisesti beeta-aktiivisuuden kokonaismäärää koskevat vaatimukset, ja otettava huomioon alfa- ja beeta-aktiivisuuden kumulatiivinen vaikutus. [tark. 48]

Jos alfa-aktiivisuuden kokonaismäärä on suurempi kuin 0,1 Bq/l tai beeta-aktiivisuuden kokonaismäärä suurempi kuin 1,0 Bq/l, on määritettävä tiettyjä radionuklideja. Jäsenvaltioiden on yksilöitävä mitattavat radionuklidit ja otettava tällöin huomioon kaikki olennaiset tiedot radioaktiivisuuden mahdollisista lähteistä. Koska suurentuneet tritiummäärät voivat olla merkki siitä, että vedessä on myös muita keinotekoisia radionuklideja, tritium- sekä alfa- ja beeta-aktiivisuuden kokonaismäärät olisi mitattava samasta näytteestä.

Edellä käsitellyn alfa- ja beeta-aktiivisuuden kokonaismäärien seulontamittauksen sijasta jäsenvaltiot voivat käyttää muita radionuklidien seulontamittauksia osoittaakseen, että juomavedessä on radioaktiivisuutta. Jos jokin aktiivisuuspitoisuuksista ylittää 20 prosenttia vertailupitoisuudestaan tai tritiumpitoisuus ylittää enimmäisarvon 100 Bq/l, on analysoitava muita radionuklideja. Jäsenvaltioiden on yksilöitävä mitattavat radionuklidit ja otettava tällöin huomioon kaikki olennaiset tiedot radioaktiivisuuden mahdollisista lähteistä.

1.1.1.
     
  Ohjearvon valinta

Beeta-aktiivisuuden kokonaismäärän tai beeta-jäännösaktiivisuuden kokonaismäärän (kalium-40:n osuuden vähentämisen jälkeen) osalta ohjearvon 1 Bq/l käyttäminen ei välttämättä takaa enimmäisarvon 0,1 mSv/vuosi noudattamista. Jäsenvaltioiden on tarkistettava lyijy-210:n ja radium-228:n, kahden erittäin radiotoksisen beetasäteilyä lähettävän radionuklidin, aktiivisuuden määrä. Aikuisella kuluttajalla viitteellinen kokonaisannos 0,1 mSv/vuosi saavutetaan, kun veden aktiivisuuden määrä saavuttaa arvon 0,2 Bq/l (radium-228:n ja lyijy-210:n kumuloitunut aktiivisuus) eli viidesosan ohjearvosta 1 Bq/l; alle 1-vuotiaiden lasten kriittisessä ryhmässä viitteellinen kokonaisannos saavutetaan – jos vedenkulutuksen oletusarvona on 55 cl päivässä – kun radium-228:n aktiivisuus lähestyy arvoa 0,02 Bq/l tai lyijy-210:n aktiivisuus lähestyy arvoa 0,06 Bq/l.

Alfa-aktiivisuuden kokonaismäärän osalta jäsenvaltioiden on tarkistettava polonium-210:n osuus, sillä ohjearvon 0,1 Bq/l käyttäminen ei välttämättä takaa enimmäisarvon 0,01 mSv/vuosi noudattamista. Alle 1-vuotiaiden lasten kriittisessä ryhmässä viitteellinen kokonaisannos ylitetään – jos vedenkulutuksen oletusarvona on 55 cl päivässä – kun polonium-210:n aktiivisuus saavuttaa arvon 0,02 Bq/l eli viidesosan ohjearvosta 0,1 Bq/l. [tark. 49]

1.1.2.
     
  Alfa- ja beeta-aktiivisuuden kumulatiivisten vaikutusten huomioon ottaminen

Viitteelliseen kokonaisannokseen lasketaan kaikista vedessä olevista alfa- tai beetahajoavista radionuklideista saadut annokset. Siksi ratkaistaessa, onko viitteellinen kokonaisannos ylittynyt, on otettava huomioon alfa-aktiivisuuden ja beeta-aktiivisuuden kokonaismäärän seurannan kokonaistulokset.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että seuraavaa kaavaa noudatetaan:

Alfa-aktiivisuuden kokonaismäärä / alfa-aktiivisuuden kokonaismäärän ohjearvo + beeta-aktiivisuuden kokonaismäärä / beeta-aktiivisuuden kokonaismäärän ohjearvo < 1 [tark. 50]

2.

  1.2.
     Viitteellisen kokonaisannoksen laskeminen

Viitteellinen kokonaisannos on efektiivisen annoksen kertymä vedessä yhden vuoden aikana saadulle määrälle kaikkia – sekä luonnollisia että keinotekoisia – radionuklideja, lukuun ottamatta tritiumia, kalium-40:tä, radonia ja radonin lyhytikäisiä hajoamistuotteita. Viitteellinen kokonaisannos lasketaan radionuklidipitoisuuksien

  radionuklidien aktiivisuuden määrän
  ja direktiivin 96/29/Euratom liitteen III taulukossa A olevien aikuisille määritettyjen annosmuuntokertoimien tai muiden, tuoreempien tietojen perusteella, jotka jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat tunnustaneet.
  Laskennassa käytetään eniten altistuvaa väestöryhmää eli kriittistä ryhmää, joka valitaan komission vahvistamien vakiokulutusmäärien perusteella. Luonnollisten radionuklidien osalta kriittinen ryhmä on alle 1-vuotiaat lapset.
  Jos seuraavaan kaavaan perustuvassa laskennassa saadaan kaavan mukainen tulos, jäsenvaltiot voivat olettaa, että viitteellinen kokonaisannos on pienempi kuin enimmäisarvo 0,1 mSv/vuosi, jolloin ei tarvita lisätutkimuksia: [tark. 51]

| | (1) |
| --- | --- |

Image

(1)

jossa

Ci(obs) = radionuklidin i todettu pitoisuus

Ci(ref) = radionuklidin i vertailupitoisuus

n = todettujen radionuklidien määrä.

Jos edellä mainittuun kaavaan perustuvassa laskennassa ei saada kaavan mukaista tulosta,
  on suoritettava lisämäärityksiä saadun tuloksen edustettavuuden varmistamiseksi. Tulos on tarkistettava sitä nopeammin, mitä korkeampi
  enimmäisarvon katsotaan ylittyvän vain, jos radionuklidien aktiivisuuspitoisuudet pysyvät suunnilleen samoina kokonaisen vuoden

  ylitys on
  . Jäsenvaltioiden on määriteltävä tarvittavien uudelleenmittausten määrä
  ja noudatettavat määräajat
  sen varmistamiseksi, että mitatut arvot edustavat keskimääräistä aktiivisuuspitoisuutta kokonaisen vuoden ajalta

  onko viitteelliselle kokonaisannokselle määritelty enimmäisarvo todella ylittynyt
  . [tark. 52]

Juomavedessä olevan
  luonnollisen
  radioaktiivisuuden vertailupitoisuudet (1)

| Alkuperä | Nuklidi | Vertailupitoisuus | Kriittinen ikä |
| --- | --- | --- | --- |
| Luonnollinen | U-238 (2) | 3,0

  1,47
  Bq/l | < 1 vuosi |
| U-234 (2) | 2,8

  1,35
  Bq/l | < 1 vuosi |
| Ra-226 | 0,5

  0,11
  Bq/l | < 1 vuosi |
| Ra-228 | 0,2

  0,02
  Bq/l | < 1 vuosi |
| Pb-210 | 0,2

  0,06
  Bq/l | < 1 vuosi |
| Po-210 | 0,1

  0,02
  Bq/l | < 1 vuosi |
| Keinotekoinen | C-14 | 240 Bq/l | |
| Sr-90 | 4,9 Bq/l | |
| Pu-239/Pu-240 | 0,6 Bq/l | |
| Am-241 | 0,7 Bq/l | |
| Co-60 | 40 Bq/l | |
| Cs-134 | 7,2 Bq/l | |
| Cs-137 | 11 Bq/l | |
| I-131 | 6,2 Bq/l | |

Alkuperä

Nuklidi

Vertailupitoisuus

Kriittinen ikä

Luonnollinen

U-238 (2)

3,0

  1,47
  Bq/l

< 1 vuosi

U-234 (2)

2,8

  1,35
  Bq/l

< 1 vuosi

Ra-226

0,5

  0,11
  Bq/l

< 1 vuosi

Ra-228

0,2

  0,02
  Bq/l

< 1 vuosi

Pb-210

0,2

  0,06
  Bq/l

< 1 vuosi

Po-210

0,1

  0,02
  Bq/l

< 1 vuosi

Keinotekoinen

C-14

240 Bq/l

Sr-90

4,9 Bq/l

Pu-239/Pu-240

0,6 Bq/l

Am-241

0,7 Bq/l

Co-60

40 Bq/l

Cs-134

7,2 Bq/l

Cs-137

11 Bq/l

I-131

6,2 Bq/l

2 a.
     
  Ihmisen toiminnan säteilyvaikutus

Jäsenvaltioiden on yksilöitävä mitattavat radionuklidit ihmisen aiheuttaman radioaktiivisuuden mahdollisista lähteistä kerättyjen tietojen perusteella.

2 a.1.
     
  Tritiumin seuranta

Vertailumäärityksen yhteydessä ja suoritettaessa tämän parametrin säännöllistä tarkastusta on toteutettava erityismääritys tritiumin tason kvantifioimiseksi. Arvon 10 Bq/l ylittävä aktiivisuuden määrä on merkki poikkeamasta, jonka alkuperä on tutkittava ja joka voi olla merkki siitä, että vedessä on myös muita keinotekoisia radionuklideja. Enimmäisarvo 20 Bq/l on kynnysarvo, jonka ylittyessä on tarpeen tutkia saastumisen alkuperä ja tiedottaa siitä yleisölle. Enimmäisarvoa 0,01 mSv/vuosi vastaava vertailupitoisuus on 680 Bq/l (500 Bq/l, jos otetaan huomioon sikiöt).

2 a.2.
     
  Ihmisen toimintaan liittyvän viitteellisen kokonaisannoksen laskeminen

Viitteellinen kokonaisannos on efektiivisen annoksen kertymä juomavedessä yhden vuoden aikana saadulle määrälle kaikkia ihmisen toiminnasta aiheutuvia radionuklideja, tritium mukaan luettuna.

Viitteellinen kokonaisannos lasketaan radionuklidien aktiivisuuden määrän ja direktiivin 96/29/Euratom liitteessä III olevassa taulukossa A säädettyjen annosmuuntokertoimien tai muiden, tuoreempien tietojen perusteella, jotka jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat tunnustaneet. Laskennassa käytetään eniten altistuvaa väestöryhmää eli kriittistä ryhmää, joka valitaan komission vahvistamien vakiokulutusmäärien perusteella.

Jäsenvaltiot voivat käyttää enimmäisarvoa 0,01 mSv/vuosi vastaavia vertailupitoisuuksia. Jos seuraavaan kaavaan perustuvassa laskennassa saadaan kaavan mukainen tulos, jäsenvaltiot voivat tässä tapauksessa olettaa, että enimmäisarvo ei ole ylittynyt eikä lisätutkimuksia tarvita:

Image

jossa

Ci(obs) = radionuklidin i todettu pitoisuus

Ci(ref) = radionuklidin i vertailupitoisuus

n = todettujen radionuklidien määrä.

Jos edellä mainittuun kaavaan perustuvassa laskennassa ei saada kaavan mukaista tulosta, on suoritettava viipymättä lisämäärityksiä saadun tuloksen pätevyyden varmistamiseksi ja saastumisen alkuperän selvittämiseksi. [tark. 54]

Juomavedessä olevan ihmisen toiminnasta johtuvan radioaktiivisuuden vertailupitoisuudet

   (3)

| Nuklidi | Vertailupitoisuus | Kriittinen ikä |
| --- | --- | --- |
| H3 | 680 Bq/l/500 Bq/l | 2–7 vuotta / sikiö |
| C-14 | 21 Bq/l | 2–7 vuotta |
| Sr-90 | 0,22 Bq/l | < 1 vuosi |
| Pu-239/Pu-240 | 0,012 Bq/l | < 1 vuosi |
| Am-241 | 0,013 Bq/l | < 1 vuosi |
| Co-60 | 0,9 Bq/l | < 1 vuosi |
| Cs-134 | 0,7 Bq/l | Aikuinen |
| Cs-137 | 1,1 Bq/l | Aikuinen |
| I-131 | 0,19 Bq/l | 1–2 vuotta |

Nuklidi

Vertailupitoisuus

Kriittinen ikä

H3

680 Bq/l/500 Bq/l

2–7 vuotta / sikiö

C-14

21 Bq/l

2–7 vuotta

Sr-90

0,22 Bq/l

< 1 vuosi

Pu-239/Pu-240

0,012 Bq/l

< 1 vuosi

Am-241

0,013 Bq/l

< 1 vuosi

Co-60

0,9 Bq/l

< 1 vuosi

Cs-134

0,7 Bq/l

Aikuinen

Cs-137

1,1 Bq/l

Aikuinen

I-131

0,19 Bq/l

1–2 vuotta

[tark. 55]

3.   Suoritusarvot ja määritysmenetelmät

Seuraavien radioaktiivisuusmuuttujien suoritusarvovaatimus on, että määritysmenetelmällä on pystyttävä mittaamaan enimmäisarvoa vastaavat pitoisuudet siten, että on vähintään eritelty toteamisraja.

| Muuttujat

  Nuklidi | Toteamisraja
  (Huomautus 1) | Huomautukset |
| --- | --- | --- |
| Radon | 10 Bq/l | Huomautukset 2 ja 3 |
| Tritium | 10 Bq/l | Huomautukset 2 ja 3 |
| Alfa-aktiivisuuden kokonaismäärä
  Beeta-aktiivisuuden kokonaismäärä | 0,04 Bq/l
  0,4 Bq/l | Huomautukset 2 ja 4
  Huomautukset 2 ja 4 |
| U-238 | 0,02 Bq/l | Huomautukset 2 ja 6 |
| U-234 | 0,02 Bq/l | Huomautukset 2 ja 6 |
| Ra-226 | 0,04 Bq/l | Huomautus 2 |
| Ra-228 | 0,08

  0,01
  Bq/l | Huomautukset

  Huomautus
  2 ja 5 |
| Pb-210 | 0,02 Bq/l | Huomautus 2 |
| Po-210 | 0,01 Bq/l | Huomautus 2 |
| C-14 | 20 Bq/l | Huomautus 2 |
| Sr-90 | 0,4

  0,1
  Bq/l | Huomautus 2 |
| Pu-239/Pu-240 | 0,04

  0,01
  Bq/l | Huomautus 2 |
| Am-241 | 0,06

  0,01
  Bq/l | Huomautus 2 |
| Co-60 | 0,5

  0,1
  Bq/l | Huomautus 2 |
| Cs-134 | 0,5

  0,1
  Bq/l | Huomautus 2 |
| Cs-137 | 0,5

  0,1
  Bq/l | Huomautus 2 |
| I-131 | 0,5

  0,1
  Bq/l | Huomautus 2 |
| Huomautus 1: Toteamisraja on laskettava standardin ISO 11929-7 (Determination of the detection limit and decision thresholds for ionizing radiation measurements-Part 7: Fundamentals and general applications) mukaan siten, että ensimmäisen ja toisen lajin virheiden todennäköisyydet ovat kummatkin 0,05.
  Huomautus 2: Mittausepävarmuudet on laskettava ja ilmoitettava ISOn julkaisun Guide for the Expression of Uncertainty in Measurement (ISO, Geneve 1993, uusi korjattu painos, Geneve, 1995) täydellisinä standardiepävarmuuksina tai laajennettuina standardiepävarmuuksina, jolloin laajennuskerroin on 1,96.
  Huomautus 3: Radonin ja tritiumin toteamisraja on 10

  50
  prosenttia enimmäisarvosta 100

  20
  Bq/l.
  Huomautus 4: Alfa-aktiivisuuden kokonaismäärän toteamisraja on 40 prosenttia seulonta-arvosta 0,1 Bq/l ja beeta-aktiivisuuden kokonaismäärän 40 prosenttia seulonta-arvosta 1,0 Bq/l.<BRK>
  Näitä arvoja voidaan käyttää vasta, kun on suljettu pois erittäin radiotoksisten radionuklidien (lyijy-210, radium-228 ja polonium-210) merkittävä osuus.



  Huomautus 5: Tätä toteamisrajaa sovelletaan ainoastaan rutiiniseulontaan; kun kyseessä on uusi vesilähde, jossa Ra-288 todennäköisesti ylittää 20 prosenttia vertailupitoisuudestaan, toteamisraja on ensimmäisessä tarkastuksessa 0,02 Bq/l nuklidin Ra-288 mittausten osalta. Tätä sovelletaan myös silloin, kun on tarpeen tehdä uusintatarkastus.

  Huomautus 6: Uraanilla on alhainen toteamisraja, koska se on myrkyllinen raskasmetalli. [tark. 56] |

Muuttujat

  Nuklidi

Toteamisraja

(Huomautus 1)

Huomautukset

Radon

10 Bq/l

Huomautukset 2 ja 3

Tritium

10 Bq/l

Huomautukset 2 ja 3

Alfa-aktiivisuuden kokonaismäärä

Beeta-aktiivisuuden kokonaismäärä

0,04 Bq/l

0,4 Bq/l

Huomautukset 2 ja 4

Huomautukset 2 ja 4

U-238

0,02 Bq/l

Huomautukset 2 ja 6

U-234

0,02 Bq/l

Huomautukset 2 ja 6

Ra-226

0,04 Bq/l

Huomautus 2

Ra-228

0,08

  0,01
  Bq/l

Huomautukset

  Huomautus
  2 ja 5

Pb-210

0,02 Bq/l

Huomautus 2

Po-210

0,01 Bq/l

Huomautus 2

C-14

20 Bq/l

Huomautus 2

Sr-90

0,4

  0,1
  Bq/l

Huomautus 2

Pu-239/Pu-240

0,04

  0,01
  Bq/l

Huomautus 2

Am-241

0,06

  0,01
  Bq/l

Huomautus 2

Co-60

0,5

  0,1
  Bq/l

Huomautus 2

Cs-134

0,5

  0,1
  Bq/l

Huomautus 2

Cs-137

0,5

  0,1
  Bq/l

Huomautus 2

I-131

0,5

  0,1
  Bq/l

Huomautus 2

Huomautus 1: Toteamisraja on laskettava standardin ISO 11929-7 (Determination of the detection limit and decision thresholds for ionizing radiation measurements-Part 7: Fundamentals and general applications) mukaan siten, että ensimmäisen ja toisen lajin virheiden todennäköisyydet ovat kummatkin 0,05.

Huomautus 2: Mittausepävarmuudet on laskettava ja ilmoitettava ISOn julkaisun Guide for the Expression of Uncertainty in Measurement (ISO, Geneve 1993, uusi korjattu painos, Geneve, 1995) täydellisinä standardiepävarmuuksina tai laajennettuina standardiepävarmuuksina, jolloin laajennuskerroin on 1,96.

Huomautus 3: Radonin ja tritiumin toteamisraja on 10

  50
  prosenttia enimmäisarvosta 100

  20
  Bq/l.

Huomautus 4: Alfa-aktiivisuuden kokonaismäärän toteamisraja on 40 prosenttia seulonta-arvosta 0,1 Bq/l ja beeta-aktiivisuuden kokonaismäärän 40 prosenttia seulonta-arvosta 1,0 Bq/l.<BRK>
  Näitä arvoja voidaan käyttää vasta, kun on suljettu pois erittäin radiotoksisten radionuklidien (lyijy-210, radium-228 ja polonium-210) merkittävä osuus.

Huomautus 5: Tätä toteamisrajaa sovelletaan ainoastaan rutiiniseulontaan; kun kyseessä on uusi vesilähde, jossa Ra-288 todennäköisesti ylittää 20 prosenttia vertailupitoisuudestaan, toteamisraja on ensimmäisessä tarkastuksessa 0,02 Bq/l nuklidin Ra-288 mittausten osalta. Tätä sovelletaan myös silloin, kun on tarpeen tehdä uusintatarkastus.

Huomautus 6: Uraanilla on alhainen toteamisraja, koska se on myrkyllinen raskasmetalli. [tark. 56]

---

(1)  Taulukko sisältää yleisimmät luonnolliset ja keinotekoiset radionuklidit. Muiden radionuklidien vertailupitoisuudet voidaan laskea direktiivin 96/29/Euratom liitteen III taulukossa A olevien aikuisille määritettyjen annosmuuntokertoimien tai muiden, tuoreempien tietojen perusteella, jotka jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat tunnustaneet. Tällöin on oletettava, että saanti on 730 litraa vuodessa.
  Laskennassa on käytettävä eniten altistuvaa ikäryhmää, jotta taataan viitteellisen kokonaisannoksen 0,1 mSv noudattaminen kuluttajan iästä riippumatta. Komissio määrittelee eri ikäryhmien vedenkulutuksen.

(2)  Yksi milligramma (mg) luonnon uraania sisältää 12,3 Bq nuklidia U-238 ja 12,3 Bq nuklidia U-234. Taulukossa otetaan huomioon ainoastaan uraanin radiologiset ominaisuudet, ei sen kemiallista myrkyllisyyttä. [tark. 53]

(3)  
  Taulukko sisältää yleisimmät keinotekoiset radionuklidit. Muiden radionuklidien vertailupitoisuudet voidaan laskea direktiivin 96/29/Euratom liitteessä III olevassa taulukossa A säädettyjen annosmuuntokertoimien tai muiden, tuoreempien tietojen perusteella, jotka jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat tunnustaneet. Laskennassa on käytettävä eniten altistuvaa ikäryhmää, jotta taataan viitteellisen kokonaisannoksen 0,01 mSv noudattaminen kuluttajan iästä riippumatta. Komissio määrittelee eri ikäryhmien vedenkulutuksen.

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/210 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/210

---

P7_TA(2013)0069

Rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonta euroalueella ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta euroalueella (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 036/33)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0819), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0819),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 136 artiklan ja 121 artiklan 6 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0449/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 136 artiklan ja 121 artiklan 6 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0449/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 7. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 7. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 28. helmikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 28. helmikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0172/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0172/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (2); |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (2);

| 2. | panee merkille tähän päätöslauselmaan liitetyn komission lausuman; |
| --- | --- |

2.

panee merkille tähän päätöslauselmaan liitetyn komission lausuman;

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 141, 17.5.2012, s. 7.

(2)  Tämä kanta korvaa 13. kesäkuuta 2012 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0242).

---

P7_TC1-COD(2011)0385

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 472/2013.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Euroopan komission lausuma

Kun komission esittämä lainsäädäntöpaketti euroalueen valvonnan tiukentamisesta on hyväksytty, komissio alkaa seuraavaksi valmistella lyhyen aikavälin (6–12 kuukautta) toimia, jotka se esitti hahmotelmassaan aidon ja tiiviin talous- ja rahaliiton luomiseksi:

| — | Hahmotelman mukaan velanlunastusrahasto ja euroalueen velkakirjat voisivat tietyin tiukoin edellytyksin olla osa tiivistä ja aitoa talous- ja rahaliittoa keskipitkällä aikavälillä. Perusperiaatteena olisi se, että toimenpiteet, joilla lisätään yhteisen vastuun ottamista riskistä, on yhdistettävä entistä kurinalaisempaan finanssipolitiikkaan ja tiiviimpään integraatioon. Tarvittavaa rahoitusalan sääntelyn, finanssi- ja talouspolitiikan ja muiden välineiden entistä suurempaa yhtenäistämistä on tuettava oikeasuhteisella poliittisella integraatiolla, jolla varmistetaan demokraattinen legitiimiys ja vastuuvelvollisuus.
  Komissio aikoo perustaa asiantuntijaryhmän tarkastelemaan syvällisemmin niitä hyötyjä, riskejä, vaatimuksia ja esteitä, jotka aiheutuvat siitä, että velkapapereiden kansallinen liikkeeseenlasku korvataan osittain yhteisellä liikkeeseenlaskulla eli velanlunastusrahastolla ja eurovelkakirjoilla. Asiantuntijaryhmän tehtävänä on arvioida perusteellisesti, millaista lainsäädäntöä ja rahoitusarkkitehtuuria sekä täydentävää talous- ja budjettikehystä ne tarvitsevat. Yksi keskeinen tarkastelukohde on demokraattinen vastuu.
  Asiantuntijaryhmä arvioi näistä välineistä Euroopan talous- ja budjettihallinnon uudistamisen yhteydessä saatavaa lisäarvoa. Se kiinnittää erityistä huomiota viimeaikaisiin ja meneillään oleviin uudistuksiin kuten budjettikuripaketin, Euroopan vakausmekanismin ja muiden olennaisten välineiden täytäntöönpanoon.
  Ryhmä tarkastelee erityisesti julkisen talouden kestävyyttä, keinoja moraalikadon välttämiseksi ja muita keskeisiä kysymyksiä, kuten rahoitusvakautta, finanssimarkkinoiden yhdentymistä ja rahapolitiikan välittymistä.
  Ryhmän jäsenet ovat oikeustieteen, taloustieteen, julkisen talouden, rahoitusmarkkinoiden ja valtionvelan hoidon asiantuntijoita. Ryhmän on määrä esittää loppuraporttinsa komissiolle maaliskuuhun 2014 mennessä. Komissio arvioi raporttia ja tekee tarvittaessa ehdotuksia ennen toimikautensa päättymistä. |
| --- | --- |

—

Hahmotelman mukaan velanlunastusrahasto ja euroalueen velkakirjat voisivat tietyin tiukoin edellytyksin olla osa tiivistä ja aitoa talous- ja rahaliittoa keskipitkällä aikavälillä. Perusperiaatteena olisi se, että toimenpiteet, joilla lisätään yhteisen vastuun ottamista riskistä, on yhdistettävä entistä kurinalaisempaan finanssipolitiikkaan ja tiiviimpään integraatioon. Tarvittavaa rahoitusalan sääntelyn, finanssi- ja talouspolitiikan ja muiden välineiden entistä suurempaa yhtenäistämistä on tuettava oikeasuhteisella poliittisella integraatiolla, jolla varmistetaan demokraattinen legitiimiys ja vastuuvelvollisuus.

Komissio aikoo perustaa asiantuntijaryhmän tarkastelemaan syvällisemmin niitä hyötyjä, riskejä, vaatimuksia ja esteitä, jotka aiheutuvat siitä, että velkapapereiden kansallinen liikkeeseenlasku korvataan osittain yhteisellä liikkeeseenlaskulla eli velanlunastusrahastolla ja eurovelkakirjoilla. Asiantuntijaryhmän tehtävänä on arvioida perusteellisesti, millaista lainsäädäntöä ja rahoitusarkkitehtuuria sekä täydentävää talous- ja budjettikehystä ne tarvitsevat. Yksi keskeinen tarkastelukohde on demokraattinen vastuu.

Asiantuntijaryhmä arvioi näistä välineistä Euroopan talous- ja budjettihallinnon uudistamisen yhteydessä saatavaa lisäarvoa. Se kiinnittää erityistä huomiota viimeaikaisiin ja meneillään oleviin uudistuksiin kuten budjettikuripaketin, Euroopan vakausmekanismin ja muiden olennaisten välineiden täytäntöönpanoon.

Ryhmä tarkastelee erityisesti julkisen talouden kestävyyttä, keinoja moraalikadon välttämiseksi ja muita keskeisiä kysymyksiä, kuten rahoitusvakautta, finanssimarkkinoiden yhdentymistä ja rahapolitiikan välittymistä.

Ryhmän jäsenet ovat oikeustieteen, taloustieteen, julkisen talouden, rahoitusmarkkinoiden ja valtionvelan hoidon asiantuntijoita. Ryhmän on määrä esittää loppuraporttinsa komissiolle maaliskuuhun 2014 mennessä. Komissio arvioi raporttia ja tekee tarvittaessa ehdotuksia ennen toimikautensa päättymistä.

| — | On tutkittava, voitaisiinko vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevien säännösten puitteissa hyödyntää edelleen (tietyin edellytyksin) kertaluonteisia julkisia investointiohjelmia, joita jäsenvaltiot ovat laatineet vakaus- ja lähentymisohjelmiaan arvioinnin yhteydessä ja joilla on todistetusti vaikutusta julkisen talouden kestävyyteen. Tätä kysymystä tarkastellaan kevätkesällä 2013 julkistettavassa keskipitkän aikavälin tavoitteen lähentymisaikataulua koskevassa komission tiedonannossa. |
| --- | --- |

—

On tutkittava, voitaisiinko vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevien säännösten puitteissa hyödyntää edelleen (tietyin edellytyksin) kertaluonteisia julkisia investointiohjelmia, joita jäsenvaltiot ovat laatineet vakaus- ja lähentymisohjelmiaan arvioinnin yhteydessä ja joilla on todistetusti vaikutusta julkisen talouden kestävyyteen. Tätä kysymystä tarkastellaan kevätkesällä 2013 julkistettavassa keskipitkän aikavälin tavoitteen lähentymisaikataulua koskevassa komission tiedonannossa.

| — | EU:n seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevan päätöksen jälkeen ja ennen vuoden 2013 päättymistä komissio esittää nykyistä talouden ohjausjärjestelmän kehystä täydentäviä ehdotuksia (i) toimenpiteistä, joilla varmistetaan merkittävien uudistushankkeiden entistä parempi etukäteiskoordinointi, ja (ii) ”lähentymis- ja kilpailukykyvälineestä”, jolla annetaan taloudellista tukea rakenteellisia uudistuksia edistävän kestävän kasvun oikea-aikaiselle toteuttamiselle. Uusi järjestelmä perustuisi nykyisiin EU:n valvontamenettelyihin. Tarkoituksena olisi yhdistää talouspolitiikan integraatio rahoitustukeen noudattaen periaatetta, jonka mukaan vastuun ja talouskurin lisäämistä koskevat toimet on yhdistettävä solidaarisuuden lisäämiseen. Tavoitteena olisi erityisesti parantaa yksittäisten jäsenvaltioiden valmiutta selviytyä epäsymmetrisistä häiriöistä. Tämä olisi ensimmäinen vaihe EU:n rahoituskapasiteetin vahvistamisessa. |
| --- | --- |

—

EU:n seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevan päätöksen jälkeen ja ennen vuoden 2013 päättymistä komissio esittää nykyistä talouden ohjausjärjestelmän kehystä täydentäviä ehdotuksia (i) toimenpiteistä, joilla varmistetaan merkittävien uudistushankkeiden entistä parempi etukäteiskoordinointi, ja (ii) ”lähentymis- ja kilpailukykyvälineestä”, jolla annetaan taloudellista tukea rakenteellisia uudistuksia edistävän kestävän kasvun oikea-aikaiselle toteuttamiselle. Uusi järjestelmä perustuisi nykyisiin EU:n valvontamenettelyihin. Tarkoituksena olisi yhdistää talouspolitiikan integraatio rahoitustukeen noudattaen periaatetta, jonka mukaan vastuun ja talouskurin lisäämistä koskevat toimet on yhdistettävä solidaarisuuden lisäämiseen. Tavoitteena olisi erityisesti parantaa yksittäisten jäsenvaltioiden valmiutta selviytyä epäsymmetrisistä häiriöistä. Tämä olisi ensimmäinen vaihe EU:n rahoituskapasiteetin vahvistamisessa.

| — | Lisäksi komissio sitoutuu toteuttamaan nopeasti ja kattavasti seuraavat jatkotoimet: (i) toimintasuunnitelma, jolla tehostetaan veropetosten ja veronkierron torjuntaa erityisesti tarkistamalla alan direktiivejä, ja (ii) toimenpiteet ja ehdotukset, joista komissio ilmoitti työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa koskevassa vuoden 2012 paketissaan. |
| --- | --- |

—

Lisäksi komissio sitoutuu toteuttamaan nopeasti ja kattavasti seuraavat jatkotoimet: (i) toimintasuunnitelma, jolla tehostetaan veropetosten ja veronkierron torjuntaa erityisesti tarkistamalla alan direktiivejä, ja (ii) toimenpiteet ja ehdotukset, joista komissio ilmoitti työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa koskevassa vuoden 2012 paketissaan.

| — | Yhteisen valvontamekanismin hyväksymisen jälkeen tehdään ehdotus yhteisestä kriisinratkaisumekanismista, jonka avulla voitaisiin järjestellä pankkeja uudelleen ja ratkaista pankkikriisejä pankkiunioniin osallistuvissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

—

Yhteisen valvontamekanismin hyväksymisen jälkeen tehdään ehdotus yhteisestä kriisinratkaisumekanismista, jonka avulla voitaisiin järjestellä pankkeja uudelleen ja ratkaista pankkikriisejä pankkiunioniin osallistuvissa jäsenvaltioissa.

| — | Vuoden 2013 loppuun mennessä tehdään SEUT-sopimuksen 138 artiklan 2 kohdan mukainen ehdotus yhteisestä kannasta ensin tarkkailijan aseman ja sitten yhteisen paikan saamiseksi euroalueelle IMF:n johtokunnassa. |
| --- | --- |

—

Vuoden 2013 loppuun mennessä tehdään SEUT-sopimuksen 138 artiklan 2 kohdan mukainen ehdotus yhteisestä kannasta ensin tarkkailijan aseman ja sitten yhteisen paikan saamiseksi euroalueelle IMF:n johtokunnassa.

Hahmotelmassa mainitaan lyhyen aikavälin toimenpiteitä, jotka voidaan toteuttaa sekundaarilainsäädännöllä. Komissio sitoutuu esittämään näiden toimenpiteiden pohjalta ajatuksia perussopimusmuutoksista hyvissä ajoin, jotta niistä voidaan käydä keskustelua ennen seuraavia, vuonna 2014 järjestettäviä Euroopan parlamentin vaaleja. Tarkoituksena on laatia suunnitelluille keskipitkän aikavälin toimille oikeusperusta, jolla tehostetaan olennaisesti talous- ja finanssipolitiikan valvontakehystä, vahvistetaan EU:n rahoituskapasiteettia ja siten tuetaan solidaarisuutta ja kestävää kasvua edistävien uudistusten täytäntöönpanoa, ja tiivistetään päätöksenteon yhdentymistä mm. vero- ja työvoimapolitiikassa, joilla on myös suuri merkitys solidaarisuuden edistämisessä.

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/212 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/212

---

P7_TA(2013)0070

Alustavien talousarviosuunnitelmien seuranta ja arviointi sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistaminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (COM(2011)0821 – C7-0448/2011 – 2011/0386(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 036/34)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0821), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0821),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan, 136 artiklan ja 121 artiklan 6 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0448/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan, 136 artiklan ja 121 artiklan 6 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0448/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Ranskan senaatin ja Ruotsin valtiopäivien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan säädösesitys ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ranskan senaatin ja Ruotsin valtiopäivien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan säädösesitys ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 7. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 7. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 28. helmikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 28. helmikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0173/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0173/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (2); |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (2);

| 2. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan komission lausuman; |
| --- | --- |

2.

panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan komission lausuman;

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 141, 17.5.2012, s. 7.

(2)  Tämä kanta korvaa 13. kesäkuuta 2012 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0243).

---

P7_TC1-COD(2011)0386

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 473/2013.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Euroopan komission lausuma

Kun komission esittämä lainsäädäntöpaketti euroalueen valvonnan tiukentamisesta on hyväksytty, komissio alkaa seuraavaksi valmistella lyhyen aikavälin (6–12 kuukautta) toimia, jotka se esitti hahmotelmassaan aidon ja tiiviin talous- ja rahaliiton luomiseksi:

| — | Hahmotelman mukaan velanlunastusrahasto ja euroalueen velkakirjat voisivat tietyin tiukoin edellytyksin olla osa tiivistä ja aitoa talous- ja rahaliittoa keskipitkällä aikavälillä. Perusperiaatteena olisi se, että toimenpiteet, joilla lisätään yhteisen vastuun ottamista riskistä, on yhdistettävä entistä kurinalaisempaan finanssipolitiikkaan ja tiiviimpään integraatioon. Tarvittavaa rahoitusalan sääntelyn, finanssi- ja talouspolitiikan ja muiden välineiden entistä suurempaa yhtenäistämistä on tuettava oikeasuhteisella poliittisella integraatiolla, jolla varmistetaan demokraattinen legitiimiys ja vastuuvelvollisuus.
  Komissio aikoo perustaa asiantuntijaryhmän tarkastelemaan syvällisemmin niitä hyötyjä, riskejä, vaatimuksia ja esteitä, jotka aiheutuvat siitä, että velkapapereiden kansallinen liikkeeseenlasku korvataan osittain yhteisellä liikkeeseenlaskulla eli velanlunastusrahastolla ja eurovelkakirjoilla. Asiantuntijaryhmän tehtävänä on arvioida perusteellisesti, millaista lainsäädäntöä ja rahoitusarkkitehtuuria sekä täydentävää talous- ja budjettikehystä ne tarvitsevat. Yksi keskeinen tarkastelukohde on demokraattinen vastuu.
  Asiantuntijaryhmä arvioi näistä välineistä Euroopan talous- ja budjettihallinnon uudistamisen yhteydessä saatavaa lisäarvoa. Se kiinnittää erityistä huomiota viimeaikaisiin ja meneillään oleviin uudistuksiin kuten budjettikuripaketin, Euroopan vakausmekanismin ja muiden olennaisten välineiden täytäntöönpanoon.
  Ryhmä tarkastelee erityisesti julkisen talouden kestävyyttä, keinoja moraalikadon välttämiseksi ja muita keskeisiä kysymyksiä, kuten rahoitusvakautta, finanssimarkkinoiden yhdentymistä ja rahapolitiikan välittymistä.
  Ryhmän jäsenet ovat oikeustieteen, taloustieteen, julkisen talouden, rahoitusmarkkinoiden ja valtionvelan hoidon asiantuntijoita. Ryhmän on määrä esittää loppuraporttinsa komissiolle maaliskuuhun 2014 mennessä. Komissio arvioi raporttia ja tekee tarvittaessa ehdotuksia ennen toimikautensa päättymistä. |
| --- | --- |

—

Hahmotelman mukaan velanlunastusrahasto ja euroalueen velkakirjat voisivat tietyin tiukoin edellytyksin olla osa tiivistä ja aitoa talous- ja rahaliittoa keskipitkällä aikavälillä. Perusperiaatteena olisi se, että toimenpiteet, joilla lisätään yhteisen vastuun ottamista riskistä, on yhdistettävä entistä kurinalaisempaan finanssipolitiikkaan ja tiiviimpään integraatioon. Tarvittavaa rahoitusalan sääntelyn, finanssi- ja talouspolitiikan ja muiden välineiden entistä suurempaa yhtenäistämistä on tuettava oikeasuhteisella poliittisella integraatiolla, jolla varmistetaan demokraattinen legitiimiys ja vastuuvelvollisuus.

Komissio aikoo perustaa asiantuntijaryhmän tarkastelemaan syvällisemmin niitä hyötyjä, riskejä, vaatimuksia ja esteitä, jotka aiheutuvat siitä, että velkapapereiden kansallinen liikkeeseenlasku korvataan osittain yhteisellä liikkeeseenlaskulla eli velanlunastusrahastolla ja eurovelkakirjoilla. Asiantuntijaryhmän tehtävänä on arvioida perusteellisesti, millaista lainsäädäntöä ja rahoitusarkkitehtuuria sekä täydentävää talous- ja budjettikehystä ne tarvitsevat. Yksi keskeinen tarkastelukohde on demokraattinen vastuu.

Asiantuntijaryhmä arvioi näistä välineistä Euroopan talous- ja budjettihallinnon uudistamisen yhteydessä saatavaa lisäarvoa. Se kiinnittää erityistä huomiota viimeaikaisiin ja meneillään oleviin uudistuksiin kuten budjettikuripaketin, Euroopan vakausmekanismin ja muiden olennaisten välineiden täytäntöönpanoon.

Ryhmä tarkastelee erityisesti julkisen talouden kestävyyttä, keinoja moraalikadon välttämiseksi ja muita keskeisiä kysymyksiä, kuten rahoitusvakautta, finanssimarkkinoiden yhdentymistä ja rahapolitiikan välittymistä.

Ryhmän jäsenet ovat oikeustieteen, taloustieteen, julkisen talouden, rahoitusmarkkinoiden ja valtionvelan hoidon asiantuntijoita. Ryhmän on määrä esittää loppuraporttinsa komissiolle maaliskuuhun 2014 mennessä. Komissio arvioi raporttia ja tekee tarvittaessa ehdotuksia ennen toimikautensa päättymistä.

| — | On tutkittava, voitaisiinko vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevien säännösten puitteissa hyödyntää edelleen (tietyin edellytyksin) kertaluonteisia julkisia investointiohjelmia, joita jäsenvaltiot ovat laatineet vakaus- ja lähentymisohjelmiaan arvioinnin yhteydessä ja joilla on todistetusti vaikutusta julkisen talouden kestävyyteen. Tätä kysymystä tarkastellaan kevätkesällä 2013 julkistettavassa keskipitkän aikavälin tavoitteen lähentymisaikataulua koskevassa komission tiedonannossa. |
| --- | --- |

—

On tutkittava, voitaisiinko vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevien säännösten puitteissa hyödyntää edelleen (tietyin edellytyksin) kertaluonteisia julkisia investointiohjelmia, joita jäsenvaltiot ovat laatineet vakaus- ja lähentymisohjelmiaan arvioinnin yhteydessä ja joilla on todistetusti vaikutusta julkisen talouden kestävyyteen. Tätä kysymystä tarkastellaan kevätkesällä 2013 julkistettavassa keskipitkän aikavälin tavoitteen lähentymisaikataulua koskevassa komission tiedonannossa.

| — | EU:n seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevan päätöksen jälkeen ja ennen vuoden 2013 päättymistä komissio esittää nykyistä talouden ohjausjärjestelmän kehystä täydentäviä ehdotuksia (i) toimenpiteistä, joilla varmistetaan merkittävien uudistushankkeiden entistä parempi etukäteiskoordinointi, ja (ii) ”lähentymis- ja kilpailukykyvälineestä”, jolla annetaan taloudellista tukea rakenteellisia uudistuksia edistävän kestävän kasvun oikea-aikaiselle toteuttamiselle. Uusi järjestelmä perustuisi nykyisiin EU:n valvontamenettelyihin. Tarkoituksena olisi yhdistää talouspolitiikan integraatio rahoitustukeen noudattaen periaatetta, jonka mukaan vastuun ja talouskurin lisäämistä koskevat toimet on yhdistettävä solidaarisuuden lisäämiseen. Tavoitteena olisi erityisesti parantaa yksittäisten jäsenvaltioiden valmiutta selviytyä epäsymmetrisistä häiriöistä. Tämä olisi ensimmäinen vaihe EU:n rahoituskapasiteetin vahvistamisessa. |
| --- | --- |

—

EU:n seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevan päätöksen jälkeen ja ennen vuoden 2013 päättymistä komissio esittää nykyistä talouden ohjausjärjestelmän kehystä täydentäviä ehdotuksia (i) toimenpiteistä, joilla varmistetaan merkittävien uudistushankkeiden entistä parempi etukäteiskoordinointi, ja (ii) ”lähentymis- ja kilpailukykyvälineestä”, jolla annetaan taloudellista tukea rakenteellisia uudistuksia edistävän kestävän kasvun oikea-aikaiselle toteuttamiselle. Uusi järjestelmä perustuisi nykyisiin EU:n valvontamenettelyihin. Tarkoituksena olisi yhdistää talouspolitiikan integraatio rahoitustukeen noudattaen periaatetta, jonka mukaan vastuun ja talouskurin lisäämistä koskevat toimet on yhdistettävä solidaarisuuden lisäämiseen. Tavoitteena olisi erityisesti parantaa yksittäisten jäsenvaltioiden valmiutta selviytyä epäsymmetrisistä häiriöistä. Tämä olisi ensimmäinen vaihe EU:n rahoituskapasiteetin vahvistamisessa.

| — | Lisäksi komissio sitoutuu toteuttamaan nopeasti ja kattavasti seuraavat jatkotoimet: (i) toimintasuunnitelma, jolla tehostetaan veropetosten ja veronkierron torjuntaa erityisesti tarkistamalla alan direktiivejä, ja (ii) toimenpiteet ja ehdotukset, joista komissio ilmoitti työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa koskevassa vuoden 2012 paketissaan. |
| --- | --- |

—

Lisäksi komissio sitoutuu toteuttamaan nopeasti ja kattavasti seuraavat jatkotoimet: (i) toimintasuunnitelma, jolla tehostetaan veropetosten ja veronkierron torjuntaa erityisesti tarkistamalla alan direktiivejä, ja (ii) toimenpiteet ja ehdotukset, joista komissio ilmoitti työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa koskevassa vuoden 2012 paketissaan.

| — | Yhteisen valvontamekanismin hyväksymisen jälkeen tehdään ehdotus yhteisestä kriisinratkaisumekanismista, jonka avulla voitaisiin järjestellä pankkeja uudelleen ja ratkaista pankkikriisejä pankkiunioniin osallistuvissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

—

Yhteisen valvontamekanismin hyväksymisen jälkeen tehdään ehdotus yhteisestä kriisinratkaisumekanismista, jonka avulla voitaisiin järjestellä pankkeja uudelleen ja ratkaista pankkikriisejä pankkiunioniin osallistuvissa jäsenvaltioissa.

| — | Vuoden 2013 loppuun mennessä tehdään SEUT-sopimuksen 138 artiklan 2 kohdan mukainen ehdotus yhteisestä kannasta ensin tarkkailijan aseman ja sitten yhteisen paikan saamiseksi euroalueelle IMF:n johtokunnassa. |
| --- | --- |

—

Vuoden 2013 loppuun mennessä tehdään SEUT-sopimuksen 138 artiklan 2 kohdan mukainen ehdotus yhteisestä kannasta ensin tarkkailijan aseman ja sitten yhteisen paikan saamiseksi euroalueelle IMF:n johtokunnassa.

Hahmotelmassa mainitaan lyhyen aikavälin toimenpiteitä, jotka voidaan toteuttaa sekundaarilainsäädännöllä. Komissio sitoutuu esittämään näiden toimenpiteiden pohjalta ajatuksia perussopimusmuutoksista hyvissä ajoin, jotta niistä voidaan käydä keskustelua ennen seuraavia, vuonna 2014 järjestettäviä Euroopan parlamentin vaaleja. Tarkoituksena on laatia suunnitelluille keskipitkän aikavälin toimille oikeusperusta, jolla tehostetaan olennaisesti talous- ja finanssipolitiikan valvontakehystä, vahvistetaan EU:n rahoituskapasiteettia ja siten tuetaan solidaarisuutta ja kestävää kasvua edistävien uudistusten täytäntöönpanoa, ja tiivistetään päätöksenteon yhdentymistä mm. vero- ja työvoimapolitiikassa, joilla on myös suuri merkitys solidaarisuuden edistämisessä.

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/215 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/215

---

P7_TA(2013)0071

Eurooppalaiset riskipääomarahastot ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisista riskipääomarahastoista (COM(2011)0860 – C7-0490/2011 – 2011/0417(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 036/35)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0860), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0860),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0490/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0490/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 26. huhtikuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 26. huhtikuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0193/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0193/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (2); |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (2);

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 191, 29.6.2012, s. 72.

(2)  Tämä kanta korvaa 13. syyskuuta 2012 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0346).

---

P7_TC1-COD(2011)0417

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi eurooppalaisista riskipääomarahastoista

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 345/2013.)

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/216 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/216

---

P7_TA(2013)0072

Eurooppalaiset yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneet rahastot ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista (COM(2011)0862 – C7-0489/2011 – 2011/0418(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 036/36)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0862), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0862),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0489/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0489/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 23. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 23. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0194/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0194/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (2); |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (2);

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 229, 31.7.2012, s. 55.

(2)  Tämä kanta korvaa 13. syyskuuta 2012 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0345).

---

P7_TC1-COD(2011)0418

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi eurooppalaisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 346/2013.)

---

Keskiviikko 13. maaliskuuta 2013

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/217 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/217

---

P7_TA(2013)0079

Kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmä ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. maaliskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä Euroopan unionissa (KOM(2010)0774 – C7-0010/2011 – 2010/0374(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 036/37)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0774), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0774),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 338 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0010/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 338 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0010/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 19. toukokuuta 2011 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 19. toukokuuta 2011 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 19. joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 19. joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnon (A7-0076/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnon (A7-0076/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 203, 9.7.2011, s. 3.

---

P7_TC1-COD(2010)0374

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä Euroopan unionissa

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 549/2013.)

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/217 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/217

---

P7_TA(2013)0080

Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestön (ECSA) ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF) merityötä koskevasta yleissopimuksesta tekemän sopimuksen täytäntöönpano ja neuvoston direktiivin 2009/13/EY täytäntöönpanoon liittyvät lippuvaltion velvollisuudet ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 13. maaliskuuta 2013 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestön (ECSA) ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF) merityötä koskevasta yleissopimuksesta, 2006, tekemän sopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 1999/63/EY muuttamisesta annetun neuvoston direktiivin 2009/13/EY täytäntöönpanoon liittyvistä lippuvaltion velvollisuuksista (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 036/38)

Tarkistus 1

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Vaikka direktiivillä 2009/21/EY säännellään lippuvaltion velvollisuuksia sisällyttämällä IMOn lippuvaltioiden auditointijärjestelmä EU:n lainsäädäntöön ja ottamalla käyttöön kansallisten merenkulkuviranomaisten laadun sertifiointi, on asianmukaisuuden ja selkeyden vuoksi katsottu tarpeelliseksi säätää merityöehdoista erillisessä direktiivissä, joka vastaa paremmin säädösten erilaisia tarkoituksia ja menettelyjä. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Vaikka direktiivillä 2009/21/EY säännellään lippuvaltion velvollisuuksia sisällyttämällä IMOn lippuvaltioiden auditointijärjestelmä EU:n lainsäädäntöön ja ottamalla käyttöön kansallisten merenkulkuviranomaisten laadun sertifiointi, on asianmukaisuuden ja selkeyden vuoksi katsottu tarpeelliseksi säätää merityöehdoista erillisessä direktiivissä, joka vastaa paremmin säädösten erilaisia tarkoituksia ja menettelyjä.

| (10) | Vaikka direktiivillä 2009/21/EY säännellään lippuvaltion velvollisuuksia sisällyttämällä IMOn lippuvaltioiden auditointijärjestelmä EU:n lainsäädäntöön ja ottamalla käyttöön kansallisten merenkulkuviranomaisten laadun sertifiointi, on asianmukaisuuden ja selkeyden vuoksi katsottu tarpeelliseksi säätää merityöehdoista erillisessä direktiivissä, joka vastaa paremmin säädösten erilaisia tarkoituksia ja menettelyjä.
  Näin ollen tämän direktiivin määräykset eivät vaikuta direktiiviin 2009/21/EY, joka koskee vain IMO:n yleissopimuksia. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin edelleen voitava kehittää, toteuttaa ja ylläpitää laadunhallintajärjestelmää tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvia merenkulkuhallintonsa lippuvaltiotoimintaan liittyviä operatiivisia osia varten. |
| --- | --- |

(10)

Vaikka direktiivillä 2009/21/EY säännellään lippuvaltion velvollisuuksia sisällyttämällä IMOn lippuvaltioiden auditointijärjestelmä EU:n lainsäädäntöön ja ottamalla käyttöön kansallisten merenkulkuviranomaisten laadun sertifiointi, on asianmukaisuuden ja selkeyden vuoksi katsottu tarpeelliseksi säätää merityöehdoista erillisessä direktiivissä, joka vastaa paremmin säädösten erilaisia tarkoituksia ja menettelyjä.
  Näin ollen tämän direktiivin määräykset eivät vaikuta direktiiviin 2009/21/EY, joka koskee vain IMO:n yleissopimuksia. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin edelleen voitava kehittää, toteuttaa ja ylläpitää laadunhallintajärjestelmää tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvia merenkulkuhallintonsa lippuvaltiotoimintaan liittyviä operatiivisia osia varten.

Tarkistus 2

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Direktiiviä 2009/13/EY sovelletaan merenkulkijoihin aluksilla, jotka purjehtivat jonkin jäsenvaltion lipun alla.
  Sen vuoksi
  jäsenvaltioiden olisi
  valvottava
  , että niiden lipun alla
  purjehtivat alukset noudattavat kaikkia kyseisen direktiivin säännöksiä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Direktiiviä 2009/13/EY sovelletaan merenkulkijoihin aluksilla, jotka purjehtivat jonkin jäsenvaltion lipun alla.
  Sen vuoksi
  jäsenvaltioiden olisi
  valvottava
  , että niiden lipun alla
  purjehtivat alukset noudattavat kaikkia kyseisen direktiivin säännöksiä
  .

| (11) | Direktiiviä 2009/13/EY sovelletaan merenkulkijoihin aluksilla, jotka purjehtivat jonkin jäsenvaltion lipun alla. Jäsenvaltioiden olisi
  huolehdittava siitä
  , että
  ne täyttävät tosiasiallisesti velvollisuutensa lippuvaltioina siltä osin kuin on kyse kyseisen direktiivin liitteessä mainittuja seikkoja vastaavien vuoden 2006 merityösopimuksen olennaisten osien täytäntöönpanosta
  niiden lipun alla
  purjehtivilla aluksilla
  .
  Jäsenvaltio voi tehokasta tarkastukset sisältävää seurantajärjestelmää perustaessaan valtuuttaa julkiset laitokset tai muut organisaatiot vuoden 2006 merityösopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Direktiiviä 2009/13/EY sovelletaan merenkulkijoihin aluksilla, jotka purjehtivat jonkin jäsenvaltion lipun alla. Jäsenvaltioiden olisi
  huolehdittava siitä
  , että
  ne täyttävät tosiasiallisesti velvollisuutensa lippuvaltioina siltä osin kuin on kyse kyseisen direktiivin liitteessä mainittuja seikkoja vastaavien vuoden 2006 merityösopimuksen olennaisten osien täytäntöönpanosta
  niiden lipun alla
  purjehtivilla aluksilla
  .
  Jäsenvaltio voi tehokasta tarkastukset sisältävää seurantajärjestelmää perustaessaan valtuuttaa julkiset laitokset tai muut organisaatiot vuoden 2006 merityösopimuksen mukaisesti.

Tarkistus 3

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 a) | Tämän direktiivin soveltaminen ja/tai tulkinta ei saisi missään olosuhteissa johtaa unionin lainsäädännön mukaisen työntekijöiden suojelun nykyisen tason laskemiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 a)

Tämän direktiivin soveltaminen ja/tai tulkinta ei saisi missään olosuhteissa johtaa unionin lainsäädännön mukaisen työntekijöiden suojelun nykyisen tason laskemiseen.

Tarkistus 4

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tässä direktiivissä vahvistetaan säännöt sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot täyttävät tosiasiallisesti velvollisuutensa lippuvaltioina eli valvovat, että niiden lipun alla purjehtivat alukset noudattavat direktiiviä 2009/13/EY.
  Tämä direktiivi ei rajoita Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivin 2009/21/EY
  soveltamista
  . | Tässä direktiivissä vahvistetaan säännöt sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot täyttävät tosiasiallisesti velvollisuutensa lippuvaltioina eli valvovat, että niiden lipun alla purjehtivat alukset noudattavat direktiiviä 2009/13/EY
  sekä siihen liitettyä työmarkkinaosapuolten sopimusta
  .
  Tällä direktiivillä ei rajoiteta
  direktiivin 2009/21/EY
  soveltamista

   (2). |

Komission teksti

Tarkistus

Tässä direktiivissä vahvistetaan säännöt sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot täyttävät tosiasiallisesti velvollisuutensa lippuvaltioina eli valvovat, että niiden lipun alla purjehtivat alukset noudattavat direktiiviä 2009/13/EY.
  Tämä direktiivi ei rajoita Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivin 2009/21/EY
  soveltamista
  .

Tässä direktiivissä vahvistetaan säännöt sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot täyttävät tosiasiallisesti velvollisuutensa lippuvaltioina eli valvovat, että niiden lipun alla purjehtivat alukset noudattavat direktiiviä 2009/13/EY
  sekä siihen liitettyä työmarkkinaosapuolten sopimusta
  .
  Tällä direktiivillä ei rajoiteta
  direktiivin 2009/21/EY
  soveltamista

   (2).

Tarkistus 5

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Määritelmät | Määritelmät |
| | b a) | ”direktiivillä 2009/13/EY” tarkoitetaan kyseistä direktiiviä sekä siihen liitettyä työmarkkinaosapuolten sopimusta; |

Komission teksti

Tarkistus

Määritelmät

Määritelmät

b a)

”direktiivillä 2009/13/EY” tarkoitetaan kyseistä direktiiviä sekä siihen liitettyä työmarkkinaosapuolten sopimusta;

Tarkistus 6

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – b b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b b) | ”merityösertifikaatilla”, ”väliaikaisella merityösertifikaatilla” ja ”merityöehtojen noudattamista koskevalla ilmoituksella” tarkoitetaan merityötä koskevan vuoden 2006 yleissopimuksen normiin A5.1.3 sisältyvässä 9 kohdassa tarkoitettuja asiakirjoja, jotka on laadittu kyseisen yleissopimuksen liitteessä A5-II edelletyllä tavalla; |

Komission teksti

Tarkistus

b b)

”merityösertifikaatilla”, ”väliaikaisella merityösertifikaatilla” ja ”merityöehtojen noudattamista koskevalla ilmoituksella” tarkoitetaan merityötä koskevan vuoden 2006 yleissopimuksen normiin A5.1.3 sisältyvässä 9 kohdassa tarkoitettuja asiakirjoja, jotka on laadittu kyseisen yleissopimuksen liitteessä A5-II edelletyllä tavalla;

Tarkistus 7

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Lainsäädännön noudattamisen valvonta | Lainsäädännön noudattamisen valvonta
  ja sertifiointi |

Komission teksti

Tarkistus

Lainsäädännön noudattamisen valvonta

Lainsäädännön noudattamisen valvonta
  ja sertifiointi

Tarkistus 8

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – - 1 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että direktiivin 2009/13/EY mukaiset velvoitteet pannaan täytäntöön niiden lipun alla purjehtivilla aluksilla. |

Komission teksti

Tarkistus

-1.
     
  Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että direktiivin 2009/13/EY mukaiset velvoitteet pannaan täytäntöön niiden lipun alla purjehtivilla aluksilla.

Tarkistus 9

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Jäsenvaltiot voivat tehokasta merityöehtojen tarkastus- ja sertifiointijärjestelmää perustaessaan tarvittaessa valtuuttaa julkiset laitokset tai muut organisaatiot (myös toisen jäsenvaltion organisaation edellyttäen, että kyseinen jäsenvaltio siihen suostuu), jotka ne katsovat päteviksi ja riippumattomiksi, suorittamaan tarkastuksia ja/tai myöntämään merityösertifikaatteja. Jäsenvaltioilla tulee kuitenkin kaikissa olosuhteissa olla lopullinen vastuu lippunsa alla purjehtivien alusten merenkulkijoiden työ- ja elinolojen tarkastuksista ja merityösertifikaateista. |

Komission teksti

Tarkistus

1 a.
     
  Jäsenvaltiot voivat tehokasta merityöehtojen tarkastus- ja sertifiointijärjestelmää perustaessaan tarvittaessa valtuuttaa julkiset laitokset tai muut organisaatiot (myös toisen jäsenvaltion organisaation edellyttäen, että kyseinen jäsenvaltio siihen suostuu), jotka ne katsovat päteviksi ja riippumattomiksi, suorittamaan tarkastuksia ja/tai myöntämään merityösertifikaatteja. Jäsenvaltioilla tulee kuitenkin kaikissa olosuhteissa olla lopullinen vastuu lippunsa alla purjehtivien alusten merenkulkijoiden työ- ja elinolojen tarkastuksista ja merityösertifikaateista.

Tarkistus 10

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Kunkin jäsenvaltion on perustettava tehokas järjestelmä, jonka avulla aluksen työolot voidaan tarkastaa ja sertifioida sääntöjen 5.1.3 ja 5.1.4 sekä merityötä koskevan yleissopimuksen normin A5.1.3 ja A5.14 mukaisesti, sekä huolehdittava siitä, että sen lipun alla purjehtivilla aluksilla olevien merenkulkijoiden työ- ja elinolot vastaavat johdonmukaisesti tämän yleissopimuksen standardeja. |

Komission teksti

Tarkistus

1 b.
     
  Kunkin jäsenvaltion on perustettava tehokas järjestelmä, jonka avulla aluksen työolot voidaan tarkastaa ja sertifioida sääntöjen 5.1.3 ja 5.1.4 sekä merityötä koskevan yleissopimuksen normin A5.1.3 ja A5.14 mukaisesti, sekä huolehdittava siitä, että sen lipun alla purjehtivilla aluksilla olevien merenkulkijoiden työ- ja elinolot vastaavat johdonmukaisesti tämän yleissopimuksen standardeja.

Tarkistus 11

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 c.
     
  Merityösertifikaattia ja sitä täydentävää merityöehtojen noudattamista koskevaa ilmoitusta on pidettävä ensisijaisena todisteena siitä, että se jäsenvaltio, jonka lipun alla alus purjehtii, on sen asiaankuuluvasti tarkastanut ja että merenkulkijoiden työ- ja elinoloja koskevat direktiivin 2009/13/EY vaatimukset on täytetty merityösertifikaatin mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

1 c.
     
  Merityösertifikaattia ja sitä täydentävää merityöehtojen noudattamista koskevaa ilmoitusta on pidettävä ensisijaisena todisteena siitä, että se jäsenvaltio, jonka lipun alla alus purjehtii, on sen asiaankuuluvasti tarkastanut ja että merenkulkijoiden työ- ja elinoloja koskevat direktiivin 2009/13/EY vaatimukset on täytetty merityösertifikaatin mukaisesti.

Tarkistus 12

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 d kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 d.
     
  Jäsenvaltion Kansainväliselle työtoimistolle sen perussäännön 22 artiklan mukaisesti toimittamissa raporteissa on annettava selvitys tämän artiklan 1 b kohdassa tarkoitetusta järjestelmästä ja siitä, miten sen tehokkuus on arvioitu. |

Komission teksti

Tarkistus

1 d.
     
  Jäsenvaltion Kansainväliselle työtoimistolle sen perussäännön 22 artiklan mukaisesti toimittamissa raporteissa on annettava selvitys tämän artiklan 1 b kohdassa tarkoitetusta järjestelmästä ja siitä, miten sen tehokkuus on arvioitu.

Tarkistus 13

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 e kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 e.
     
  Kunkin jäsenvaltion on asetettava tarkastus- ja sertifiointijärjestelmän hallinnointia koskevat selvät tavoitteet ja standardit sekä määriteltävä menettelytavat, joiden avulla näiden tavoitteiden ja standardien täyttymistä voidaan seurata. |

Komission teksti

Tarkistus

1 e.
     
  Kunkin jäsenvaltion on asetettava tarkastus- ja sertifiointijärjestelmän hallinnointia koskevat selvät tavoitteet ja standardit sekä määriteltävä menettelytavat, joiden avulla näiden tavoitteiden ja standardien täyttymistä voidaan seurata.

Tarkistus 14

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 f kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 f.
     
  Kunkin jäsenvaltion on edellytettävä, että kaikilla sen lipun alla purjehtivilla aluksilla on jäljennös direktiivistä 2009/13/EY ja siihen liitetystä työmarkkinaosapuolten sopimuksesta. |

Komission teksti

Tarkistus

1 f.
     
  Kunkin jäsenvaltion on edellytettävä, että kaikilla sen lipun alla purjehtivilla aluksilla on jäljennös direktiivistä 2009/13/EY ja siihen liitetystä työmarkkinaosapuolten sopimuksesta.

Tarkistus 15

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 g kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 g.
     
  Tarkastusten väli on enintään kolme vuotta. |

Komission teksti

Tarkistus

1 g.
     
  Tarkastusten väli on enintään kolme vuotta.

Tarkistus 16

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Lainsäädännön noudattamisen valvonnasta
  vastaava
  henkilöstö | Lainsäädännön noudattamisen valvonnasta
  vastaavat hyväksytyt organisaatiot ja niiden
  henkilöstö |

Komission teksti

Tarkistus

Lainsäädännön noudattamisen valvonnasta
  vastaava
  henkilöstö

Lainsäädännön noudattamisen valvonnasta
  vastaavat hyväksytyt organisaatiot ja niiden
  henkilöstö

Tarkistus 17

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on huolehdittava direktiivin 2009/13/EY asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamisesta
  vastaavan henkilöstön riittävästä
  tai
  soveltuvasta koulutuksesta
  ,
  pätevyydestä, toimeksiannosta, toimivallasta, asemasta ja riippumattomuudesta,
  jotta henkilöstö voi suorittaa tarkastukset ja varmistaa direktiivin noudattamisen. | 1.
     Jäsenvaltioiden on huolehdittava
  , että 3 artiklan 1 a kohdassa tarkoitetuilla laitoksilla ja muilla organisaatiolla (jäljempänä ”hyväksytyt organisaatiot”) ja niiden henkilöstöön kuuluvilla henkilöillä, jotka huolehtivat
  direktiivin 2009/13/EY asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamisesta,
  on riittävä
  tai
  soveltuva koulutus, pätevyys, toimeksianto, toimivalta, asema ja riippumattomuus,
  jotta henkilöstö voi suorittaa tarkastukset ja varmistaa direktiivin noudattamisen.
  Tarkastus- tai sertifiointitoimet, joiden suorittamiseen hyväksytyt organisaatiot voivat saada luvan, kuuluvat sellaisten toimien piiriin, joihin viitataan nimenomaisesti 1 b–1 d kohdassa ja joita jäsenvaltiot tai hyväksytty organisaatio suorittavat. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden on huolehdittava direktiivin 2009/13/EY asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamisesta
  vastaavan henkilöstön riittävästä
  tai
  soveltuvasta koulutuksesta
  ,
  pätevyydestä, toimeksiannosta, toimivallasta, asemasta ja riippumattomuudesta,
  jotta henkilöstö voi suorittaa tarkastukset ja varmistaa direktiivin noudattamisen.

1.
     Jäsenvaltioiden on huolehdittava
  , että 3 artiklan 1 a kohdassa tarkoitetuilla laitoksilla ja muilla organisaatiolla (jäljempänä ”hyväksytyt organisaatiot”) ja niiden henkilöstöön kuuluvilla henkilöillä, jotka huolehtivat
  direktiivin 2009/13/EY asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamisesta,
  on riittävä
  tai
  soveltuva koulutus, pätevyys, toimeksianto, toimivalta, asema ja riippumattomuus,
  jotta henkilöstö voi suorittaa tarkastukset ja varmistaa direktiivin noudattamisen.
  Tarkastus- tai sertifiointitoimet, joiden suorittamiseen hyväksytyt organisaatiot voivat saada luvan, kuuluvat sellaisten toimien piiriin, joihin viitataan nimenomaisesti 1 b–1 d kohdassa ja joita jäsenvaltiot tai hyväksytty organisaatio suorittavat.

Tarkistus 18

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA) voi tukea jäsenvaltioita valvomalla hyväksyttyjen organisaatioiden jäsenvaltioiden puolesta toteuttamia toimia direktiivin 2009/15/EY 9 artiklan mukaisesti asian kuitenkaan vaikuttamatta lippuvaltion oikeuksiin ja velvoitteisiin. |

Komission teksti

Tarkistus

1 a.
     
  Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA) voi tukea jäsenvaltioita valvomalla hyväksyttyjen organisaatioiden jäsenvaltioiden puolesta toteuttamia toimia direktiivin 2009/15/EY 9 artiklan mukaisesti asian kuitenkaan vaikuttamatta lippuvaltion oikeuksiin ja velvoitteisiin.

Tarkistus 19

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Kaikissa tarkastuksia varten annetuissa valtuutuksissa on vähintään edellytettävä, että hyväksytyllä organisaatiolla on oikeus vaatia merenkulkijoiden työ- ja elinoloissa havaitsemiensa puutteiden korjaamista ja että se voi satamavaltion pyynnöstä valvoa niitä. |

Komission teksti

Tarkistus

1 b.
     
  Kaikissa tarkastuksia varten annetuissa valtuutuksissa on vähintään edellytettävä, että hyväksytyllä organisaatiolla on oikeus vaatia merenkulkijoiden työ- ja elinoloissa havaitsemiensa puutteiden korjaamista ja että se voi satamavaltion pyynnöstä valvoa niitä.

Tarkistus 20

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla – 1 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 c.
     
  Kunkin jäsenvaltion on kehitettävä |
| | a) | järjestelmä, jonka avulla varmistetaan, että hyväksytyt organisaatiot suorittavat tehtävänsä asianmukaisesti; järjestelmä käsittää tiedot kaikista sovellettavista kansallisista laeista ja määräyksistä sekä asiaan liittyvistä kansainvälisistä asiakirjoista; ja |

Komission teksti

Tarkistus

1 c.
     
  Kunkin jäsenvaltion on kehitettävä

a)

järjestelmä, jonka avulla varmistetaan, että hyväksytyt organisaatiot suorittavat tehtävänsä asianmukaisesti; järjestelmä käsittää tiedot kaikista sovellettavista kansallisista laeista ja määräyksistä sekä asiaan liittyvistä kansainvälisistä asiakirjoista; ja

| b) | viestintätapoja, joiden avulla voidaan pitää yhteyttä tällaisiin organisaatioihin ja valvoa niitä. |
| --- | --- |

b)

viestintätapoja, joiden avulla voidaan pitää yhteyttä tällaisiin organisaatioihin ja valvoa niitä.

Tarkistus 21

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla – 1 d kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 d.
     
  Kunkin jäsenvaltion on toimitettava Kansainväliselle työtoimistolle ajanmukainen luettelo kaikista hyväksytyistä organisaatiosta, jotka se on valtuuttanut toimimaan puolestaan, ja pidettävä se ajanmukaisena. Luettelossa on eriteltävä ne toimenpiteet, joita hyväksytyt organisaatiot on valtuutettu suorittamaan. |

Komission teksti

Tarkistus

1 d.
     
  Kunkin jäsenvaltion on toimitettava Kansainväliselle työtoimistolle ajanmukainen luettelo kaikista hyväksytyistä organisaatiosta, jotka se on valtuuttanut toimimaan puolestaan, ja pidettävä se ajanmukaisena. Luettelossa on eriteltävä ne toimenpiteet, joita hyväksytyt organisaatiot on valtuutettu suorittamaan.

Tarkistus 22

Ehdotus direktiiviksi

4 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a artikla |
| | Merityösertifikaatti |
| | Kunkin jäsenvaltion on edellytettävä, että sen lipun alla purjehtivilla aluksilla on merityösertifikaatti osoituksena siitä, että aluksella olevien merenkulkijoiden työ- ja elinolot sekä toimenpiteet, joilla niitä jatkuvasti valvotaan ja jotka sisältyvät merityöehtojen noudattamista koskevaan ilmoitukseen, on tarkastettu ja että ne vastaavat kansallisia lakeja tai määräyksiä tai muita toimenpiteitä, joilla direktiivi 2009/13/EY ja siihen liitetty työmarkkinaosapuolten sopimus on pantu täytäntöön. |

Komission teksti

Tarkistus

4 a artikla

Merityösertifikaatti

Kunkin jäsenvaltion on edellytettävä, että sen lipun alla purjehtivilla aluksilla on merityösertifikaatti osoituksena siitä, että aluksella olevien merenkulkijoiden työ- ja elinolot sekä toimenpiteet, joilla niitä jatkuvasti valvotaan ja jotka sisältyvät merityöehtojen noudattamista koskevaan ilmoitukseen, on tarkastettu ja että ne vastaavat kansallisia lakeja tai määräyksiä tai muita toimenpiteitä, joilla direktiivi 2009/13/EY ja siihen liitetty työmarkkinaosapuolten sopimus on pantu täytäntöön.

Tarkistus 23

Ehdotus direktiiviksi

4 b artikla – 1 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 b artikla |
| | Tarkastukset ja täytäntöönpanon valvonta |
| | 1.
     
  Kunkin jäsenvaltion on tehokkaan ja yhtenäisen, säännöllisiin tarkastuksiin ja valvonta- ja muihin toimenpiteisiin perustuvan järjestelmän avulla varmistettava, että sen lipun alla purjehtivat alukset noudattavat direktiivin 2009/13/EY vaatimuksia siten kuin ne on pantu täytäntöön kansallisissa laeissa ja asetuksissa. |

Komission teksti

Tarkistus

4 b artikla

Tarkastukset ja täytäntöönpanon valvonta

1.
     
  Kunkin jäsenvaltion on tehokkaan ja yhtenäisen, säännöllisiin tarkastuksiin ja valvonta- ja muihin toimenpiteisiin perustuvan järjestelmän avulla varmistettava, että sen lipun alla purjehtivat alukset noudattavat direktiivin 2009/13/EY vaatimuksia siten kuin ne on pantu täytäntöön kansallisissa laeissa ja asetuksissa.

Tarkistus 24

Ehdotus direktiiviksi

4 b artikla – 2 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tarkastus- ja täytäntöönpanon valvontajärjestelmää koskevista yksityiskohtaisista vaatimuksista säädetään seuraavassa 3–18 kohdassa. |

Komission teksti

Tarkistus

2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tarkastus- ja täytäntöönpanon valvontajärjestelmää koskevista yksityiskohtaisista vaatimuksista säädetään seuraavassa 3–18 kohdassa.

Tarkistus 25

Ehdotus direktiiviksi

4 b artikla – 3 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3.
     
  Kussakin jäsenvaltiossa on oltava järjestelmä, jonka avulla valvotaan sen lipun alla purjehtivilla aluksilla olevien merenkulkijoiden olosuhteita ja varmistetaan, että ne toimenpiteet, jotka liittyvät työ- ja elinoloihin ja joita mahdollisessa merityöehtojen noudattamista koskevassa ilmoituksessa edellytetään, on pantu täytäntöön ja että ne vastaavat direktiivin 2009/13/EY vaatimuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

3.
     
  Kussakin jäsenvaltiossa on oltava järjestelmä, jonka avulla valvotaan sen lipun alla purjehtivilla aluksilla olevien merenkulkijoiden olosuhteita ja varmistetaan, että ne toimenpiteet, jotka liittyvät työ- ja elinoloihin ja joita mahdollisessa merityöehtojen noudattamista koskevassa ilmoituksessa edellytetään, on pantu täytäntöön ja että ne vastaavat direktiivin 2009/13/EY vaatimuksia.

Tarkistus 26

Ehdotus direktiiviksi

4 b artikla – 4 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Jäsenvaltion on nimitettävä riittävä määrä päteviä tarkastajia, jotta se pystyy vastaamaan 3 kohdan mukaisista velvoitteistaan. Jos tarkastuksista vastaa hyväksytty organisaatio, jäsenvaltion on edellytettävä, että tarkastuksista vastaavalla henkilöstöllä on siihen tarvittava pätevyys ja järjestettävä sille tehtävän edellyttämät lailliset valtuudet. |

Komission teksti

Tarkistus

4.
     
  Jäsenvaltion on nimitettävä riittävä määrä päteviä tarkastajia, jotta se pystyy vastaamaan 3 kohdan mukaisista velvoitteistaan. Jos tarkastuksista vastaa hyväksytty organisaatio, jäsenvaltion on edellytettävä, että tarkastuksista vastaavalla henkilöstöllä on siihen tarvittava pätevyys ja järjestettävä sille tehtävän edellyttämät lailliset valtuudet.

Tarkistus 27

Ehdotus direktiiviksi

4 b artikla – 5 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5.
     
  Tarkastajien asianmukainen koulutus ja pätevyys sekä toimeksianto, toimivalta, asema ja riippumattomuus on varmistettava ja on huolehdittava siitä, että he pystyvät suorittamaan tarkastukset ja varmistavat, että 3 kohdan vaatimuksia noudatetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

5.
     
  Tarkastajien asianmukainen koulutus ja pätevyys sekä toimeksianto, toimivalta, asema ja riippumattomuus on varmistettava ja on huolehdittava siitä, että he pystyvät suorittamaan tarkastukset ja varmistavat, että 3 kohdan vaatimuksia noudatetaan.

Tarkistus 28

Ehdotus direktiiviksi

4 b artikla – 6 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6.
     
  Jos jäsenvaltiolle tehdään valitus, jota se ei pidä ilmeisen perusteettomana, tai jos sille osoitetaan, että sen lipun alla purjehtiva alus ei ole direktiivin 2009/13/EY vaatimusten mukainen tai että merityöehtojen noudattamista koskevan ilmoitusten mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpanossa on vakavia puutteita, jäsenvaltion on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin asian tutkimiseksi ja varmistettava, että havaitut puutteet korjataan. |

Komission teksti

Tarkistus

6.
     
  Jos jäsenvaltiolle tehdään valitus, jota se ei pidä ilmeisen perusteettomana, tai jos sille osoitetaan, että sen lipun alla purjehtiva alus ei ole direktiivin 2009/13/EY vaatimusten mukainen tai että merityöehtojen noudattamista koskevan ilmoitusten mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpanossa on vakavia puutteita, jäsenvaltion on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin asian tutkimiseksi ja varmistettava, että havaitut puutteet korjataan.

Tarkistus 29

Ehdotus direktiiviksi

4 b artikla – 7 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7.
     
  Kunkin jäsenvaltion on huolehdittava siitä, että se hyväksyy asianmukaiset määräykset, joilla varmistetaan, että tarkastajien asema ja palvelussuhteen ehdot eivät riipu hallituksen vaihdoksista tai muista asiaankuulumattomista ulkoisista tekijöistä, ja valvottava niiden täytäntöönpanoa. |

Komission teksti

Tarkistus

7.
     
  Kunkin jäsenvaltion on huolehdittava siitä, että se hyväksyy asianmukaiset määräykset, joilla varmistetaan, että tarkastajien asema ja palvelussuhteen ehdot eivät riipu hallituksen vaihdoksista tai muista asiaankuulumattomista ulkoisista tekijöistä, ja valvottava niiden täytäntöönpanoa.

Tarkistus 30

Ehdotus direktiiviksi

4 b artikla – 8 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 8.
     
  Tarkastajilla, joille on annettava tehtäviensä edellyttämät asianmukaiset ohjeet ja valtakirjat, on oltava oikeus: |
| | a) | nousta jäsenvaltion lipun alla purjehtivalle alukselle; |

Komission teksti

Tarkistus

8.
     
  Tarkastajilla, joille on annettava tehtäviensä edellyttämät asianmukaiset ohjeet ja valtakirjat, on oltava oikeus:

a)

nousta jäsenvaltion lipun alla purjehtivalle alukselle;

| b) | suorittaa tarpeelliseksi katsomansa tarkastus, testi tai tutkinta ja varmistaa, että standardeja noudatetaan asianmukaisesti; sekä |
| --- | --- |

b)

suorittaa tarpeelliseksi katsomansa tarkastus, testi tai tutkinta ja varmistaa, että standardeja noudatetaan asianmukaisesti; sekä

| c) | vaatia mahdollisten puutteiden korjaamista, ja jos tarkastajilla on syytä uskoa puutteiden olevan vakavassa ristiriidassa direktiivin 2009/13/EY vaatimusten (merenkulkijoiden oikeudet mukaan luettuina) kanssa tai vaarantavan merkittävästi merenkulkijoiden turvallisuuden ja terveyden, heillä on oikeus estää alusta lähtemästä satamasta, ellei tarvittavia toimenpiteitä ole suoritettu. |
| --- | --- |

c)

vaatia mahdollisten puutteiden korjaamista, ja jos tarkastajilla on syytä uskoa puutteiden olevan vakavassa ristiriidassa direktiivin 2009/13/EY vaatimusten (merenkulkijoiden oikeudet mukaan luettuina) kanssa tai vaarantavan merkittävästi merenkulkijoiden turvallisuuden ja terveyden, heillä on oikeus estää alusta lähtemästä satamasta, ellei tarvittavia toimenpiteitä ole suoritettu.

Tarkistus 31

Ehdotus direktiiviksi

4 b artikla – 9 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9.
     
  Kaikista 8 kohdan c alakohdan nojalla toteutetuista toimenpiteistä on voitava valittaa oikeudelliselle tai hallinnolliselle viranomaiselle. |

Komission teksti

Tarkistus

9.
     
  Kaikista 8 kohdan c alakohdan nojalla toteutetuista toimenpiteistä on voitava valittaa oikeudelliselle tai hallinnolliselle viranomaiselle.

Tarkistus 32

Ehdotus direktiiviksi

4 b artikla – 10 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 10.
     
  Oikeudellisiin toimenpiteisiin ryhtymisen tai sellaisten ehdottamisen asemesta tarkastajilla on oltava oikeus antaa neuvoja, kun direktiivin 2009/13/EY vaatimuksia ei rikota selvästi tavalla, joka vaarantaa asianomaisten merenkulkijoiden turvallisuuden tai terveyden eikä vastaavia rikkomuksia ole tapahtunut aiemmin. |

Komission teksti

Tarkistus

10.
     
  Oikeudellisiin toimenpiteisiin ryhtymisen tai sellaisten ehdottamisen asemesta tarkastajilla on oltava oikeus antaa neuvoja, kun direktiivin 2009/13/EY vaatimuksia ei rikota selvästi tavalla, joka vaarantaa asianomaisten merenkulkijoiden turvallisuuden tai terveyden eikä vastaavia rikkomuksia ole tapahtunut aiemmin.

Tarkistus 33

Ehdotus direktiiviksi

4 b artikla – 11 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 11.
     
  Tarkastajien on pidettävä luottamuksellisina niiden henkilöiden tiedot, jotka ovat tehneet huomautuksen tai valituksen merenkulkijoiden työ- ja elinoloissa olevista epäkohdista tai puutteista tai lakien ja määräysten vastaisesta menettelystä, ja pidättäydyttävä kertomasta laivanvarustajalle tai tämän edustajalle tai laivanisännälle, että tarkastus perustui yllä mainittua seikkaa koskevaan valitukseen tai huomautukseen. |

Komission teksti

Tarkistus

11.
     
  Tarkastajien on pidettävä luottamuksellisina niiden henkilöiden tiedot, jotka ovat tehneet huomautuksen tai valituksen merenkulkijoiden työ- ja elinoloissa olevista epäkohdista tai puutteista tai lakien ja määräysten vastaisesta menettelystä, ja pidättäydyttävä kertomasta laivanvarustajalle tai tämän edustajalle tai laivanisännälle, että tarkastus perustui yllä mainittua seikkaa koskevaan valitukseen tai huomautukseen.

Tarkistus 34

Ehdotus direktiiviksi

4 b artikla – 12 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12.
     
  Tarkastajille ei saa antaa tehtäviä, joiden määrä tai luonne saattaisi haitata tarkastusten tehokkuutta tai muutoin vähentää heidän valtuuksiaan tai puolueettomuuttaan laivanvarustajiin, merenkulkijoihin tai muihin asian osapuoliin nähden.




  Erityisesti on huolehdittava siitä, |
| | a) | että tarkastajat eivät välittömästi tai välillisesti hyödy mistään tarkastuksesta, joka heidän on suoritettava, sekä siitä, |

Komission teksti

Tarkistus

12.
     
  Tarkastajille ei saa antaa tehtäviä, joiden määrä tai luonne saattaisi haitata tarkastusten tehokkuutta tai muutoin vähentää heidän valtuuksiaan tai puolueettomuuttaan laivanvarustajiin, merenkulkijoihin tai muihin asian osapuoliin nähden.

Erityisesti on huolehdittava siitä,

a)

että tarkastajat eivät välittömästi tai välillisesti hyödy mistään tarkastuksesta, joka heidän on suoritettava, sekä siitä,

| b) | että tarkastajat palveluksesta erottuaankin ovat velvollisia asiaankuuluvan rangaistuksen tai kurinpitotoimien uhalla säilyttämään liikesalaisuudet tai muut luottamukselliset tiedot, joita he ovat saaneet tietoonsa tehtäviään suorittaessaan ja jotka koskevat työskentelytapoja tai ovat luonteeltaan henkilökohtaisia. |
| --- | --- |

b)

että tarkastajat palveluksesta erottuaankin ovat velvollisia asiaankuuluvan rangaistuksen tai kurinpitotoimien uhalla säilyttämään liikesalaisuudet tai muut luottamukselliset tiedot, joita he ovat saaneet tietoonsa tehtäviään suorittaessaan ja jotka koskevat työskentelytapoja tai ovat luonteeltaan henkilökohtaisia.

Tarkistus 35

Ehdotus direktiiviksi

4 b artikla – 13 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 13.
     
  Tarkastajien on esitettävä jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle jokaisesta tarkastuksesta raportti, josta on annettava englanniksi tai aluksen työkielellä laadittu kopio aluksen päällikölle. Toinen kopio on asetettava esiin aluksen ilmoitustaululle tiedoksi merenkulkijoille ja lähetettävä pyynnöstä heidän edustajilleen. |

Komission teksti

Tarkistus

13.
     
  Tarkastajien on esitettävä jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle jokaisesta tarkastuksesta raportti, josta on annettava englanniksi tai aluksen työkielellä laadittu kopio aluksen päällikölle. Toinen kopio on asetettava esiin aluksen ilmoitustaululle tiedoksi merenkulkijoille ja lähetettävä pyynnöstä heidän edustajilleen.

Tarkistus 36

Ehdotus direktiiviksi

4 b artikla – 14 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 14.
     
  Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on pidettävä rekisteriä niistä tarkastuksista, jotka koskevat sen lipun alla purjehtivien alusten merenkulkijoiden olosuhteita. Jäsenvaltion on julkistettava tarkastustoimintaa koskeva vuosikertomus kohtuullisen ajan ja enintään kuuden kuukauden kuluttua vuoden päättymisestä. |

Komission teksti

Tarkistus

14.
     
  Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on pidettävä rekisteriä niistä tarkastuksista, jotka koskevat sen lipun alla purjehtivien alusten merenkulkijoiden olosuhteita. Jäsenvaltion on julkistettava tarkastustoimintaa koskeva vuosikertomus kohtuullisen ajan ja enintään kuuden kuukauden kuluttua vuoden päättymisestä.

Tarkistus 37

Ehdotus direktiiviksi

4 b artikla – 15 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 15.
     
  Raportti, joka koskee vakavan onnettomuuden tutkintaa, on toimitettava kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle niin pian kuin se on käytännössä mahdollista, kuitenkin viimeistään kuukauden kuluttua tutkinnan päättymisestä. |

Komission teksti

Tarkistus

15.
     
  Raportti, joka koskee vakavan onnettomuuden tutkintaa, on toimitettava kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle niin pian kuin se on käytännössä mahdollista, kuitenkin viimeistään kuukauden kuluttua tutkinnan päättymisestä.

Tarkistus 38

Ehdotus direktiiviksi

4 b artikla – 16 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 16.
     
  Tämän normin mukaista tarkastusta tai muuta toimenpidettä suoritettaessa on pyrittävä mahdollisuuksien mukaan välttämään aluksen tarpeetonta pidättämistä tai viivyttämistä. |

Komission teksti

Tarkistus

16.
     
  Tämän normin mukaista tarkastusta tai muuta toimenpidettä suoritettaessa on pyrittävä mahdollisuuksien mukaan välttämään aluksen tarpeetonta pidättämistä tai viivyttämistä.

Tarkistus 39

Ehdotus direktiiviksi

4 b artikla – 17 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 17.
     
  Tarkastajan valtuuksien väärinkäyttämisestä aiheutuva menetys tai vahinko on korvattava kansallisten lakien ja määräysten mukaisesti. Todistustaakka on aina valittajalla. |

Komission teksti

Tarkistus

17.
     
  Tarkastajan valtuuksien väärinkäyttämisestä aiheutuva menetys tai vahinko on korvattava kansallisten lakien ja määräysten mukaisesti. Todistustaakka on aina valittajalla.

Tarkistus 40

Ehdotus direktiiviksi

4 b artikla – 18 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 18.
     
  Kunkin jäsenvaltion on määriteltävä asianmukaiset rangaistukset ja muut hyvitystoimenpiteet, jotka seuraavat direktiivin 2009/13/EY vaatimusten (merenkulkijoiden oikeudet mukaan lukien) vastaisesta menettelystä ja tarkastajien työn estämisestä, sekä valvottava, että ne pannaan asianmukaisesti täytäntöön. |

Komission teksti

Tarkistus

18.
     
  Kunkin jäsenvaltion on määriteltävä asianmukaiset rangaistukset ja muut hyvitystoimenpiteet, jotka seuraavat direktiivin 2009/13/EY vaatimusten (merenkulkijoiden oikeudet mukaan lukien) vastaisesta menettelystä ja tarkastajien työn estämisestä, sekä valvottava, että ne pannaan asianmukaisesti täytäntöön.

Tarkistus 41

Ehdotus direktiiviksi

5 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jos jäsenvaltiolle tehdään valitus, jota ei ole pidettävä ilmeisesti perusteettomana,
  tai jos sille osoitetaan,
  että sen lipun alla purjehtiva alus ei ole direktiivin 2009/13/EY vaatimusten mukainen tai että täytäntöönpanotoimenpiteissä on vakavia puutteita, jäsenvaltion on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin asian tutkimiseksi ja varmistettava, että mahdolliset puutteet korjataan. | 1.   Jos jäsenvaltiolle tehdään valitus, jota ei ole pidettävä ilmeisesti perusteettomana
  kansainvälisen työoikeuden
  ,
  kuten merityötä koskevan yleissopimuksen tai direktiivin 2009/13/EY säännösten mukaisesti, jäsenvaltion on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin asian tutkimiseksi ja varmistettava, että mahdolliset puutteet korjataan
  . |
| | Jos jäsenvaltio saa tarkastuksen avulla todisteet siitä,
  että sen lipun alla purjehtiva alus ei ole direktiivin 2009/13/EY vaatimusten mukainen tai että täytäntöönpanotoimenpiteissä on vakavia puutteita, jäsenvaltion on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin asian tutkimiseksi ja varmistettava, että mahdolliset puutteet korjataan. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Jos jäsenvaltiolle tehdään valitus, jota ei ole pidettävä ilmeisesti perusteettomana,
  tai jos sille osoitetaan,
  että sen lipun alla purjehtiva alus ei ole direktiivin 2009/13/EY vaatimusten mukainen tai että täytäntöönpanotoimenpiteissä on vakavia puutteita, jäsenvaltion on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin asian tutkimiseksi ja varmistettava, että mahdolliset puutteet korjataan.

1.   Jos jäsenvaltiolle tehdään valitus, jota ei ole pidettävä ilmeisesti perusteettomana
  kansainvälisen työoikeuden
  ,
  kuten merityötä koskevan yleissopimuksen tai direktiivin 2009/13/EY säännösten mukaisesti, jäsenvaltion on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin asian tutkimiseksi ja varmistettava, että mahdolliset puutteet korjataan
  .

Jos jäsenvaltio saa tarkastuksen avulla todisteet siitä,
  että sen lipun alla purjehtiva alus ei ole direktiivin 2009/13/EY vaatimusten mukainen tai että täytäntöönpanotoimenpiteissä on vakavia puutteita, jäsenvaltion on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin asian tutkimiseksi ja varmistettava, että mahdolliset puutteet korjataan.

Tarkistus 42

Ehdotus direktiiviksi

5 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Valitusten käsittelystä vastaavan
  henkilöstön on pidettävä luottamuksellisina niiden henkilöiden tiedot, jotka ovat tehneet huomautuksen tai valituksen merenkulkijoiden työ- ja elinoloissa olevista epäkohdista tai puutteista tai lakien ja määräysten vastaisesta menettelystä, ja pidättäydyttävä kertomasta laivanvarustajalle tai tämän edustajalle tai laivanisännälle, että tarkastus perustui yllä mainittua seikkaa koskevaan valitukseen tai huomautukseen. | 2.   Henkilöstön on pidettävä luottamuksellisina niiden henkilöiden tiedot, jotka ovat tehneet huomautuksen tai valituksen merenkulkijoiden työ- ja elinoloissa olevista epäkohdista tai puutteista tai lakien ja määräysten vastaisesta menettelystä, ja pidättäydyttävä kertomasta laivanvarustajalle tai tämän edustajalle tai laivanisännälle, että tarkastus perustui yllä mainittua seikkaa koskevaan valitukseen tai huomautukseen. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   
  Valitusten käsittelystä vastaavan
  henkilöstön on pidettävä luottamuksellisina niiden henkilöiden tiedot, jotka ovat tehneet huomautuksen tai valituksen merenkulkijoiden työ- ja elinoloissa olevista epäkohdista tai puutteista tai lakien ja määräysten vastaisesta menettelystä, ja pidättäydyttävä kertomasta laivanvarustajalle tai tämän edustajalle tai laivanisännälle, että tarkastus perustui yllä mainittua seikkaa koskevaan valitukseen tai huomautukseen.

2.   Henkilöstön on pidettävä luottamuksellisina niiden henkilöiden tiedot, jotka ovat tehneet huomautuksen tai valituksen merenkulkijoiden työ- ja elinoloissa olevista epäkohdista tai puutteista tai lakien ja määräysten vastaisesta menettelystä, ja pidättäydyttävä kertomasta laivanvarustajalle tai tämän edustajalle tai laivanisännälle, että tarkastus perustui yllä mainittua seikkaa koskevaan valitukseen tai huomautukseen.

Tarkistus 43

Ehdotus direktiiviksi

5 a artikla – 1 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a artikla |
| | Aluksilla sovellettavat valitusmenettelyt |
| | 1.
     
  Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että sen lipun alla purjehtivilla aluksilla voidaan nopeasti, tehokkaasti ja oikeudenmukaisesti käsitellä merenkulkijoiden valitukset, jotka koskevat väitettyä direktiivin 2009/13/EY vaatimusten vastaista menettelyä (merenkulkijoiden oikeudet mukaan luettuina). |

Komission teksti

Tarkistus

5 a artikla

Aluksilla sovellettavat valitusmenettelyt

1.
     
  Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että sen lipun alla purjehtivilla aluksilla voidaan nopeasti, tehokkaasti ja oikeudenmukaisesti käsitellä merenkulkijoiden valitukset, jotka koskevat väitettyä direktiivin 2009/13/EY vaatimusten vastaista menettelyä (merenkulkijoiden oikeudet mukaan luettuina).

Tarkistus 44

Ehdotus direktiiviksi

5 a artikla – 2 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Kunkin jäsenvaltion on kiellettävä rangaistuksen uhalla kaikenlainen vainoaminen, joka kohdistuu valituksen tehneeseen merenkulkijaan. |

Komission teksti

Tarkistus

2.
     
  Kunkin jäsenvaltion on kiellettävä rangaistuksen uhalla kaikenlainen vainoaminen, joka kohdistuu valituksen tehneeseen merenkulkijaan.

Tarkistus 45

Ehdotus direktiiviksi

5 a artikla – 3 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3.
     
  Tämän artiklan säännökset eivät estä merenkulkijaa turvautumasta muihin oikeudellisiin keinoihin, joita hän pitää asianmukaisina. |

Komission teksti

Tarkistus

3.
     
  Tämän artiklan säännökset eivät estä merenkulkijaa turvautumasta muihin oikeudellisiin keinoihin, joita hän pitää asianmukaisina.

Tarkistus 46

Ehdotus direktiiviksi

5 a artikla – 4 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Rajoittamatta muita oikeuksia, jotka perustuvat kansallisiin lakeihin tai määräyksiin tai työehtosopimuksiin, merenkulkijoilla on oltava oikeus valittaa aluksella mistä tahansa väitetystä direktiivin 2009/13/EY vastaisesta toiminnasta (merenkulkijoiden oikeudet mukaan luettuina). |

Komission teksti

Tarkistus

4.
     
  Rajoittamatta muita oikeuksia, jotka perustuvat kansallisiin lakeihin tai määräyksiin tai työehtosopimuksiin, merenkulkijoilla on oltava oikeus valittaa aluksella mistä tahansa väitetystä direktiivin 2009/13/EY vastaisesta toiminnasta (merenkulkijoiden oikeudet mukaan luettuina).

Tarkistus 47

Ehdotus direktiiviksi

5 a artikla – 5 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5.
     
  Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen lait tai määräykset, jotka koskevat aluksella tehtävää valitusta, vastaavat 1–3 kohdan vaatimuksia. Tällaisten menettelyjen tarkoituksena on ratkaista valitus mahdollisimman alhaisella tasolla. Merenkulkijalla on kuitenkin kaikissa tapauksissa oltava oikeus valittaa suoraan päällikölle ja asianmukaisille ulkopuolisille viranomaisille silloin, kun hän katsoo sen tarpeelliseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

5.
     
  Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen lait tai määräykset, jotka koskevat aluksella tehtävää valitusta, vastaavat 1–3 kohdan vaatimuksia. Tällaisten menettelyjen tarkoituksena on ratkaista valitus mahdollisimman alhaisella tasolla. Merenkulkijalla on kuitenkin kaikissa tapauksissa oltava oikeus valittaa suoraan päällikölle ja asianmukaisille ulkopuolisille viranomaisille silloin, kun hän katsoo sen tarpeelliseksi.

Tarkistus 48

Ehdotus direktiiviksi

5 a artikla – 6 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6.
     
  Valitusmenettelyyn aluksella sisältyy merenkulkijan oikeus avustajaan tai edustajaan samoin kuin varotoimenpiteet, joiden tarkoituksena on estää valituksen tehneeseen merenkulkijaan kohdistuva vainoaminen. Vainoamisella tarkoitetaan jonkun henkilön vihamielisiä tekoja, jotka kohdistuvat aluksella olevaan merenkulkijaan, joka on tehnyt valituksen muutoin kuin selvästi kiusaamis- tai vahingoittamistarkoituksessa. |

Komission teksti

Tarkistus

6.
     
  Valitusmenettelyyn aluksella sisältyy merenkulkijan oikeus avustajaan tai edustajaan samoin kuin varotoimenpiteet, joiden tarkoituksena on estää valituksen tehneeseen merenkulkijaan kohdistuva vainoaminen. Vainoamisella tarkoitetaan jonkun henkilön vihamielisiä tekoja, jotka kohdistuvat aluksella olevaan merenkulkijaan, joka on tehnyt valituksen muutoin kuin selvästi kiusaamis- tai vahingoittamistarkoituksessa.

Tarkistus 49

Ehdotus direktiiviksi

5 a artikla – 7 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7.
     
  Työsopimuksen jäljennöksen lisäksi merenkulkijoille on annettava kopio valitusmenettelyä aluksella koskevista ohjeista. Niihin kuuluu lippuvaltion sekä, jos se on eri, merenkulkijoiden asuinmaan toimivaltaisen viranomaisen yhteystiedot samoin kuin sen aluksella olevan henkilön nimi tai niiden henkilöiden nimet, joka voi tai jotka voivat luottamuksellisesti antaa merenkulkijoille valitukseen liittyviä puolueettomia neuvoja ja muutoinkin avustaa heitä valitusmenettelyssä aluksella. |

Komission teksti

Tarkistus

7.
     
  Työsopimuksen jäljennöksen lisäksi merenkulkijoille on annettava kopio valitusmenettelyä aluksella koskevista ohjeista. Niihin kuuluu lippuvaltion sekä, jos se on eri, merenkulkijoiden asuinmaan toimivaltaisen viranomaisen yhteystiedot samoin kuin sen aluksella olevan henkilön nimi tai niiden henkilöiden nimet, joka voi tai jotka voivat luottamuksellisesti antaa merenkulkijoille valitukseen liittyviä puolueettomia neuvoja ja muutoinkin avustaa heitä valitusmenettelyssä aluksella.

Tarkistus 50

Ehdotus direktiiviksi

5 b artikla – 1 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 b artikla |
| | Työnvälitykseen liittyvät velvollisuudet |
| | 1.
     
  Riippumatta periaatteesta, jonka mukaan kukin jäsenvaltio vastaa lippunsa alla purjehtivilla aluksilla olevien merenkulkijoiden työ- ja elinoloista, jäsenvaltion on varmistettava, että tämän artiklan merenkulkijoiden työnvälitystä ja sosiaaliturvaa koskevia määräyksiä sovelletaan niihin merenkulkijoihin, jotka ovat sen kansalaisia tai joilla on muutoin kotipaikka sen alueella siinä määrin, kuin tässä artiklassa säädetään tällaisesta vastuusta. |

Komission teksti

Tarkistus

5 b artikla

Työnvälitykseen liittyvät velvollisuudet

1.
     
  Riippumatta periaatteesta, jonka mukaan kukin jäsenvaltio vastaa lippunsa alla purjehtivilla aluksilla olevien merenkulkijoiden työ- ja elinoloista, jäsenvaltion on varmistettava, että tämän artiklan merenkulkijoiden työnvälitystä ja sosiaaliturvaa koskevia määräyksiä sovelletaan niihin merenkulkijoihin, jotka ovat sen kansalaisia tai joilla on muutoin kotipaikka sen alueella siinä määrin, kuin tässä artiklassa säädetään tällaisesta vastuusta.

Tarkistus 51

Ehdotus direktiiviksi

5 b artikla – 2 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Kunkin jäsenvaltion on tarkastus- ja seurantajärjestelmän avulla valvottava tämän artiklan vaatimusten soveltamista, jotka koskevat sen alueella toimivien merenkulkijoiden työnvälityspalvelujen menettelytapoja ja toimintaa ja ryhdyttävä asianmukaisiin oikeudellisiin toimenpiteisiin siinä tapauksessa, että 4 ja 6 kohdassa tarkoitettuja toiminta- tai lupaehtoja ei noudateta. |

Komission teksti

Tarkistus

2.
     
  Kunkin jäsenvaltion on tarkastus- ja seurantajärjestelmän avulla valvottava tämän artiklan vaatimusten soveltamista, jotka koskevat sen alueella toimivien merenkulkijoiden työnvälityspalvelujen menettelytapoja ja toimintaa ja ryhdyttävä asianmukaisiin oikeudellisiin toimenpiteisiin siinä tapauksessa, että 4 ja 6 kohdassa tarkoitettuja toiminta- tai lupaehtoja ei noudateta.

Tarkistus 56

Ehdotus direktiiviksi

5 b artikla – 3 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3.
     
  Edellä olevan 1 kohdan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset vaatimukset on esitetty jäljempänä 7–18 kohdassa. |

Komission teksti

Tarkistus

3.
     
  Edellä olevan 1 kohdan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset vaatimukset on esitetty jäljempänä 7–18 kohdassa.

Tarkistus 52

Ehdotus direktiiviksi

5 b artikla – 4 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Kunkin jäsenvaltion, jossa on merenkulkijoiden julkinen työnvälityspalvelu, on huolehdittava siitä, että sitä harjoitetaan asianmukaisesti ja että merenkulkijoiden työhön liittyviä oikeuksia edistetään ja suojellaan direktiivin 2009/13/EY mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

4.
     
  Kunkin jäsenvaltion, jossa on merenkulkijoiden julkinen työnvälityspalvelu, on huolehdittava siitä, että sitä harjoitetaan asianmukaisesti ja että merenkulkijoiden työhön liittyviä oikeuksia edistetään ja suojellaan direktiivin 2009/13/EY mukaisesti.

Tarkistus 57

Ehdotus direktiiviksi

5 b artikla – 5 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5.
     
  Kunkin jäsenvaltion on kehitettävä tehokas tarkastus- ja seurantajärjestelmä, jonka avulla se voi valvoa tästä artiklasta johtuvien työnvälitykseen liittyvien velvollisuuksiensa täytäntöönpanoa. |

Komission teksti

Tarkistus

5.
     
  Kunkin jäsenvaltion on kehitettävä tehokas tarkastus- ja seurantajärjestelmä, jonka avulla se voi valvoa tästä artiklasta johtuvien työnvälitykseen liittyvien velvollisuuksiensa täytäntöönpanoa.

Tarkistus 53

Ehdotus direktiiviksi

5 b artikla – 6 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6.
     
  Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on valvottava kaikkia alueellaan olevia merenkulkijoiden työnvälityspalveluita. Yksityisten, alueellisten työnvälityspalveluiden harjoittamiseen tarvittavien mahdollisten lupien, todistusten tai muiden valtuuksien antaminen tai uudistaminen edellyttää, että työnvälityspalveluiden todetaan olevan kansallisten lakien ja määräysten mukaisia. |

Komission teksti

Tarkistus

6.
     
  Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on valvottava kaikkia alueellaan olevia merenkulkijoiden työnvälityspalveluita. Yksityisten, alueellisten työnvälityspalveluiden harjoittamiseen tarvittavien mahdollisten lupien, todistusten tai muiden valtuuksien antaminen tai uudistaminen edellyttää, että työnvälityspalveluiden todetaan olevan kansallisten lakien ja määräysten mukaisia.

Tarkistus 58

Ehdotus direktiiviksi

5 b artikla – 7 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7.
     
  Jäsenvaltion on Kansainvälisen työtoimiston perussäännön 22 artiklan mukaisissa raporteissaan Kansainväliselle työtoimistolle annettava selvitys tämän artiklan 4 kohdan mukaisesta järjestelmästään samoin kuin menetelmästä, jolla sen tehokkuus arvioidaan. |

Komission teksti

Tarkistus

7.
     
  Jäsenvaltion on Kansainvälisen työtoimiston perussäännön 22 artiklan mukaisissa raporteissaan Kansainväliselle työtoimistolle annettava selvitys tämän artiklan 4 kohdan mukaisesta järjestelmästään samoin kuin menetelmästä, jolla sen tehokkuus arvioidaan.

Tarkistus 59

Ehdotus direktiiviksi

5 b artikla – 8 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 8.
     
  Kaikkien merenkulkijoiden käytettävissä on aluksella oltava tehokas, riittävä ja seurattavissa oleva työnvälitysjärjestelmä, josta ei aiheudu kustannuksia merenkulkijalle. |

Komission teksti

Tarkistus

8.
     
  Kaikkien merenkulkijoiden käytettävissä on aluksella oltava tehokas, riittävä ja seurattavissa oleva työnvälitysjärjestelmä, josta ei aiheudu kustannuksia merenkulkijalle.

Tarkistus 60

Ehdotus direktiiviksi

5 b artikla – 9 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9.
     
  Jäsenvaltion alueella toimivien merenkulkijoiden työnvälityspalveluiden on oltava 7–18 kohdassa määritettyjen standardien mukaisia. |

Komission teksti

Tarkistus

9.
     
  Jäsenvaltion alueella toimivien merenkulkijoiden työnvälityspalveluiden on oltava 7–18 kohdassa määritettyjen standardien mukaisia.

Tarkistus 61

Ehdotus direktiiviksi

5 b artikla – 10 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 10.
     
  Kunkin jäsenvaltion on edellytettävä lippunsa alla purjehtivilla aluksilla työskentelevien merenkulkijoiden vuoksi, että laivanvarustajat, jotka käyttävät merenkulkijain työnvälityspalveluja sellaisissa maissa tai alueilla, joissa vuonna 2006 tehtyä merityötä koskevaa yleissopimusta ei sovelleta, varmistuvat siitä, että tällaiset palvelut vastaavat 7–18 kohdan vaatimuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

10.
     
  Kunkin jäsenvaltion on edellytettävä lippunsa alla purjehtivilla aluksilla työskentelevien merenkulkijoiden vuoksi, että laivanvarustajat, jotka käyttävät merenkulkijain työnvälityspalveluja sellaisissa maissa tai alueilla, joissa vuonna 2006 tehtyä merityötä koskevaa yleissopimusta ei sovelleta, varmistuvat siitä, että tällaiset palvelut vastaavat 7–18 kohdan vaatimuksia.

Tarkistus 62

Ehdotus direktiiviksi

5 b artikla – 11 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 11.
     
  Jos jäsenvaltion alueella toimii yksityisiä merenkulkijoiden työnvälityspalveluita, joiden tarkoituksena on pääasiallisesti merenkulkijoiden työnvälitys tai joiden toiminta suurelta osin on merenkulkijoiden työnvälitystä, niiden toiminnan on perustuttava yhtenäiseen säädeltyyn lupaa tai todistusta edellyttävään järjestelmään. Tällaisen järjestelmän perustaminen, uudistaminen tai muuttaminen edellyttää asiaankuuluvien laivanvarustajien ja merenkulkijoiden järjestöjen kuulemista. Jos ei ole selvää, sovelletaanko tätä yleissopimusta yksityisiin työnvälityspalveluihin, sanotun jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on päätettävä asiasta asiaankuuluvia laivanvarustajien ja merenkulkijoiden järjestöjä kuultuaan. Tarpeettomien yksityisten työnvälityspalvelujen perustamista ei pidä rohkaista. |

Komission teksti

Tarkistus

11.
     
  Jos jäsenvaltion alueella toimii yksityisiä merenkulkijoiden työnvälityspalveluita, joiden tarkoituksena on pääasiallisesti merenkulkijoiden työnvälitys tai joiden toiminta suurelta osin on merenkulkijoiden työnvälitystä, niiden toiminnan on perustuttava yhtenäiseen säädeltyyn lupaa tai todistusta edellyttävään järjestelmään. Tällaisen järjestelmän perustaminen, uudistaminen tai muuttaminen edellyttää asiaankuuluvien laivanvarustajien ja merenkulkijoiden järjestöjen kuulemista. Jos ei ole selvää, sovelletaanko tätä yleissopimusta yksityisiin työnvälityspalveluihin, sanotun jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on päätettävä asiasta asiaankuuluvia laivanvarustajien ja merenkulkijoiden järjestöjä kuultuaan. Tarpeettomien yksityisten työnvälityspalvelujen perustamista ei pidä rohkaista.

Tarkistus 63

Ehdotus direktiiviksi

5 b artikla – 12 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12.
     
  Edellä olevan 11 kohdan säännöksiä sovelletaan myös jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen harkinnan mukaan sellaisiin merenkulkijoiden järjestön jäsenvaltion alueella harjoittamiin työnvälityspalveluihin, joiden tarkoituksena on välittää merenkulkijoita, jotka ovat jäsenvaltion kansalaisia, työhön tuon jäsenvaltion lipun alla purjehtiville aluksille. Toimivaltaisen viranomaisen on asiasta päättäessään kuultava asiaankuuluvia laivanvarustajien ja merenkulkijoiden järjestöjä. Tässä kappaleessa tarkoitettujen palveluiden harjoittaminen edellyttää, että: |
| | a) | työnvälityspalvelu toimii noudattaen kyseisten järjestöjen ja laivanvarustajan välistä työehtosopimusta; |

Komission teksti

Tarkistus

12.
     
  Edellä olevan 11 kohdan säännöksiä sovelletaan myös jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen harkinnan mukaan sellaisiin merenkulkijoiden järjestön jäsenvaltion alueella harjoittamiin työnvälityspalveluihin, joiden tarkoituksena on välittää merenkulkijoita, jotka ovat jäsenvaltion kansalaisia, työhön tuon jäsenvaltion lipun alla purjehtiville aluksille. Toimivaltaisen viranomaisen on asiasta päättäessään kuultava asiaankuuluvia laivanvarustajien ja merenkulkijoiden järjestöjä. Tässä kappaleessa tarkoitettujen palveluiden harjoittaminen edellyttää, että:

a)

työnvälityspalvelu toimii noudattaen kyseisten järjestöjen ja laivanvarustajan välistä työehtosopimusta;

| b) | merenkulkijoiden järjestön ja laivanvarustajan toimipaikka on jäsenvaltion alueella; |
| --- | --- |

b)

merenkulkijoiden järjestön ja laivanvarustajan toimipaikka on jäsenvaltion alueella;

| c) | jäsenvaltiolla on kansallisia lakeja tai määräyksiä tai menettelytapoja sellaisten työehtosopimusten rekisteröimiseksi tai vahvistamiseksi, jotka sallivat työnvälityspalvelun harjoittamisen; sekä |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltiolla on kansallisia lakeja tai määräyksiä tai menettelytapoja sellaisten työehtosopimusten rekisteröimiseksi tai vahvistamiseksi, jotka sallivat työnvälityspalvelun harjoittamisen; sekä

| d) | työnvälityspalveluja harjoitetaan asianmukaisella tavalla ja huolehditaan siitä, että suojellaan ja edistetään merenkulkijoiden työhön liittyviä oikeuksia, jotka vastaavat 14 kohdan mukaisia oikeuksia. |
| --- | --- |

d)

työnvälityspalveluja harjoitetaan asianmukaisella tavalla ja huolehditaan siitä, että suojellaan ja edistetään merenkulkijoiden työhön liittyviä oikeuksia, jotka vastaavat 14 kohdan mukaisia oikeuksia.

Tarkistus 64

Ehdotus direktiiviksi

5 b artikla – 13 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 13.
     
  Mikään 1–18 kohdan säännös: |
| | a) | ei saa estää jäsenvaltioita ylläpitämästä merenkulkijoiden ja laivanvarustajien tarpeita vastaavia maksuttomia, julkisia merenkulkijoiden työnvälityspalveluja riippumatta siitä, sisältyvätkö ne kaikille työntekijöille ja työnantajille tarkoitettuihin julkisiin työnvälityspalveluihin vai toimivatko ne niiden yhteydessä; tai |

Komission teksti

Tarkistus

13.
     
  Mikään 1–18 kohdan säännös:

a)

ei saa estää jäsenvaltioita ylläpitämästä merenkulkijoiden ja laivanvarustajien tarpeita vastaavia maksuttomia, julkisia merenkulkijoiden työnvälityspalveluja riippumatta siitä, sisältyvätkö ne kaikille työntekijöille ja työnantajille tarkoitettuihin julkisiin työnvälityspalveluihin vai toimivatko ne niiden yhteydessä; tai

| b) | ei velvoita jäsenvaltioita perustamaan alueelleen merenkulkijoille tarkoitettuja yksityisiä työnvälityspalveluita. |
| --- | --- |

b)

ei velvoita jäsenvaltioita perustamaan alueelleen merenkulkijoille tarkoitettuja yksityisiä työnvälityspalveluita.

Tarkistus 65

Ehdotus direktiiviksi

5 b artikla – 14 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 14.
     
  Jos jäsenvaltioissa otetaan käyttöön 11 kohdassa tarkoitettu järjestelmä, sen lakien ja muiden määräysten on edellytettävä vähintään: |
| | a) | että merenkulkijoiden työnvälityspalvelut eivät saa toimia siten tai käyttää sellaisia keinoja, järjestelmiä tai luetteloita, joiden avulla pyritään estämään tai vaikeuttamaan merenkulkijoiden mahdollisuuksia saada pätevyyttään vastaavaa työtä; |

Komission teksti

Tarkistus

14.
     
  Jos jäsenvaltioissa otetaan käyttöön 11 kohdassa tarkoitettu järjestelmä, sen lakien ja muiden määräysten on edellytettävä vähintään:

a)

että merenkulkijoiden työnvälityspalvelut eivät saa toimia siten tai käyttää sellaisia keinoja, järjestelmiä tai luetteloita, joiden avulla pyritään estämään tai vaikeuttamaan merenkulkijoiden mahdollisuuksia saada pätevyyttään vastaavaa työtä;

| b) | että merenkulkija ei joudu osaksikaan vastuuseen työn välittämisestä tai sen tarjoamisesta tai hankkimisesta aiheutuvista muista välittömistä tai välillisistä kuluista tai maksuista kuin niistä, jotka perustuvat kansalliseen lainsäädäntöön ja johtuvat lääkärintarkastuksista, kansallisen merimieskirjan, passin tai muun vastaavan henkilökohtaisen matkustusasiakirjan hankkimisesta, ei kuitenkaan viisumikustannuksista, koska niistä vastaa laivanvarustaja; sekä |
| --- | --- |

b)

että merenkulkija ei joudu osaksikaan vastuuseen työn välittämisestä tai sen tarjoamisesta tai hankkimisesta aiheutuvista muista välittömistä tai välillisistä kuluista tai maksuista kuin niistä, jotka perustuvat kansalliseen lainsäädäntöön ja johtuvat lääkärintarkastuksista, kansallisen merimieskirjan, passin tai muun vastaavan henkilökohtaisen matkustusasiakirjan hankkimisesta, ei kuitenkaan viisumikustannuksista, koska niistä vastaa laivanvarustaja; sekä

| c) | että varmistetaan, että sen alueella toimivat merenkulkijoiden työnvälityspalvelut varmistavat,










  i) | että kaikista työhön välitetyistä merenkulkijoista pidetään ajanmukaista rekisteriä, jonka toimivaltainen viranomainen voi tarkastaa; |
| --- | --- | --- |

c)

että varmistetaan, että sen alueella toimivat merenkulkijoiden työnvälityspalvelut varmistavat,

i)

että kaikista työhön välitetyistä merenkulkijoista pidetään ajanmukaista rekisteriä, jonka toimivaltainen viranomainen voi tarkastaa;

| ii) | että merenkulkijoita informoidaan työsopimukseen perustuvista oikeuksista ja velvollisuuksista ennen työsopimuksen solmimista tai sitä solmittaessa ja että merenkulkijoilla on mahdollisuus perehtyä työsopimuksiinsa sekä ennen niiden allekirjoittamista että sen jälkeen ja että he saavat siitä jäljennöksen; |
| --- | --- |

ii)

että merenkulkijoita informoidaan työsopimukseen perustuvista oikeuksista ja velvollisuuksista ennen työsopimuksen solmimista tai sitä solmittaessa ja että merenkulkijoilla on mahdollisuus perehtyä työsopimuksiinsa sekä ennen niiden allekirjoittamista että sen jälkeen ja että he saavat siitä jäljennöksen;

| iii) | että kaikki työhön välitetyt merenkulkijat ovat päteviä ja heillä on työhön vaadittavat asiapaperit ja että heidän työsopimuksensa ovat sovellettavien lakien, määräysten ja mahdollisesti työsopimuksen osan muodostavan työehtosopimuksen mukaisia; |
| --- | --- |

iii)

että kaikki työhön välitetyt merenkulkijat ovat päteviä ja heillä on työhön vaadittavat asiapaperit ja että heidän työsopimuksensa ovat sovellettavien lakien, määräysten ja mahdollisesti työsopimuksen osan muodostavan työehtosopimuksen mukaisia;

| iv) | että laivanvarustaja mahdollisuuksien mukaan huolehtii siitä, ettei merenkulkija jää vieraaseen satamaan; |
| --- | --- |

iv)

että laivanvarustaja mahdollisuuksien mukaan huolehtii siitä, ettei merenkulkija jää vieraaseen satamaan;

| v) | että niiden toimintaa koskevat mahdolliset valitukset tutkitaan ja käsitellään ja että jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle tiedotetaan niistä valituksista, joita ei ole ratkaistu; |
| --- | --- |

v)

että niiden toimintaa koskevat mahdolliset valitukset tutkitaan ja käsitellään ja että jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle tiedotetaan niistä valituksista, joita ei ole ratkaistu;

| vi) | että kehitetään vakuutukseen tai vastaavaan perustuva järjestelmä, jonka avulla merenkulkijalle voidaan korvata se taloudellinen menetys, joka johtuu siitä, että työnvälityspalvelut tai laivanvarustaja, jota asia koskee, jättää täyttämättä merenkulkijan työsopimukseen perustuvat velvoitteensa. |
| --- | --- |

vi)

että kehitetään vakuutukseen tai vastaavaan perustuva järjestelmä, jonka avulla merenkulkijalle voidaan korvata se taloudellinen menetys, joka johtuu siitä, että työnvälityspalvelut tai laivanvarustaja, jota asia koskee, jättää täyttämättä merenkulkijan työsopimukseen perustuvat velvoitteensa.

Tarkistus 66

Ehdotus direktiiviksi

5 b artikla – 15 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 15.
     
  Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on huolehdittava siitä, että merenkulkijoiden työnvälityspalveluita koskevat valitukset tutkitaan ja käsitellään asiaankuuluvissa elimissä asianmukaisessa järjestyksessä. Tarvittaessa käsittelyyn voivat osallistua laivanvarustajien ja merenkulkijoiden edustajat. |

Komission teksti

Tarkistus

15.
     
  Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on huolehdittava siitä, että merenkulkijoiden työnvälityspalveluita koskevat valitukset tutkitaan ja käsitellään asiaankuuluvissa elimissä asianmukaisessa järjestyksessä. Tarvittaessa käsittelyyn voivat osallistua laivanvarustajien ja merenkulkijoiden edustajat.

Tarkistus 67

Ehdotus direktiiviksi

5 b artikla – 16 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 16.
     
  Kun jäsenvaltio on ratifioinut vuonna 2006 tehdyn merityötä koskevan yleissopimuksen ja 12 kuukautta on kulunut päivästä, jolloin ratifiointiasiakirjan tallettaminen Kansainvälisen työtoimiston pääjohtajalle on rekisteröity, sen on mahdollisuuksien mukaan tiedotettava kansalaisilleen ongelmista, joita saattaa esiintyä sellaisen valtion lipun alla purjehtivalla aluksella, joka ei ole ratifioinut tätä yleissopimusta, ja annettava kansalaisilleen neuvoja mahdollisista ongelmista, joita liittyy palkkautumiseen sellaisen valtion lipun alla purjehtivalle alukselle, joka ei ole ratifioinut vuonna 2006 tehtyä merityötä koskevaa yleissopimusta, ellei se varmistu siitä, että työhön sovelletaan tätä artiklaa vastaavia normeja. Jäsenvaltion tässä tarkoituksessa toteuttamat toimet eivät saa olla ristiriidassa asianomaisten valtioiden hyväksymien työntekijöiden vapaan liikkuvuuden periaatetta koskevien sopimusten kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

16.
     
  Kun jäsenvaltio on ratifioinut vuonna 2006 tehdyn merityötä koskevan yleissopimuksen ja 12 kuukautta on kulunut päivästä, jolloin ratifiointiasiakirjan tallettaminen Kansainvälisen työtoimiston pääjohtajalle on rekisteröity, sen on mahdollisuuksien mukaan tiedotettava kansalaisilleen ongelmista, joita saattaa esiintyä sellaisen valtion lipun alla purjehtivalla aluksella, joka ei ole ratifioinut tätä yleissopimusta, ja annettava kansalaisilleen neuvoja mahdollisista ongelmista, joita liittyy palkkautumiseen sellaisen valtion lipun alla purjehtivalle alukselle, joka ei ole ratifioinut vuonna 2006 tehtyä merityötä koskevaa yleissopimusta, ellei se varmistu siitä, että työhön sovelletaan tätä artiklaa vastaavia normeja. Jäsenvaltion tässä tarkoituksessa toteuttamat toimet eivät saa olla ristiriidassa asianomaisten valtioiden hyväksymien työntekijöiden vapaan liikkuvuuden periaatetta koskevien sopimusten kanssa.

Tarkistus 68

Ehdotus direktiiviksi

5 b artikla – 17 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 17.
     
  Kunkin jäsenvaltion, johon sovelletaan 16 kohtaa, on edellytettävä, että sen lipun alla purjehtivien alusten laivanvarustajat, jotka käyttävät merenkulkijoiden työnvälityspalveluja sellaisissa maissa tai alueilla, joissa vuonna 2006 tehtyä merityötä koskevaa yleissopimusta ei sovelleta, mahdollisuuksien mukaan varmistautuvat siitä, että työnvälityspalvelut ovat tämän 7–18 kohdan vaatimusten mukaisia. |

Komission teksti

Tarkistus

17.
     
  Kunkin jäsenvaltion, johon sovelletaan 16 kohtaa, on edellytettävä, että sen lipun alla purjehtivien alusten laivanvarustajat, jotka käyttävät merenkulkijoiden työnvälityspalveluja sellaisissa maissa tai alueilla, joissa vuonna 2006 tehtyä merityötä koskevaa yleissopimusta ei sovelleta, mahdollisuuksien mukaan varmistautuvat siitä, että työnvälityspalvelut ovat tämän 7–18 kohdan vaatimusten mukaisia.

Tarkistus 69

Ehdotus direktiiviksi

5 b artikla – 18 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 18.
     
  Mikään 7–18 kohdan säännös ei rajoita laivanvarustajien eikä jäsenvaltioiden velvollisuuksia ja vastuuta sen lipun alla purjehtiviin aluksiin nähden. |

Komission teksti

Tarkistus

18.
     
  Mikään 7–18 kohdan säännös ei rajoita laivanvarustajien eikä jäsenvaltioiden velvollisuuksia ja vastuuta sen lipun alla purjehtiviin aluksiin nähden.

Tarkistus 54

Ehdotus direktiiviksi

5 c artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 c artikla |
| | Uudelleentarkastelulauseke |
| | Yleissopimuksen tultua voimaan komissio valvoo sen saattamista osaksi unionin lainsäädäntöä sekä sen soveltamista jäsenvaltioissa. Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet. |

Komission teksti

Tarkistus

5 c artikla

Uudelleentarkastelulauseke

Yleissopimuksen tultua voimaan komissio valvoo sen saattamista osaksi unionin lainsäädäntöä sekä sen soveltamista jäsenvaltioissa. Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet.

Tarkistus 55

Ehdotus direktiiviksi

5 d artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 d artikla |
| | Kertomukset |
| | Joka viides vuosi komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin soveltamisesta. |
| | Kertomuksessa arvioidaan jäsenvaltioiden toimintaa lippuvaltioina ja ehdotetaan mahdollisesti tarvittavia yleissopimusta koskevan direktiivin täytäntöönpanoa ja noudattamisen varmistamista koskevia lisätoimenpiteitä. |

Komission teksti

Tarkistus

5 d artikla

Kertomukset

Joka viides vuosi komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin soveltamisesta.

Kertomuksessa arvioidaan jäsenvaltioiden toimintaa lippuvaltioina ja ehdotetaan mahdollisesti tarvittavia yleissopimusta koskevan direktiivin täytäntöönpanoa ja noudattamisen varmistamista koskevia lisätoimenpiteitä.

---

(1)  Tarkistusten hyväksymisen jälkeen asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 57 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A7-0037/2013).

(2)  

  EUVL L 131, 28.5.2009, s. 132.

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/240 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/240

---

P7_TA(2013)0084

Yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevat säännöt (päätös toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta)

Euroopan parlamentin päätös 13. maaliskuuta 2013 toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta ja valtuutuksesta neuvotteluihin ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä (COM(2011)0625/3 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD) – 2013/2528(RSP))

(2016/C 036/39)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan ehdotuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan ehdotuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 70 artiklan 2 kohdan ja 70 a artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 70 artiklan 2 kohdan ja 70 a artiklan,

ottaa huomioon, että lainsäädäntöehdotuksessa esitetyt rahoituspuitteet ovat lainsäädäntövallan käyttäjän kannalta vain ohjeelliset eikä niitä voida vahvistaa ennen kuin ennen kuin vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevasta asetusehdotuksesta on päästy sopimukseen;

päättää aloittaa toimielinten väliset neuvottelut seuraavan valtuutuksen perusteella:

VALTUUTUS

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle osoitetussa komission tiedonannossa ”Yhteinen maatalouspolitiikka vuoteen 2020: Ruoka, luonnonvarat ja alueiden käyttö – miten hallita tulevat haasteet?” määritellään yhteisen maatalouspolitiikan mahdolliset haasteet, tavoitteet ja suuntaviivat vuoden 2013 jälkeen. Mainitusta tiedonannosta käytyjen keskustelujen perusteella yhteistä maatalouspolitiikkaa olisi uudistettava 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen. Uudistuksen olisi katettava kaikki yhteisen maatalouspolitiikan päävälineet, mukaan luettuna yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (EY) N:o 1290/2005, (EY) N:o 247/2006, (EY) N:o 378/2007 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 kumoamisesta 19 päivänä tammikuuta 2009 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 73/2009. Uudistuksen laajuuden vuoksi on aiheellista kumota asetus (EY) N:o 73/2009 ja korvata se uudella tekstillä. Uudistuksella olisi
  mahdollisuuksien mukaan
  virtaviivaistettava ja yksinkertaistettava säännöksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle osoitetussa komission tiedonannossa ”Yhteinen maatalouspolitiikka vuoteen 2020: Ruoka, luonnonvarat ja alueiden käyttö – miten hallita tulevat haasteet?” määritellään yhteisen maatalouspolitiikan mahdolliset haasteet, tavoitteet ja suuntaviivat vuoden 2013 jälkeen. Mainitusta tiedonannosta käytyjen keskustelujen perusteella yhteistä maatalouspolitiikkaa olisi uudistettava 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen. Uudistuksen olisi katettava kaikki yhteisen maatalouspolitiikan päävälineet, mukaan luettuna yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (EY) N:o 1290/2005, (EY) N:o 247/2006, (EY) N:o 378/2007 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 kumoamisesta 19 päivänä tammikuuta 2009 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 73/2009. Uudistuksen laajuuden vuoksi on aiheellista kumota asetus (EY) N:o 73/2009 ja korvata se uudella tekstillä. Uudistuksella olisi
  mahdollisuuksien mukaan
  virtaviivaistettava ja yksinkertaistettava säännöksiä.

| (1) | Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle osoitetussa komission tiedonannossa ”Yhteinen maatalouspolitiikka vuoteen 2020: Ruoka, luonnonvarat ja alueiden käyttö – miten hallita tulevat haasteet?” määritellään yhteisen maatalouspolitiikan mahdolliset haasteet, tavoitteet ja suuntaviivat vuoden 2013 jälkeen. Mainitusta tiedonannosta käytyjen keskustelujen perusteella yhteistä maatalouspolitiikkaa olisi uudistettava 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen. Uudistuksen olisi katettava kaikki yhteisen maatalouspolitiikan päävälineet, mukaan luettuna yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (EY) N:o 1290/2005, (EY) N:o 247/2006, (EY) N:o 378/2007 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 kumoamisesta 19 päivänä tammikuuta 2009 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 73/2009. Uudistuksen laajuuden vuoksi on aiheellista kumota asetus (EY) N:o 73/2009 ja korvata se uudella tekstillä. Uudistuksella olisi virtaviivaistettava ja yksinkertaistettava säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle osoitetussa komission tiedonannossa ”Yhteinen maatalouspolitiikka vuoteen 2020: Ruoka, luonnonvarat ja alueiden käyttö – miten hallita tulevat haasteet?” määritellään yhteisen maatalouspolitiikan mahdolliset haasteet, tavoitteet ja suuntaviivat vuoden 2013 jälkeen. Mainitusta tiedonannosta käytyjen keskustelujen perusteella yhteistä maatalouspolitiikkaa olisi uudistettava 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen. Uudistuksen olisi katettava kaikki yhteisen maatalouspolitiikan päävälineet, mukaan luettuna yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (EY) N:o 1290/2005, (EY) N:o 247/2006, (EY) N:o 378/2007 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 kumoamisesta 19 päivänä tammikuuta 2009 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 73/2009. Uudistuksen laajuuden vuoksi on aiheellista kumota asetus (EY) N:o 73/2009 ja korvata se uudella tekstillä. Uudistuksella olisi virtaviivaistettava ja yksinkertaistettava säännöksiä.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 a) | Olisi luotava vahva yhteinen maatalouspolitiikka, jolle on varattu kauden 2007–2013 todelliseen kasvuun nähden riittävä talousarvio, jotta voidaan taata riittävän suuruinen ja monipuolinen laadukkaiden elintarvikkeiden jatkuva tuotanto Euroopan unionissa sekä edistää työllisyyttä, ympäristöhyödykkeiden suojelua ja tuottamista, ilmastonmuutoksen torjuntaa ja aluehallintoa. Yhteisen maatalouspolitiikan olisi myös perustuttava viljelijöiden ja muiden sidosryhmien sekä yleisesti ottaen kansalaisten kannalta vaivattomasti ymmärrettäviin säännöksiin, jotta voidaan varmistaa täytäntöönpanon avoimuus, mahdollistaa valvonta ja vähentää toimijoille ja hallinnolle aiheutuvia kustannuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 a)

Olisi luotava vahva yhteinen maatalouspolitiikka, jolle on varattu kauden 2007–2013 todelliseen kasvuun nähden riittävä talousarvio, jotta voidaan taata riittävän suuruinen ja monipuolinen laadukkaiden elintarvikkeiden jatkuva tuotanto Euroopan unionissa sekä edistää työllisyyttä, ympäristöhyödykkeiden suojelua ja tuottamista, ilmastonmuutoksen torjuntaa ja aluehallintoa. Yhteisen maatalouspolitiikan olisi myös perustuttava viljelijöiden ja muiden sidosryhmien sekä yleisesti ottaen kansalaisten kannalta vaivattomasti ymmärrettäviin säännöksiin, jotta voidaan varmistaa täytäntöönpanon avoimuus, mahdollistaa valvonta ja vähentää toimijoille ja hallinnolle aiheutuvia kustannuksia.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 b) | Yksi yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen perustavoitteista ja keskeisistä vaatimuksista on hallinnollisen taakan keventäminen. Tämä tavoite olisi otettava ehdottomasti huomioon laadittaessa asiaankuuluvia säännöksiä suoraa tukijärjestelmää varten. Tukijärjestelmien määrä ei saisi ylittää tarpeellista määrää, ja viljelijöiden ja jäsenvaltioiden olisi voitava täyttää vaatimuksensa ja velvoitteensa ilman liiallista byrokratiaa. Käytäntöön perustuvia sietorajoja, kohtuullisia vähämerkityksisen tuen rajoja ja asianmukaista tasapainoa luottamuksen ja valvonnan välillä olisi käytettävä jäsenvaltioiden ja tuensaajien tulevan hallinnollisen taakan vähentämiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 b)

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä liitteessä I esitettyjen tukijärjestelmien luettelon muuttamiseksi sellaisen tukijärjestelmiä koskevan uuden lainsäädännön, jota voidaan antaa tämän asetuksen voimaantulon jälkeen, huomioon ottamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä liitteessä I esitettyjen tukijärjestelmien luettelon muuttamiseksi sellaisen tukijärjestelmiä koskevan uuden lainsäädännön, jota voidaan antaa tämän asetuksen voimaantulon jälkeen, huomioon ottamiseksi.

| (8) | Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä
  tämän asetuksen
  liitteessä I esitettyjen tukijärjestelmien luettelon muuttamiseksi sellaisen tukijärjestelmiä koskevan uuden lainsäädännön, jota voidaan antaa tämän asetuksen voimaantulon jälkeen, huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä
  tämän asetuksen
  liitteessä I esitettyjen tukijärjestelmien luettelon muuttamiseksi sellaisen tukijärjestelmiä koskevan uuden lainsäädännön, jota voidaan antaa tämän asetuksen voimaantulon jälkeen, huomioon ottamiseksi.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Komissiolle olisi tiettyjen uusien seikkojen huomioon ottamiseksi ja tuensaajien oikeuksien suojaamiseksi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä seuraavien vahvistamiseksi:
  tämän asetuksen mukaisen tuen saamista koskevat lisämääritelmät; puitteet, joissa
  jäsenvaltioiden on määriteltävä vähimmäistoimet, jotka on toteutettava aloilla, joita pidetään laitumeksi tai viljelyyn soveltuvassa kunnossa luontaisella tavalla; perusteet, jotka viljelijän on täytettävä, jotta hänen katsottaisiin noudattaneen velvollisuutta pitää maatalousmaa tuotantokelpoisessa kunnossa
  ; sekä perusteet, joiden mukaan määritellään heinäkasvien tai muiden nurmirehukasvien enemmistöosuus pysyvässä nurmessa
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Komissiolle olisi tiettyjen uusien seikkojen huomioon ottamiseksi ja tuensaajien oikeuksien suojaamiseksi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä seuraavien vahvistamiseksi:
  tämän asetuksen mukaisen tuen saamista koskevat lisämääritelmät; puitteet, joissa
  jäsenvaltioiden on määriteltävä vähimmäistoimet, jotka on toteutettava aloilla, joita pidetään laitumeksi tai viljelyyn soveltuvassa kunnossa luontaisella tavalla; perusteet, jotka viljelijän on täytettävä, jotta hänen katsottaisiin noudattaneen velvollisuutta pitää maatalousmaa tuotantokelpoisessa kunnossa
  ; sekä perusteet, joiden mukaan määritellään heinäkasvien tai muiden nurmirehukasvien enemmistöosuus pysyvässä nurmessa
  .

| (9) | Komissiolle olisi tiettyjen uusien seikkojen huomioon ottamiseksi ja tuensaajien oikeuksien suojaamiseksi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä seuraavien vahvistamiseksi:
  perusteet, joiden mukaisesti
  jäsenvaltioiden on määriteltävä vähimmäistoimet, jotka on toteutettava aloilla, joita pidetään laitumeksi tai viljelyyn soveltuvassa kunnossa luontaisella tavalla;
  puitteet, joissa jäsenvaltioiden on määritettävä
  perusteet, jotka viljelijän on täytettävä, jotta hänen katsottaisiin noudattaneen velvollisuutta pitää maatalousmaa tuotantokelpoisessa kunnossa. |
| --- | --- |

(9)

Komissiolle olisi tiettyjen uusien seikkojen huomioon ottamiseksi ja tuensaajien oikeuksien suojaamiseksi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä seuraavien vahvistamiseksi:
  perusteet, joiden mukaisesti
  jäsenvaltioiden on määriteltävä vähimmäistoimet, jotka on toteutettava aloilla, joita pidetään laitumeksi tai viljelyyn soveltuvassa kunnossa luontaisella tavalla;
  puitteet, joissa jäsenvaltioiden on määritettävä
  perusteet, jotka viljelijän on täytettävä, jotta hänen katsottaisiin noudattaneen velvollisuutta pitää maatalousmaa tuotantokelpoisessa kunnossa.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Komissiolle olisi tuensaajien oikeuksien suojaamiseksi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä sellaisten sääntöjen osalta, jotka koskevat jäsenvaltioiden viljelijöille rahoituskurin soveltamiseksi määrättävien vähennysten laskentaperustetta. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Komissiolle olisi tuensaajien oikeuksien suojaamiseksi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä sellaisten sääntöjen osalta, jotka koskevat jäsenvaltioiden viljelijöille rahoituskurin soveltamiseksi määrättävien vähennysten laskentaperustetta.

Poistetaan.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Erilaisten viljelijöiden tukijärjestelmien soveltamisesta saadut kokemukset osoittavat, että tukea on eräissä tapauksissa myönnetty
  tuensaajille
  , joiden liiketoiminnan tarkoituksena ei ole lainkaan ollut tai on vain hyvin vähäisessä määrin ollut maataloustoiminnan harjoittaminen
  ; tällaisia tuensaajia ovat esimerkiksi lentoasemat, rautatieyhtiöt, rakennusalan yritykset ja urheilukenttiä hallinnoivat yritykset
  . Jotta tuki tulisi paremmin kohdennetuksi,
  jäsenvaltioiden
  olisi pidättäydyttävä myöntämästä suoria tukia
  tällaisille luonnollisille ja oikeushenkilöille
  . Koska pienillä osa-aikaviljelijöillä on välitön vaikutus maaseutualueiden elinvoimaisuuteen, heiltä ei pitäisi evätä suoria tukia. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Erilaisten viljelijöiden tukijärjestelmien soveltamisesta saadut kokemukset osoittavat, että tukea on eräissä tapauksissa myönnetty
  tuensaajille
  , joiden liiketoiminnan tarkoituksena ei ole lainkaan ollut tai on vain hyvin vähäisessä määrin ollut maataloustoiminnan harjoittaminen
  ; tällaisia tuensaajia ovat esimerkiksi lentoasemat, rautatieyhtiöt, rakennusalan yritykset ja urheilukenttiä hallinnoivat yritykset
  . Jotta tuki tulisi paremmin kohdennetuksi,
  jäsenvaltioiden
  olisi pidättäydyttävä myöntämästä suoria tukia
  tällaisille luonnollisille ja oikeushenkilöille
  . Koska pienillä osa-aikaviljelijöillä on välitön vaikutus maaseutualueiden elinvoimaisuuteen, heiltä ei pitäisi evätä suoria tukia.

| (13) | Erilaisten viljelijöiden tukijärjestelmien soveltamisesta saadut kokemukset osoittavat, että tukea on eräissä tapauksissa myönnetty
  luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille
  , joiden liiketoiminnan tarkoituksena ei ole lainkaan ollut tai on vain hyvin vähäisessä määrin ollut maataloustoiminnan harjoittaminen. Jotta tuki tulisi paremmin kohdennetuksi
  ja jotta kansalliset olosuhteet voidaan ottaa mahdollisimman tarkoin huomioon
  ,
  on tärkeää, että jäsenvaltiot vastaavat ”aktiiviviljelijän” määrittelemisestä. Niiden
  olisi
  näin ollen
  pidättäydyttävä myöntämästä suoria tukia
  kuljetusyritysten, lentoasemien, rakennusalan yritysten, urheilukenttiä hallinnoivien yritysten, leirintäalueiden pitäjien ja kaivosyhtiöiden kaltaisille yhteisöille, mikäli ne eivät voi osoittaa täyttävänsä aktiiviviljelijän määritelmän kriteereitä
  . Koska pienillä osa-aikaviljelijöillä on välitön vaikutus maaseutualueiden elinvoimaisuuteen, heiltä ei pitäisi evätä suoria tukia. |
| --- | --- |

(13)

Erilaisten viljelijöiden tukijärjestelmien soveltamisesta saadut kokemukset osoittavat, että tukea on eräissä tapauksissa myönnetty
  luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille
  , joiden liiketoiminnan tarkoituksena ei ole lainkaan ollut tai on vain hyvin vähäisessä määrin ollut maataloustoiminnan harjoittaminen. Jotta tuki tulisi paremmin kohdennetuksi
  ja jotta kansalliset olosuhteet voidaan ottaa mahdollisimman tarkoin huomioon
  ,
  on tärkeää, että jäsenvaltiot vastaavat ”aktiiviviljelijän” määrittelemisestä. Niiden
  olisi
  näin ollen
  pidättäydyttävä myöntämästä suoria tukia
  kuljetusyritysten, lentoasemien, rakennusalan yritysten, urheilukenttiä hallinnoivien yritysten, leirintäalueiden pitäjien ja kaivosyhtiöiden kaltaisille yhteisöille, mikäli ne eivät voi osoittaa täyttävänsä aktiiviviljelijän määritelmän kriteereitä
  . Koska pienillä osa-aikaviljelijöillä on välitön vaikutus maaseutualueiden elinvoimaisuuteen, heiltä ei pitäisi evätä suoria tukia.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Suorien tukien jakautumiselle on ominaista, että suhteeton määrä tuista myönnetään varsin pienelle määrälle suurtuensaajia. Suuremmat tuensaajat eivät mittakaavaedun takia tarvitse tulotukeen liittyvän tavoitteen saavuttamista varten samaa yksikkötuen tasoa. Lisäksi suurempien tuensaajien mahdollisuudet tehdä mukautuksia auttavat niitä toimimaan, vaikka tukitaso olisi alhaisempikin. Jotta tuet jakautuisivat paremmin viljelijöiden kesken, on oikeudenmukaista ottaa käyttöön suurempia tuensaajia varten järjestelmä, jossa tukitaso alenee asteittain ja saavuttaa lopulta tukikaton. Tällaisessa järjestelmässä olisi kuitenkin otettava huomioon
  palkallisen työvoiman määrä
  , jotta vaikutus ei olisi suhteeton paljon ihmisiä työllistävillä suurtiloilla. Enimmäismääriä ei pitäisi soveltaa ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisien maatalouskäytäntöjen soveltamisen vuoksi myönnettävään tukeen, koska muutoin niiden hyödylliset tavoitteet voisivat kärsiä. Jäsenvaltioiden olisi tukikaton tehokkuuden varmistamiseksi vahvistettava joitakin perusteita, jotteivät viljelijät pyrkisi vääryydellä välttämään tukikaton vaikutuksia. Suurtuensaajien tukien alentamisesta ja tukikaton asettamisesta saatavien tulojen olisi jäätävä jäsenvaltioon, jossa ne ovat kertyneet, ja ne olisi käytettävä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen ... päivänä ...kuuta ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o [RDR] mukaisesti sellaisten hankkeiden rahoitukseen, joiden innovatiivinen panos on merkittävä. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Suorien tukien jakautumiselle on ominaista, että suhteeton määrä tuista myönnetään varsin pienelle määrälle suurtuensaajia. Suuremmat tuensaajat eivät mittakaavaedun takia tarvitse tulotukeen liittyvän tavoitteen saavuttamista varten samaa yksikkötuen tasoa. Lisäksi suurempien tuensaajien mahdollisuudet tehdä mukautuksia auttavat niitä toimimaan, vaikka tukitaso olisi alhaisempikin. Jotta tuet jakautuisivat paremmin viljelijöiden kesken, on oikeudenmukaista ottaa käyttöön suurempia tuensaajia varten järjestelmä, jossa tukitaso alenee asteittain ja saavuttaa lopulta tukikaton. Tällaisessa järjestelmässä olisi kuitenkin otettava huomioon
  palkallisen työvoiman määrä
  , jotta vaikutus ei olisi suhteeton paljon ihmisiä työllistävillä suurtiloilla. Enimmäismääriä ei pitäisi soveltaa ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisien maatalouskäytäntöjen soveltamisen vuoksi myönnettävään tukeen, koska muutoin niiden hyödylliset tavoitteet voisivat kärsiä. Jäsenvaltioiden olisi tukikaton tehokkuuden varmistamiseksi vahvistettava joitakin perusteita, jotteivät viljelijät pyrkisi vääryydellä välttämään tukikaton vaikutuksia. Suurtuensaajien tukien alentamisesta ja tukikaton asettamisesta saatavien tulojen olisi jäätävä jäsenvaltioon, jossa ne ovat kertyneet, ja ne olisi käytettävä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen ... päivänä ...kuuta ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o [RDR] mukaisesti sellaisten hankkeiden rahoitukseen, joiden innovatiivinen panos on merkittävä.

| (15) | Suorien tukien jakautumiselle on ominaista, että suhteeton määrä tuista myönnetään varsin pienelle määrälle suurtuensaajia. Suuremmat tuensaajat eivät mittakaavaedun takia tarvitse tulotukeen liittyvän tavoitteen saavuttamista varten samaa yksikkötuen tasoa. Lisäksi suurempien tuensaajien mahdollisuudet tehdä mukautuksia auttavat niitä toimimaan, vaikka tukitaso olisi alhaisempikin. Jotta tuet jakautuisivat paremmin viljelijöiden kesken, on oikeudenmukaista ottaa käyttöön suurempia tuensaajia varten järjestelmä, jossa tukitaso alenee asteittain ja saavuttaa lopulta tukikaton. Tällaisessa järjestelmässä olisi kuitenkin otettava huomioon
  palkatut työntekijät sekä palkka- ja urakkakustannukset
  , jotta vaikutus ei olisi suhteeton paljon ihmisiä työllistävillä suurtiloilla. Enimmäismääriä ei pitäisi soveltaa ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisien maatalouskäytäntöjen soveltamisen vuoksi myönnettävään tukeen, koska muutoin niiden hyödylliset tavoitteet voisivat kärsiä. Jäsenvaltioiden olisi tukikaton tehokkuuden varmistamiseksi vahvistettava joitakin perusteita, jotteivät viljelijät pyrkisi vääryydellä välttämään tukikaton vaikutuksia. Suurtuensaajien tukien alentamisesta ja tukikaton asettamisesta saatavien tulojen olisi jäätävä jäsenvaltioon, jossa ne ovat kertyneet, ja ne olisi käytettävä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen ... päivänä ...kuuta ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o [...] [RDR] mukaisesti sellaisten hankkeiden rahoitukseen, joiden innovatiivinen
  ja maaseudun kehittämiseen liittyvä
  panos on merkittävä.
  Jäsenvaltioille tarjotaan näin mahdollisuus jakaa tukikaton asettamisesta saadut tulot suurtuensaajille, joihin mainittua tukikattoa on sovellettu, jotta nämä voivat investoida innovointiin. |
| --- | --- |

(15)

Suorien tukien jakautumiselle on ominaista, että suhteeton määrä tuista myönnetään varsin pienelle määrälle suurtuensaajia. Suuremmat tuensaajat eivät mittakaavaedun takia tarvitse tulotukeen liittyvän tavoitteen saavuttamista varten samaa yksikkötuen tasoa. Lisäksi suurempien tuensaajien mahdollisuudet tehdä mukautuksia auttavat niitä toimimaan, vaikka tukitaso olisi alhaisempikin. Jotta tuet jakautuisivat paremmin viljelijöiden kesken, on oikeudenmukaista ottaa käyttöön suurempia tuensaajia varten järjestelmä, jossa tukitaso alenee asteittain ja saavuttaa lopulta tukikaton. Tällaisessa järjestelmässä olisi kuitenkin otettava huomioon
  palkatut työntekijät sekä palkka- ja urakkakustannukset
  , jotta vaikutus ei olisi suhteeton paljon ihmisiä työllistävillä suurtiloilla. Enimmäismääriä ei pitäisi soveltaa ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisien maatalouskäytäntöjen soveltamisen vuoksi myönnettävään tukeen, koska muutoin niiden hyödylliset tavoitteet voisivat kärsiä. Jäsenvaltioiden olisi tukikaton tehokkuuden varmistamiseksi vahvistettava joitakin perusteita, jotteivät viljelijät pyrkisi vääryydellä välttämään tukikaton vaikutuksia. Suurtuensaajien tukien alentamisesta ja tukikaton asettamisesta saatavien tulojen olisi jäätävä jäsenvaltioon, jossa ne ovat kertyneet, ja ne olisi käytettävä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen ... päivänä ...kuuta ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o [...] [RDR] mukaisesti sellaisten hankkeiden rahoitukseen, joiden innovatiivinen
  ja maaseudun kehittämiseen liittyvä
  panos on merkittävä.
  Jäsenvaltioille tarjotaan näin mahdollisuus jakaa tukikaton asettamisesta saadut tulot suurtuensaajille, joihin mainittua tukikattoa on sovellettu, jotta nämä voivat investoida innovointiin.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | Jotta tuki jakautuisi paremmin unionin maatalousmaalle, myös asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaista yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää soveltaneissa jäsenvaltiossa, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä 29 päivänä syyskuuta 2003 neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/2003, ja sittemmin asetuksessa (EY) N:o 73/2009, jossa aiemmat tukimekanismit yhdistettiin yhdeksi tuotannosta irrotettujen suorien tukien järjestelmäksi, säädetty tilatukijärjestelmä olisi korvattava uudella perustukijärjestelmällä.
  Tällainen muutos tarkoittaa, että mainittujen asetusten mukaisesti saadut tukioikeudet raukeavat ja myönnetään uusia tukioikeuksia, jotka perustuvat edelleen
  niiden
  tukikelpoisten hehtaarien lukumäärään, jotka viljelijällä on käytössään järjestelmän ensimmäisenä täytäntöönpanovuonna
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

Jotta tuki jakautuisi paremmin unionin maatalousmaalle, myös asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaista yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää soveltaneissa jäsenvaltiossa, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä 29 päivänä syyskuuta 2003 neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/2003, ja sittemmin asetuksessa (EY) N:o 73/2009, jossa aiemmat tukimekanismit yhdistettiin yhdeksi tuotannosta irrotettujen suorien tukien järjestelmäksi, säädetty tilatukijärjestelmä olisi korvattava uudella perustukijärjestelmällä.
  Tällainen muutos tarkoittaa, että mainittujen asetusten mukaisesti saadut tukioikeudet raukeavat ja myönnetään uusia tukioikeuksia, jotka perustuvat edelleen
  niiden
  tukikelpoisten hehtaarien lukumäärään, jotka viljelijällä on käytössään järjestelmän ensimmäisenä täytäntöönpanovuonna
  .

| (20) | Jotta tuki jakautuisi paremmin unionin maatalousmaalle, myös asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaista yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää soveltaneissa jäsenvaltiossa, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä 29 päivänä syyskuuta 2003 neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/2003, ja sittemmin asetuksessa (EY) N:o 73/2009, jossa aiemmat tukimekanismit yhdistettiin yhdeksi tuotannosta irrotettujen suorien tukien järjestelmäksi, säädetty tilatukijärjestelmä olisi korvattava uudella perustukijärjestelmällä.
  Jäsenvaltioiden olisi muutettava olemassa olevia tukijärjestelmiään mukauttaakseen ne tähän asetukseen;
  niiden
  ei kuitenkaan välttämättä tarvitse lakata käyttämästä suoria tukia koskevia nykyisiä mallejaan
  . |
| --- | --- |

(20)

Jotta tuki jakautuisi paremmin unionin maatalousmaalle, myös asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaista yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää soveltaneissa jäsenvaltiossa, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä 29 päivänä syyskuuta 2003 neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/2003, ja sittemmin asetuksessa (EY) N:o 73/2009, jossa aiemmat tukimekanismit yhdistettiin yhdeksi tuotannosta irrotettujen suorien tukien järjestelmäksi, säädetty tilatukijärjestelmä olisi korvattava uudella perustukijärjestelmällä.
  Jäsenvaltioiden olisi muutettava olemassa olevia tukijärjestelmiään mukauttaakseen ne tähän asetukseen;
  niiden
  ei kuitenkaan välttämättä tarvitse lakata käyttämästä suoria tukia koskevia nykyisiä mallejaan
  .

Tarkistus 139

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Ottaen huomioon, että tilatukijärjestelmään on sisällytetty vaiheittain eri aloja ja viljelijöille on myönnetty aikaa mukautumiseen, on käynyt entistä vaikeammaksi perustella aiemmista viitemääristä johtuvia merkittäviä eroja hehtaarikohtaisissa tukitasoissa. Sen vuoksi suorat tulotuet olisi jaettava jäsenvaltioiden kesken oikeudenmukaisemmin vähentämällä yhteyttä aiempiin viitemääriin ja ottaen huomioon unionin talousarvion kokonaistilanne. Hehtaarikohtaisen suoran tuen tasoja olisi mukautettava asteittain suoran tuen paremman jakautumisen varmistamiseksi ottaen huomioon palkkatasoissa ja tuotantopanoskustannuksissa yhä esiintyvät erot. Jäsenvaltioissa, joissa suorien tukien määrä on alle 90 prosenttia keskiarvosta, olisi nykytason ja keskiarvon välistä eroa kavennettava yhdellä kolmanneksella.
  Kaikkien niiden jäsenvaltioiden, joissa suorat tuet ovat unionin keskiarvon yläpuolella, olisi osallistuttava oikeassa suhteessa tukitasojen yhdenmukaistamisen rahoittamiseen.
  Lisäksi kaikkien jossakin jäsenvaltiossa tai jollakin alueella vuonna 2019 aktivoitujen tukioikeuksien yksikköarvon olisi oltava sama; tätä varten yksikköarvoa olisi yhdenmukaistettava siirtymäkaudella lineaarisesti. Jotta viljelijöille ei kuitenkaan aiheutuisi haitallisia taloudellisia seurauksia, tilatukijärjestelmää ja erityisesti historiallista mallia soveltaneiden jäsenvaltioiden olisi sallittava ottaa historialliset tekijät huomioon tukioikeuksien arvon laskennassa uuden järjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna. Seuraavaa monivuotista, vuonna 2021 alkavaa rahoituskehystä koskevassa keskustelussa olisi tarkasteltava tukitasojen täydellistä yhdenmukaistamista, jolloin suorat tuet jaetaan tasapuolisesti koko Euroopan unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Ottaen huomioon, että tilatukijärjestelmään on sisällytetty vaiheittain eri aloja ja viljelijöille on myönnetty aikaa mukautumiseen, on käynyt entistä vaikeammaksi perustella aiemmista viitemääristä johtuvia merkittäviä eroja hehtaarikohtaisissa tukitasoissa. Sen vuoksi suorat tulotuet olisi jaettava jäsenvaltioiden kesken oikeudenmukaisemmin vähentämällä yhteyttä aiempiin viitemääriin ja ottaen huomioon unionin talousarvion kokonaistilanne. Hehtaarikohtaisen suoran tuen tasoja olisi mukautettava asteittain suoran tuen paremman jakautumisen varmistamiseksi ottaen huomioon palkkatasoissa ja tuotantopanoskustannuksissa yhä esiintyvät erot. Jäsenvaltioissa, joissa suorien tukien määrä on alle 90 prosenttia keskiarvosta, olisi nykytason ja keskiarvon välistä eroa kavennettava yhdellä kolmanneksella.
  Kaikkien niiden jäsenvaltioiden, joissa suorat tuet ovat unionin keskiarvon yläpuolella, olisi osallistuttava oikeassa suhteessa tukitasojen yhdenmukaistamisen rahoittamiseen.
  Lisäksi kaikkien jossakin jäsenvaltiossa tai jollakin alueella vuonna 2019 aktivoitujen tukioikeuksien yksikköarvon olisi oltava sama; tätä varten yksikköarvoa olisi yhdenmukaistettava siirtymäkaudella lineaarisesti. Jotta viljelijöille ei kuitenkaan aiheutuisi haitallisia taloudellisia seurauksia, tilatukijärjestelmää ja erityisesti historiallista mallia soveltaneiden jäsenvaltioiden olisi sallittava ottaa historialliset tekijät huomioon tukioikeuksien arvon laskennassa uuden järjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna. Seuraavaa monivuotista, vuonna 2021 alkavaa rahoituskehystä koskevassa keskustelussa olisi tarkasteltava tukitasojen täydellistä yhdenmukaistamista, jolloin suorat tuet jaetaan tasapuolisesti koko Euroopan unionissa.

| (21) | Sen lisäksi, että tukimaksuja yhdenmukaistetaan kansallisella ja alueellisella tasolla, suorien tukien kansallista kehystä olisi mukautettava siten, että jäsenvaltioissa, joissa hehtaarikohtaiset suorat tuet ovat alle 70 prosenttia unionin keskiarvosta, eroa olisi pienennettävä 30 prosenttia. Jäsenvaltioissa, joissa suorien tukien osuus on 70–80 prosenttia unionin keskiarvosta, eroa olisi pienennettävä 25 prosenttia, ja jäsenvaltioissa, joissa osuus on yli 80 prosenttia, eroa olisi pienennettävä 10 prosenttia. Näiden mekanismien soveltamisen jälkeen vastaanotettujen suorien tukien taso ei saisi olla missään jäsenvaltiossa vähemmän kuin 55 prosenttia unionin keskiarvosta vuonna 2014 eikä vähemmän kuin 75 prosenttia unionin keskiarvosta vuonna 2019. Niissä jäsenvaltioissa, joissa tukiosuudet ylittävät unionin keskiarvon, yhdenmukaistamispyrkimykset eivät saisi johtaa siihen, että osuus painuu keskiarvon alapuolelle.
  Kaikkien niiden jäsenvaltioiden, joissa suorat tuet ovat unionin keskiarvon yläpuolella, olisi osallistuttava oikeassa suhteessa tukitasojen yhdenmukaistamisen rahoittamiseen. |
| --- | --- |

(21)

Sen lisäksi, että tukimaksuja yhdenmukaistetaan kansallisella ja alueellisella tasolla, suorien tukien kansallista kehystä olisi mukautettava siten, että jäsenvaltioissa, joissa hehtaarikohtaiset suorat tuet ovat alle 70 prosenttia unionin keskiarvosta, eroa olisi pienennettävä 30 prosenttia. Jäsenvaltioissa, joissa suorien tukien osuus on 70–80 prosenttia unionin keskiarvosta, eroa olisi pienennettävä 25 prosenttia, ja jäsenvaltioissa, joissa osuus on yli 80 prosenttia, eroa olisi pienennettävä 10 prosenttia. Näiden mekanismien soveltamisen jälkeen vastaanotettujen suorien tukien taso ei saisi olla missään jäsenvaltiossa vähemmän kuin 55 prosenttia unionin keskiarvosta vuonna 2014 eikä vähemmän kuin 75 prosenttia unionin keskiarvosta vuonna 2019. Niissä jäsenvaltioissa, joissa tukiosuudet ylittävät unionin keskiarvon, yhdenmukaistamispyrkimykset eivät saisi johtaa siihen, että osuus painuu keskiarvon alapuolelle.
  Kaikkien niiden jäsenvaltioiden, joissa suorat tuet ovat unionin keskiarvon yläpuolella, olisi osallistuttava oikeassa suhteessa tukitasojen yhdenmukaistamisen rahoittamiseen.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (21 a) | Kansallisen ja alueellisen tason tukimaksujen yhdenmukaistamisen lisäksi olisi myös suoria tukia koskevia kansallisia määrärahoja mukautettava niin, että jäsenvaltioissa, joissa suorien tukien osuus hehtaaria kohti on vähemmän kuin 70 prosenttia unionin keskiarvosta, kyseinen ero pienenee 30 prosentilla. Jäsenvaltioissa, joissa suorien tukien osuus on 70–80 prosenttia unionin keskiarvosta, eroa olisi pienennettävä 25 prosenttia, ja jäsenvaltioissa, joissa osuus on yli 80 prosenttia, eroa olisi pienennettävä 10 prosenttia. Näiden mukautusten toteuttamisen jälkeen vastaanotettujen suorien tukien taso ei saisi olla missään jäsenvaltiossa vähemmän kuin 65 prosenttia unionin keskiarvosta. Niissä jäsenvaltioissa, joissa tukiosuudet ylittävät unionin keskiarvon, yhdenmukaistamispyrkimykset eivät saisi johtaa siihen, että osuus painuu keskiarvon alapuolelle. Kaikkien niiden jäsenvaltioiden, joissa suorat tuet ovat unionin keskiarvon yläpuolella, olisi osallistuttava oikeassa suhteessa tukitasojen yhdenmukaistamisen rahoittamiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(21 a)

Kansallisen ja alueellisen tason tukimaksujen yhdenmukaistamisen lisäksi olisi myös suoria tukia koskevia kansallisia määrärahoja mukautettava niin, että jäsenvaltioissa, joissa suorien tukien osuus hehtaaria kohti on vähemmän kuin 70 prosenttia unionin keskiarvosta, kyseinen ero pienenee 30 prosentilla. Jäsenvaltioissa, joissa suorien tukien osuus on 70–80 prosenttia unionin keskiarvosta, eroa olisi pienennettävä 25 prosenttia, ja jäsenvaltioissa, joissa osuus on yli 80 prosenttia, eroa olisi pienennettävä 10 prosenttia. Näiden mukautusten toteuttamisen jälkeen vastaanotettujen suorien tukien taso ei saisi olla missään jäsenvaltiossa vähemmän kuin 65 prosenttia unionin keskiarvosta. Niissä jäsenvaltioissa, joissa tukiosuudet ylittävät unionin keskiarvon, yhdenmukaistamispyrkimykset eivät saisi johtaa siihen, että osuus painuu keskiarvon alapuolelle. Kaikkien niiden jäsenvaltioiden, joissa suorat tuet ovat unionin keskiarvon yläpuolella, olisi osallistuttava oikeassa suhteessa tukitasojen yhdenmukaistamisen rahoittamiseen.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | Tilatukijärjestelmän soveltamisesta saatujen kokemusten mukaan sen pääelementit olisi säilytettävä, mukaan luettuna kansallisten enimmäismäärien vahvistaminen sen varmistamiseksi, että tuen kokonaistaso on nykyisten budjettirajoitusten mukainen. Jäsenvaltioilla olisi myös edelleen oltava kansallinen varanto, jota olisi käytettävä uusien
  nuorten
  viljelijöiden järjestelmään osallistumisen helpottamiseksi tai jota voidaan käyttää eräiden alueiden erityistarpeiden huomioon ottamiseksi. Tukioikeuksien siirtoa ja käyttöä koskevat säännöt olisi säilytettävä, mutta niitä olisi mahdollisuuksien mukaan yksinkertaistettava. |

Komission teksti

Tarkistus

(22)

Tilatukijärjestelmän soveltamisesta saatujen kokemusten mukaan sen pääelementit olisi säilytettävä, mukaan luettuna kansallisten enimmäismäärien vahvistaminen sen varmistamiseksi, että tuen kokonaistaso on nykyisten budjettirajoitusten mukainen. Jäsenvaltioilla olisi myös edelleen oltava kansallinen varanto, jota olisi käytettävä uusien
  nuorten
  viljelijöiden järjestelmään osallistumisen helpottamiseksi tai jota voidaan käyttää eräiden alueiden erityistarpeiden huomioon ottamiseksi. Tukioikeuksien siirtoa ja käyttöä koskevat säännöt olisi säilytettävä, mutta niitä olisi mahdollisuuksien mukaan yksinkertaistettava.

| (22) | Tilatukijärjestelmän soveltamisesta saatujen kokemusten mukaan sen pääelementit olisi säilytettävä, mukaan luettuna kansallisten enimmäismäärien vahvistaminen sen varmistamiseksi, että tuen kokonaistaso on nykyisten budjettirajoitusten mukainen. Jäsenvaltioilla olisi myös
  , ainakin uuden perustukijärjestelmän ensimmäisen täytäntöönpanovuoden aikana,
  edelleen oltava kansallinen varanto, jota
  voidaan hallinnoida alueellisesti ja jota
  olisi käytettävä
  nuorten ja
  uusien viljelijöiden järjestelmään osallistumisen helpottamiseksi tai jota voidaan käyttää eräiden alueiden erityistarpeiden huomioon ottamiseksi. Tukioikeuksien siirtoa ja käyttöä koskevat säännöt olisi säilytettävä, mutta niitä olisi mahdollisuuksien mukaan yksinkertaistettava. |
| --- | --- |

(22)

Tilatukijärjestelmän soveltamisesta saatujen kokemusten mukaan sen pääelementit olisi säilytettävä, mukaan luettuna kansallisten enimmäismäärien vahvistaminen sen varmistamiseksi, että tuen kokonaistaso on nykyisten budjettirajoitusten mukainen. Jäsenvaltioilla olisi myös
  , ainakin uuden perustukijärjestelmän ensimmäisen täytäntöönpanovuoden aikana,
  edelleen oltava kansallinen varanto, jota
  voidaan hallinnoida alueellisesti ja jota
  olisi käytettävä
  nuorten ja
  uusien viljelijöiden järjestelmään osallistumisen helpottamiseksi tai jota voidaan käyttää eräiden alueiden erityistarpeiden huomioon ottamiseksi. Tukioikeuksien siirtoa ja käyttöä koskevat säännöt olisi säilytettävä, mutta niitä olisi mahdollisuuksien mukaan yksinkertaistettava.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (22 a) | Jäsenvaltioiden olisi voitava vahvistaa vähennyskerroin, joka voidaan määrittää nolla-arvoksi, niin että voidaan vähentää ne tukikelpoiset alat, joiden mahdollinen satotaso on alhainen tai jotka on tarkoitettu tiettyä tuotantoa varten. |

Komission teksti

Tarkistus

(22 a)

Jäsenvaltioiden olisi voitava vahvistaa vähennyskerroin, joka voidaan määrittää nolla-arvoksi, niin että voidaan vähentää ne tukikelpoiset alat, joiden mahdollinen satotaso on alhainen tai jotka on tarkoitettu tiettyä tuotantoa varten.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (23) | Komissiolle olisi tuensaajien oikeuksien suojaamiseksi ja perustukijärjestelmän soveltamisesta mahdollisesti johtuvien erityistilanteiden selvittämiseksi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä sääntöjen vahvistamiseksi seuraavien osalta: viljelijöiden tukikelpoisuus ja pääsy perustukijärjestelmään, kun kyse on perinnöstä tai ennakkoperinnöstä, vuokrasopimuksen perinnöstä, oikeudellisen aseman tai nimityksen muutoksesta ja tilan sulautumisesta tai jakamisesta; tukioikeuksien arvon ja lukumäärän tai arvon korottamisen laskenta tukioikeuksien myöntämisen yhteydessä, mukaan luettuna säännöt mahdollisuudesta vahvistaa viljelijän hakemuksen perusteella myönnetyille tukioikeuksille alustava arvo ja lukumäärä tai korottaa väliaikaisesti niiden arvoa, tukioikeuksien alustavan ja lopullisen arvon ja lukumäärän vahvistamista koskevat edellytykset sekä tapaukset, joissa myynti tai vuokrasopimus saattavat vaikuttaa tukioikeuksien myöntämiseen; kansallisesta varannosta saatujen tukioikeuksien arvon ja lukumäärän vahvistaminen; tukioikeuksien yksikköarvon muuttaminen silloin, kun kyseessä on tukioikeuksien murto-osa, ja perusteet tukioikeuksien myöntämiselle kansallisen varannon käytön yhteydessä ja viljelijöille, jotka eivät hakeneet tukea
  vuonna 2011
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(23)

Komissiolle olisi tuensaajien oikeuksien suojaamiseksi ja perustukijärjestelmän soveltamisesta mahdollisesti johtuvien erityistilanteiden selvittämiseksi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä sääntöjen vahvistamiseksi seuraavien osalta: viljelijöiden tukikelpoisuus ja pääsy perustukijärjestelmään, kun kyse on perinnöstä tai ennakkoperinnöstä, vuokrasopimuksen perinnöstä, oikeudellisen aseman tai nimityksen muutoksesta ja tilan sulautumisesta tai jakamisesta; tukioikeuksien arvon ja lukumäärän tai arvon korottamisen laskenta tukioikeuksien myöntämisen yhteydessä, mukaan luettuna säännöt mahdollisuudesta vahvistaa viljelijän hakemuksen perusteella myönnetyille tukioikeuksille alustava arvo ja lukumäärä tai korottaa väliaikaisesti niiden arvoa, tukioikeuksien alustavan ja lopullisen arvon ja lukumäärän vahvistamista koskevat edellytykset sekä tapaukset, joissa myynti tai vuokrasopimus saattavat vaikuttaa tukioikeuksien myöntämiseen; kansallisesta varannosta saatujen tukioikeuksien arvon ja lukumäärän vahvistaminen; tukioikeuksien yksikköarvon muuttaminen silloin, kun kyseessä on tukioikeuksien murto-osa, ja perusteet tukioikeuksien myöntämiselle kansallisen varannon käytön yhteydessä ja viljelijöille, jotka eivät hakeneet tukea
  vuonna 2011
  .

| (23) | Komissiolle olisi tuensaajien oikeuksien suojaamiseksi ja perustukijärjestelmän soveltamisesta mahdollisesti johtuvien erityistilanteiden selvittämiseksi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä sääntöjen vahvistamiseksi seuraavien osalta: viljelijöiden tukikelpoisuus ja pääsy perustukijärjestelmään, kun kyse on perinnöstä tai ennakkoperinnöstä, vuokrasopimuksen perinnöstä, oikeudellisen aseman tai nimityksen muutoksesta ja tilan sulautumisesta tai jakamisesta; tukioikeuksien arvon ja lukumäärän tai arvon korottamisen laskenta tukioikeuksien myöntämisen yhteydessä, mukaan luettuna säännöt mahdollisuudesta vahvistaa viljelijän hakemuksen perusteella myönnetyille tukioikeuksille alustava arvo ja lukumäärä tai korottaa väliaikaisesti niiden arvoa, tukioikeuksien alustavan ja lopullisen arvon ja lukumäärän vahvistamista koskevat edellytykset sekä tapaukset, joissa myynti tai vuokrasopimus saattavat vaikuttaa tukioikeuksien myöntämiseen; kansallisesta varannosta saatujen tukioikeuksien arvon ja lukumäärän vahvistaminen; tukioikeuksien yksikköarvon muuttaminen silloin, kun kyseessä on tukioikeuksien murto-osa, ja perusteet tukioikeuksien myöntämiselle kansallisen varannon käytön yhteydessä ja viljelijöille, jotka eivät hakeneet tukea
  ajanjaksolle 2009–2011
  . |
| --- | --- |

(23)

Komissiolle olisi tuensaajien oikeuksien suojaamiseksi ja perustukijärjestelmän soveltamisesta mahdollisesti johtuvien erityistilanteiden selvittämiseksi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä sääntöjen vahvistamiseksi seuraavien osalta: viljelijöiden tukikelpoisuus ja pääsy perustukijärjestelmään, kun kyse on perinnöstä tai ennakkoperinnöstä, vuokrasopimuksen perinnöstä, oikeudellisen aseman tai nimityksen muutoksesta ja tilan sulautumisesta tai jakamisesta; tukioikeuksien arvon ja lukumäärän tai arvon korottamisen laskenta tukioikeuksien myöntämisen yhteydessä, mukaan luettuna säännöt mahdollisuudesta vahvistaa viljelijän hakemuksen perusteella myönnetyille tukioikeuksille alustava arvo ja lukumäärä tai korottaa väliaikaisesti niiden arvoa, tukioikeuksien alustavan ja lopullisen arvon ja lukumäärän vahvistamista koskevat edellytykset sekä tapaukset, joissa myynti tai vuokrasopimus saattavat vaikuttaa tukioikeuksien myöntämiseen; kansallisesta varannosta saatujen tukioikeuksien arvon ja lukumäärän vahvistaminen; tukioikeuksien yksikköarvon muuttaminen silloin, kun kyseessä on tukioikeuksien murto-osa, ja perusteet tukioikeuksien myöntämiselle kansallisen varannon käytön yhteydessä ja viljelijöille, jotka eivät hakeneet tukea
  ajanjaksolle 2009–2011
  .

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (24 a) | Jäsenvaltioiden olisi voitava päättää käyttää osa kansallisesta enimmäismäärästään ensimmäisistä hehtaareista viljelijöille myönnettävään vuosittaisen lisätukeen, jotta voidaan ottaa paremmin huomioon maatilojen erot niiden taloudellisen koon, tuotantosuunnan ja työllisyyden osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(24 a)

Jäsenvaltioiden olisi voitava päättää käyttää osa kansallisesta enimmäismäärästään ensimmäisistä hehtaareista viljelijöille myönnettävään vuosittaisen lisätukeen, jotta voidaan ottaa paremmin huomioon maatilojen erot niiden taloudellisen koon, tuotantosuunnan ja työllisyyden osalta.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (26) | Yksi uuden yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteista on ympäristötehokkuuden parantaminen
  suoriin tukiin liittyvän pakollisen, maatalouden ”viherryttämistä” koskevan elementin avulla; siinä tuetaan ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisia maatalouskäytäntöjä koko unionissa
  . Jäsenvaltioiden olisi tätä varten käytettävä tietty osuus suorien tukien kansallisesta enimmäismäärästä myöntääkseen
  perustuen lisäksi
  vuotuista tukea viljelijöille pakollisista käytännöistä ensisijaisesti ilmasto- ja ympäristöpolitiikan tavoitteisiin pääsemiseksi. Kyseisten käytäntöjen olisi oltava yksinkertaisia, yleisluonteisia, sopimukseen perustumattomia ja vuotuisia toimia, jotka ovat täydentäviä ehtoja vaativampia ja liittyvät maatalouteen, kuten viljelyn monipuolistaminen, alueiden pitäminen pysyvänä nurmena ja luonnonhoitoalat.
  Kyseisiä pakollisia käytäntöjä olisi sovellettava myös viljelijöihin, joiden tilat sijaitsevat kokonaan tai osittain luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY ja luonnonvaraisten lintujen suojelusta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY soveltamisalaan kuuluvilla Natura 2000 -alueilla, siinä määrin, kuin ne ovat johdonmukaisia mainittujen direktiivien tavoitteiden kanssa.
  Viljelijöiden, jotka täyttävät luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 2092/91 kumoamisesta 28 päivänä kesäkuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 834/2007 säädetyt edellytykset, olisi hyödyttävä viherryttämiselementistä ilman lisävelvollisuuksia
  , koska luonnonmukaisten viljelyjärjestelmien ympäristöhyödyt on tunnustettu
  .
  Viherryttämiselementin noudattamatta jättämisen pitäisi johtaa asetuksen (EU) N:o [HZR] 65 artiklan perusteella vahvistettavaan seuraamukseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(26)

Yksi uuden yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteista on ympäristötehokkuuden parantaminen
  suoriin tukiin liittyvän pakollisen, maatalouden ”viherryttämistä” koskevan elementin avulla; siinä tuetaan ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisia maatalouskäytäntöjä koko unionissa
  . Jäsenvaltioiden olisi tätä varten käytettävä tietty osuus suorien tukien kansallisesta enimmäismäärästä myöntääkseen
  perustuen lisäksi
  vuotuista tukea viljelijöille pakollisista käytännöistä ensisijaisesti ilmasto- ja ympäristöpolitiikan tavoitteisiin pääsemiseksi. Kyseisten käytäntöjen olisi oltava yksinkertaisia, yleisluonteisia, sopimukseen perustumattomia ja vuotuisia toimia, jotka ovat täydentäviä ehtoja vaativampia ja liittyvät maatalouteen, kuten viljelyn monipuolistaminen, alueiden pitäminen pysyvänä nurmena ja luonnonhoitoalat.
  Kyseisiä pakollisia käytäntöjä olisi sovellettava myös viljelijöihin, joiden tilat sijaitsevat kokonaan tai osittain luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY ja luonnonvaraisten lintujen suojelusta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY soveltamisalaan kuuluvilla Natura 2000 -alueilla, siinä määrin, kuin ne ovat johdonmukaisia mainittujen direktiivien tavoitteiden kanssa.
  Viljelijöiden, jotka täyttävät luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 2092/91 kumoamisesta 28 päivänä kesäkuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 834/2007 säädetyt edellytykset, olisi hyödyttävä viherryttämiselementistä ilman lisävelvollisuuksia
  , koska luonnonmukaisten viljelyjärjestelmien ympäristöhyödyt on tunnustettu
  .
  Viherryttämiselementin noudattamatta jättämisen pitäisi johtaa asetuksen (EU) N:o [HZR] 65 artiklan perusteella vahvistettavaan seuraamukseen.

| (26) | Yksi uuden yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteista on ympäristötehokkuuden parantaminen. Jäsenvaltioiden olisi tätä varten käytettävä tietty osuus suorien tukien kansallisesta enimmäismäärästä myöntääkseen vuotuista tukea viljelijöille pakollisista käytännöistä ensisijaisesti ilmasto- ja ympäristöpolitiikan tavoitteisiin pääsemiseksi. Kyseisten käytäntöjen olisi oltava yksinkertaisia, yleisluonteisia, sopimukseen perustumattomia ja vuotuisia toimia, jotka ovat täydentäviä ehtoja vaativampia ja liittyvät maatalouteen, kuten viljelyn monipuolistaminen, alueiden pitäminen pysyvänä nurmena ja
  pysyvänä laitumena ja
  luonnonhoitoalat. Viljelijöiden, jotka täyttävät luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 2092/91 kumoamisesta 28 päivänä kesäkuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 834/2007 säädetyt edellytykset,
  viljelijöiden, jotka ovat asetuksen (EU) N:o [
  .
  ..] [RDR] 29 artiklan mukaisesti säädettyjen maatalouden ympäristö- ja ilmastotukien edunsaajia, ja viljelijöiden, joiden tila sijaitsee Natura 2000 -alueilla,
  olisi hyödyttävä viherryttämiselementistä ilman lisävelvollisuuksia.
  Viljelijöiden, joiden tila on saanut kansallisen ympäristösertifiointijärjestelmän myöntämän sertifikaatin, olisi myös voitava hyötyä viherryttämiselementistä tietyin edellytyksin. Viljelijät, joiden maatilasta vähintään 75:tä prosenttia pidetään pysyvänä nurmena tai pysyvänä laitumena tai käytetään sellaisten kasvien viljelyyn, jotka kasvavat veden alla, on vapautettava viljelyn monipuolistamista koskevasta sekä luonnonhoitoaloihin liittyvistä velvoitteista. Tätä vapautusta olisi sovellettava vain silloin, kun jäljellä olevasta tukikelpoisesta maatalousmaasta enintään 50 hehtaaria on peltomaata. |
| --- | --- |

(26)

Yksi uuden yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteista on ympäristötehokkuuden parantaminen. Jäsenvaltioiden olisi tätä varten käytettävä tietty osuus suorien tukien kansallisesta enimmäismäärästä myöntääkseen vuotuista tukea viljelijöille pakollisista käytännöistä ensisijaisesti ilmasto- ja ympäristöpolitiikan tavoitteisiin pääsemiseksi. Kyseisten käytäntöjen olisi oltava yksinkertaisia, yleisluonteisia, sopimukseen perustumattomia ja vuotuisia toimia, jotka ovat täydentäviä ehtoja vaativampia ja liittyvät maatalouteen, kuten viljelyn monipuolistaminen, alueiden pitäminen pysyvänä nurmena ja
  pysyvänä laitumena ja
  luonnonhoitoalat. Viljelijöiden, jotka täyttävät luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 2092/91 kumoamisesta 28 päivänä kesäkuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 834/2007 säädetyt edellytykset,
  viljelijöiden, jotka ovat asetuksen (EU) N:o [
  .
  ..] [RDR] 29 artiklan mukaisesti säädettyjen maatalouden ympäristö- ja ilmastotukien edunsaajia, ja viljelijöiden, joiden tila sijaitsee Natura 2000 -alueilla,
  olisi hyödyttävä viherryttämiselementistä ilman lisävelvollisuuksia.
  Viljelijöiden, joiden tila on saanut kansallisen ympäristösertifiointijärjestelmän myöntämän sertifikaatin, olisi myös voitava hyötyä viherryttämiselementistä tietyin edellytyksin. Viljelijät, joiden maatilasta vähintään 75:tä prosenttia pidetään pysyvänä nurmena tai pysyvänä laitumena tai käytetään sellaisten kasvien viljelyyn, jotka kasvavat veden alla, on vapautettava viljelyn monipuolistamista koskevasta sekä luonnonhoitoaloihin liittyvistä velvoitteista. Tätä vapautusta olisi sovellettava vain silloin, kun jäljellä olevasta tukikelpoisesta maatalousmaasta enintään 50 hehtaaria on peltomaata.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (28) | Sen varmistamiseksi, että
  viljelijät
  säilyttävät pysyvänä nurmena olevat maa-alat pysyvänä nurmena, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä kyseisen toimenpiteen soveltamissääntöjen vahvistamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(28)

Sen varmistamiseksi, että
  viljelijät
  säilyttävät pysyvänä nurmena olevat maa-alat pysyvänä nurmena, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä kyseisen toimenpiteen soveltamissääntöjen vahvistamiseksi.

| (28) | Sen varmistamiseksi, että
  jäsenvaltiot
  säilyttävät pysyvänä nurmena
  ja pysyvänä laitumena
  olevat maa-alat pysyvänä nurmena
  ja pysyvänä laitumena
  , komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä kyseisen toimenpiteen soveltamissääntöjen vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

(28)

Sen varmistamiseksi, että
  jäsenvaltiot
  säilyttävät pysyvänä nurmena
  ja pysyvänä laitumena
  olevat maa-alat pysyvänä nurmena
  ja pysyvänä laitumena
  , komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä kyseisen toimenpiteen soveltamissääntöjen vahvistamiseksi.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (29) | Sen varmistamiseksi, että luonnonhoitoaloja koskeva toimenpide pannaan täytäntöön tehokkaasti ja johdonmukaisesti sekä jäsenvaltioiden erityispiirteet huomioon ottaen, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä luonnonhoitoaloja koskevassa toimenpiteessä mainittujen luonnonhoitoalojen tyyppien tarkentamiseksi
  sekä
  muiden sellaisten luonnonhoitoalojen tyyppien mukaan ottamiseksi ja määrittelemiseksi, jotka voidaan ottaa huomioon mainitussa toimenpiteessä tarkoitetun prosenttiosuuden noudattamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(29)

Sen varmistamiseksi, että luonnonhoitoaloja koskeva toimenpide pannaan täytäntöön tehokkaasti ja johdonmukaisesti sekä jäsenvaltioiden erityispiirteet huomioon ottaen, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä luonnonhoitoaloja koskevassa toimenpiteessä mainittujen luonnonhoitoalojen tyyppien tarkentamiseksi
  sekä
  muiden sellaisten luonnonhoitoalojen tyyppien mukaan ottamiseksi ja määrittelemiseksi, jotka voidaan ottaa huomioon mainitussa toimenpiteessä tarkoitetun prosenttiosuuden noudattamiseksi.

| (29) | Sen varmistamiseksi, että luonnonhoitoaloja koskeva toimenpide pannaan täytäntöön tehokkaasti ja johdonmukaisesti sekä jäsenvaltioiden erityispiirteet huomioon ottaen, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä luonnonhoitoaloja koskevassa toimenpiteessä mainittujen luonnonhoitoalojen tyyppien tarkentamiseksi, muiden sellaisten luonnonhoitoalojen tyyppien mukaan ottamiseksi ja määrittelemiseksi, jotka voidaan ottaa huomioon mainitussa toimenpiteessä tarkoitetun prosenttiosuuden noudattamiseksi
  , ja sellaisen unionin laajuisen painotuskertoimia koskevan kehyksen vahvistamiseksi, jonka avulla voidaan laskea luonnonhoitoalojen eri tyyppien kattama hehtaarimäärä
  . |
| --- | --- |

(29)

Sen varmistamiseksi, että luonnonhoitoaloja koskeva toimenpide pannaan täytäntöön tehokkaasti ja johdonmukaisesti sekä jäsenvaltioiden erityispiirteet huomioon ottaen, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä luonnonhoitoaloja koskevassa toimenpiteessä mainittujen luonnonhoitoalojen tyyppien tarkentamiseksi, muiden sellaisten luonnonhoitoalojen tyyppien mukaan ottamiseksi ja määrittelemiseksi, jotka voidaan ottaa huomioon mainitussa toimenpiteessä tarkoitetun prosenttiosuuden noudattamiseksi
  , ja sellaisen unionin laajuisen painotuskertoimia koskevan kehyksen vahvistamiseksi, jonka avulla voidaan laskea luonnonhoitoalojen eri tyyppien kattama hehtaarimäärä
  .

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (29 a) | Jotta voidaan parantaa ympäristöä, torjua ilmaston muutosta ja parantaa myös maatalouden olosuhteita, komission olisi viipymättä toimitettava strateginen suunnitelma kasviproteiinien hankkimisesta, jolloin Euroopan unioni voisi samalla vähentää voimakasta riippuvuuttaan niiden ulkomaisesta tuonnista. Suunnitelman pohjalta pitäisi pystyä kehittämään öljy-, valkuais- ja palkokasvien viljelyä yhteisen maatalouspolitiikan piirissä ja edistää maatalouden alan tutkimusta hyvin sopeutuneista ja tuottoisista lajikkeista. |

Komission teksti

Tarkistus

(29 a)

Jotta voidaan parantaa ympäristöä, torjua ilmaston muutosta ja parantaa myös maatalouden olosuhteita, komission olisi viipymättä toimitettava strateginen suunnitelma kasviproteiinien hankkimisesta, jolloin Euroopan unioni voisi samalla vähentää voimakasta riippuvuuttaan niiden ulkomaisesta tuonnista. Suunnitelman pohjalta pitäisi pystyä kehittämään öljy-, valkuais- ja palkokasvien viljelyä yhteisen maatalouspolitiikan piirissä ja edistää maatalouden alan tutkimusta hyvin sopeutuneista ja tuottoisista lajikkeista.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 33 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (33) | Jäsenvaltioiden olisi sallittava käyttää tietty osa kansallisista enimmäismääristään tuotantosidonnaiseen suoraan tukeen tietyillä aloilla tarkoin määritellyissä tapauksissa. Määrärahat, jotka voidaan käyttää tuotantosidonnaiseen tukeen, olisi rajoitettava asianmukaiselle tasolle, ja olisi sallittava, että tällaista tukea myönnetään jäsenvaltioissa tai jäsenvaltioiden alueilla, joissa/joilla esiintyy erityisiä vaikeuksia tietyillä taloudellisista, ympäristöllisistä ja/tai yhteiskunnallisista syistä erityisen tärkeillä maatalouden muodoilla tai aloilla. Jäsenvaltion olisi sallittava käyttää kyseiseen tukeen enintään
  5 prosenttia
  kansallisesta enimmäismäärästään
  tai 10 prosenttia silloin, kun tuotantosidonnaisen tuen määrä on ollut jäsenvaltiossa ainakin yhtenä vuonna vuosien 2010–2013 aikana yli 5 prosenttia
  .
  Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa jäsenvaltion olisi kuitenkin sallittava käyttää enemmän kuin 10 prosenttia kansallisesta enimmäismäärästään, jos jonkin alueen todetaan olevan tarpeidensa puolesta haavoittuva.
  Tuotantosidonnaista tukea olisi myönnettävä vain siinä määrin kuin on tarpeen luoda kannustimia nykyisen tuotantotason säilyttämiseksi asianomaisilla alueilla. Tämän tuen olisi oltava myös sellaisten viljelijöiden saatavilla, joilla on 31 päivänä joulukuuta 2013 asetusten (EY) N:o 1782/2003 ja (EY) N:o 73/2009 mukaisesti myönnettyjä erityistukioikeuksia ja joilla ei ole tukikelpoisia hehtaareita tukioikeuksien aktivoimiseksi. Kun kyseessä on
  sellaisen
  vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen hyväksyminen,
  joka ylittää 10 prosenttia jäsenvaltion vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä,
  komissiolle olisi
  lisäksi
  siirrettävä valta
  hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä soveltamatta asetusta (EU) N:o 182/2011. |

Komission teksti

Tarkistus

(33)

Jäsenvaltioiden olisi sallittava käyttää tietty osa kansallisista enimmäismääristään tuotantosidonnaiseen suoraan tukeen tietyillä aloilla tarkoin määritellyissä tapauksissa. Määrärahat, jotka voidaan käyttää tuotantosidonnaiseen tukeen, olisi rajoitettava asianmukaiselle tasolle, ja olisi sallittava, että tällaista tukea myönnetään jäsenvaltioissa tai jäsenvaltioiden alueilla, joissa/joilla esiintyy erityisiä vaikeuksia tietyillä taloudellisista, ympäristöllisistä ja/tai yhteiskunnallisista syistä erityisen tärkeillä maatalouden muodoilla tai aloilla. Jäsenvaltion olisi sallittava käyttää kyseiseen tukeen enintään
  5 prosenttia
  kansallisesta enimmäismäärästään
  tai 10 prosenttia silloin, kun tuotantosidonnaisen tuen määrä on ollut jäsenvaltiossa ainakin yhtenä vuonna vuosien 2010–2013 aikana yli 5 prosenttia
  .
  Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa jäsenvaltion olisi kuitenkin sallittava käyttää enemmän kuin 10 prosenttia kansallisesta enimmäismäärästään, jos jonkin alueen todetaan olevan tarpeidensa puolesta haavoittuva.
  Tuotantosidonnaista tukea olisi myönnettävä vain siinä määrin kuin on tarpeen luoda kannustimia nykyisen tuotantotason säilyttämiseksi asianomaisilla alueilla. Tämän tuen olisi oltava myös sellaisten viljelijöiden saatavilla, joilla on 31 päivänä joulukuuta 2013 asetusten (EY) N:o 1782/2003 ja (EY) N:o 73/2009 mukaisesti myönnettyjä erityistukioikeuksia ja joilla ei ole tukikelpoisia hehtaareita tukioikeuksien aktivoimiseksi. Kun kyseessä on
  sellaisen
  vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen hyväksyminen,
  joka ylittää 10 prosenttia jäsenvaltion vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä,
  komissiolle olisi
  lisäksi
  siirrettävä valta
  hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä soveltamatta asetusta (EU) N:o 182/2011.

| (33) | Jäsenvaltioiden olisi sallittava käyttää tietty osa kansallisista enimmäismääristään tuotantosidonnaiseen suoraan tukeen tietyillä aloilla tarkoin määritellyissä tapauksissa. Määrärahat, jotka voidaan käyttää tuotantosidonnaiseen tukeen, olisi rajoitettava asianmukaiselle tasolle, ja olisi sallittava, että tällaista tukea myönnetään jäsenvaltioissa tai jäsenvaltioiden alueilla, joissa/joilla esiintyy erityisiä vaikeuksia tietyillä taloudellisista, ympäristöllisistä ja/tai yhteiskunnallisista syistä erityisen tärkeillä maatalouden muodoilla tai aloilla. Jäsenvaltion olisi sallittava käyttää kyseiseen tukeen enintään
  15 prosenttia
  kansallisesta enimmäismäärästään.
  Tätä prosenttiosuutta voidaan nostaa kolmella prosenttiyksiköllä jäsenvaltioissa, joissa päätetään käyttää vähintään 3 prosenttia kansallisesta enimmäismäärästä valkuaiskasvituotannon tukemiseen.
  Tuotantosidonnaista tukea olisi myönnettävä vain siinä määrin kuin on tarpeen luoda kannustimia nykyisen tuotantotason säilyttämiseksi asianomaisilla alueilla
  , paitsi jos tukea myönnetään ympäristötarkoituksiin
  . Tämän tuen olisi oltava myös sellaisten viljelijöiden saatavilla, joilla on 31 päivänä joulukuuta 2013 asetusten (EY) N:o 1782/2003 ja (EY) N:o 73/2009 mukaisesti myönnettyjä erityistukioikeuksia ja joilla ei ole tukikelpoisia hehtaareita tukioikeuksien aktivoimiseksi. Kun kyseessä on vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen hyväksyminen, komissiolle olisi siirrettävä valta
  antaa delegoituja säädöksiä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(33)

Jäsenvaltioiden olisi sallittava käyttää tietty osa kansallisista enimmäismääristään tuotantosidonnaiseen suoraan tukeen tietyillä aloilla tarkoin määritellyissä tapauksissa. Määrärahat, jotka voidaan käyttää tuotantosidonnaiseen tukeen, olisi rajoitettava asianmukaiselle tasolle, ja olisi sallittava, että tällaista tukea myönnetään jäsenvaltioissa tai jäsenvaltioiden alueilla, joissa/joilla esiintyy erityisiä vaikeuksia tietyillä taloudellisista, ympäristöllisistä ja/tai yhteiskunnallisista syistä erityisen tärkeillä maatalouden muodoilla tai aloilla. Jäsenvaltion olisi sallittava käyttää kyseiseen tukeen enintään
  15 prosenttia
  kansallisesta enimmäismäärästään.
  Tätä prosenttiosuutta voidaan nostaa kolmella prosenttiyksiköllä jäsenvaltioissa, joissa päätetään käyttää vähintään 3 prosenttia kansallisesta enimmäismäärästä valkuaiskasvituotannon tukemiseen.
  Tuotantosidonnaista tukea olisi myönnettävä vain siinä määrin kuin on tarpeen luoda kannustimia nykyisen tuotantotason säilyttämiseksi asianomaisilla alueilla
  , paitsi jos tukea myönnetään ympäristötarkoituksiin
  . Tämän tuen olisi oltava myös sellaisten viljelijöiden saatavilla, joilla on 31 päivänä joulukuuta 2013 asetusten (EY) N:o 1782/2003 ja (EY) N:o 73/2009 mukaisesti myönnettyjä erityistukioikeuksia ja joilla ei ole tukikelpoisia hehtaareita tukioikeuksien aktivoimiseksi. Kun kyseessä on vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen hyväksyminen, komissiolle olisi siirrettävä valta
  antaa delegoituja säädöksiä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 38 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (38) | Pienviljelijöille
  olisi
  otettava
  käyttöön yksinkertainen erityisjärjestelmä suorien tukien hallintoon ja valvontaan liittyvien hallinnollisten kustannusten vähentämiseksi. Sen vuoksi olisi
  vahvistettava
  kiinteämääräinen kertatuki, joka kattaa kaikki suorat tuet. Olisi
  otettava
  käyttöön muodollisuuksien yksinkertaistamiseen tähtääviä sääntöjä keventämällä pienviljelijöiden velvollisuuksia, jotka liittyvät muun muassa tuen hakemiseen, ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisiin maatalouskäytäntöihin, täydentäviin ehtoihin ja asetuksessa (EU) N:o [HZR] säädettyihin tarkastuksiin, vaarantamatta kuitenkaan uudistuksen kokonaistavoitteita ja edellyttäen, että asetuksen (EU) N:o [HZR] liitteessä II tarkoitettua unionin lainsäädäntöä sovelletaan pienviljelijöihin. Tällä järjestelmällä on tarkoitus tukea unionin nykyistä, pientiloista muodostuvaa maatalouden rakennetta estämättä kuitenkaan pyrkimystä kilpailukykyisempiin rakenteisiin. Sen vuoksi järjestelmää olisi sovellettava ainoastaan jo olemassa oleviin tiloihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(38)

Pienviljelijöille
  olisi
  otettava
  käyttöön yksinkertainen erityisjärjestelmä suorien tukien hallintoon ja valvontaan liittyvien hallinnollisten kustannusten vähentämiseksi. Sen vuoksi olisi
  vahvistettava
  kiinteämääräinen kertatuki, joka kattaa kaikki suorat tuet. Olisi
  otettava
  käyttöön muodollisuuksien yksinkertaistamiseen tähtääviä sääntöjä keventämällä pienviljelijöiden velvollisuuksia, jotka liittyvät muun muassa tuen hakemiseen, ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisiin maatalouskäytäntöihin, täydentäviin ehtoihin ja asetuksessa (EU) N:o [HZR] säädettyihin tarkastuksiin, vaarantamatta kuitenkaan uudistuksen kokonaistavoitteita ja edellyttäen, että asetuksen (EU) N:o [HZR] liitteessä II tarkoitettua unionin lainsäädäntöä sovelletaan pienviljelijöihin. Tällä järjestelmällä on tarkoitus tukea unionin nykyistä, pientiloista muodostuvaa maatalouden rakennetta estämättä kuitenkaan pyrkimystä kilpailukykyisempiin rakenteisiin. Sen vuoksi järjestelmää olisi sovellettava ainoastaan jo olemassa oleviin tiloihin.

| (38) | Jäsenvaltioiden
  olisi
  voitava ottaa
  käyttöön
  pienviljelijöitä koskeva
  yksinkertainen erityisjärjestelmä suorien tukien hallintoon ja valvontaan liittyvien hallinnollisten kustannusten vähentämiseksi. Sen vuoksi
  jäsenvaltioiden
  olisi
  voitava vahvistaa
  kiinteämääräinen kertatuki
  tai edunsaajakohtainen kiinteä vuosittainen tuki
  , joka kattaa kaikki suorat tuet.
  Viljelijöiden, joiden vuotuinen tuki on enintään 1 500 euroa,
  olisi
  kuuluttava automaattisesti tähän järjestelmään. Olisi oltava mahdollista ottaa
  käyttöön muodollisuuksien yksinkertaistamiseen tähtääviä sääntöjä keventämällä pienviljelijöiden velvollisuuksia, jotka liittyvät muun muassa tuen hakemiseen, ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisiin maatalouskäytäntöihin, täydentäviin ehtoihin ja asetuksessa (EU) N:o [...] [HZR] säädettyihin tarkastuksiin, vaarantamatta kuitenkaan uudistuksen kokonaistavoitteita ja edellyttäen, että asetuksen (EU) N:o [...] [HZR] liitteessä II tarkoitettua unionin lainsäädäntöä sovelletaan pienviljelijöihin. Tällä järjestelmällä on tarkoitus tukea unionin nykyistä, pientiloista muodostuvaa maatalouden rakennetta estämättä kuitenkaan pyrkimystä kilpailukykyisempiin rakenteisiin. Sen vuoksi järjestelmää olisi sovellettava ainoastaan jo olemassa oleviin tiloihin. |
| --- | --- |

(38)

Jäsenvaltioiden
  olisi
  voitava ottaa
  käyttöön
  pienviljelijöitä koskeva
  yksinkertainen erityisjärjestelmä suorien tukien hallintoon ja valvontaan liittyvien hallinnollisten kustannusten vähentämiseksi. Sen vuoksi
  jäsenvaltioiden
  olisi
  voitava vahvistaa
  kiinteämääräinen kertatuki
  tai edunsaajakohtainen kiinteä vuosittainen tuki
  , joka kattaa kaikki suorat tuet.
  Viljelijöiden, joiden vuotuinen tuki on enintään 1 500 euroa,
  olisi
  kuuluttava automaattisesti tähän järjestelmään. Olisi oltava mahdollista ottaa
  käyttöön muodollisuuksien yksinkertaistamiseen tähtääviä sääntöjä keventämällä pienviljelijöiden velvollisuuksia, jotka liittyvät muun muassa tuen hakemiseen, ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisiin maatalouskäytäntöihin, täydentäviin ehtoihin ja asetuksessa (EU) N:o [...] [HZR] säädettyihin tarkastuksiin, vaarantamatta kuitenkaan uudistuksen kokonaistavoitteita ja edellyttäen, että asetuksen (EU) N:o [...] [HZR] liitteessä II tarkoitettua unionin lainsäädäntöä sovelletaan pienviljelijöihin. Tällä järjestelmällä on tarkoitus tukea unionin nykyistä, pientiloista muodostuvaa maatalouden rakennetta estämättä kuitenkaan pyrkimystä kilpailukykyisempiin rakenteisiin. Sen vuoksi järjestelmää olisi sovellettava ainoastaan jo olemassa oleviin tiloihin.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 40 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (40) | Mainittujen alueiden suoria tukia olisi yksinkertaisuuden vuoksi ja ottaen huomioon syrjäisimpien alueiden erityisolosuhteet hallinnoitava asetuksessa (EY) N:o 247/2006 vahvistetuissa tukiohjelmissa. Sen vuoksi mainittuihin alueisiin ei pitäisi soveltaa tämän asetuksen säännöksiä, jotka liittyvät perustukijärjestelmään ja siihen liittyviin tukiin ja tuotantosidonnaiseen tukeen. |

Komission teksti

Tarkistus

(40)

Mainittujen alueiden suoria tukia olisi yksinkertaisuuden vuoksi ja ottaen huomioon syrjäisimpien alueiden erityisolosuhteet hallinnoitava asetuksessa (EY) N:o 247/2006 vahvistetuissa tukiohjelmissa. Sen vuoksi mainittuihin alueisiin ei pitäisi soveltaa tämän asetuksen säännöksiä, jotka liittyvät perustukijärjestelmään ja siihen liittyviin tukiin ja tuotantosidonnaiseen tukeen.

| (40) | Mainittujen alueiden suoria tukia olisi yksinkertaisuuden vuoksi ja ottaen huomioon syrjäisimpien alueiden erityisolosuhteet hallinnoitava asetuksessa (EY) N:o 247/2006 vahvistetuissa tukiohjelmissa. Sen vuoksi mainittuihin alueisiin ei pitäisi soveltaa tämän asetuksen säännöksiä, jotka liittyvät perustukijärjestelmään ja siihen liittyviin tukiin ja tuotantosidonnaiseen tukeen.
  Tästä huolimatta olisi syytä arvioida vaikutuksia, joita mikä tahansa tämän asetuksen muutos saattaa näillä alueilla aiheuttaa. |
| --- | --- |

(40)

Mainittujen alueiden suoria tukia olisi yksinkertaisuuden vuoksi ja ottaen huomioon syrjäisimpien alueiden erityisolosuhteet hallinnoitava asetuksessa (EY) N:o 247/2006 vahvistetuissa tukiohjelmissa. Sen vuoksi mainittuihin alueisiin ei pitäisi soveltaa tämän asetuksen säännöksiä, jotka liittyvät perustukijärjestelmään ja siihen liittyviin tukiin ja tuotantosidonnaiseen tukeen.
  Tästä huolimatta olisi syytä arvioida vaikutuksia, joita mikä tahansa tämän asetuksen muutos saattaa näillä alueilla aiheuttaa.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 40 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (40 a) | Tietyillä syrjäisillä alueilla maatalousalan monimuotoisuus yhdessä tehottomien tuotantojärjestelmien kanssa antaa perusteet käyttää erityisiä maatalouspolitiikan välineitä, joista Euroopan unionilla on riittävä kokemus ja joilla tehdään maatalousalasta markkinasuuntautuneempi, vähennetään toiminnan lopettamisesta johtuvia ympäristövaikutuksia ja mahdollistetaan maaseutuyhteisöjen säilyttäminen kestävyystavoitteen mukaisesti. On tutkittava perusteellisesti erityisjärjestelyjä niille Euroopan unionin saarialueille, joiden ominaispiirteet muistuttavat alueita, joilla nämä maatalouspolitiikan välineet ovat osoittautuneet toimiviksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(40 a)

Tietyillä syrjäisillä alueilla maatalousalan monimuotoisuus yhdessä tehottomien tuotantojärjestelmien kanssa antaa perusteet käyttää erityisiä maatalouspolitiikan välineitä, joista Euroopan unionilla on riittävä kokemus ja joilla tehdään maatalousalasta markkinasuuntautuneempi, vähennetään toiminnan lopettamisesta johtuvia ympäristövaikutuksia ja mahdollistetaan maaseutuyhteisöjen säilyttäminen kestävyystavoitteen mukaisesti. On tutkittava perusteellisesti erityisjärjestelyjä niille Euroopan unionin saarialueille, joiden ominaispiirteet muistuttavat alueita, joilla nämä maatalouspolitiikan välineet ovat osoittautuneet toimiviksi.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 43 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (43) | Jäsenvaltioilla olisi maaseudun kehittämispolitiikan vahvistamiseksi oltava mahdollisuus siirtää varoja suorien tukien enimmäismäärästään maaseudun kehittämistukeen. Jäsenvaltioissa, joissa suorien tukien taso on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta, olisi vastaavasti oltava mahdollisuus siirtää varoja maaseudun kehittämistuesta suorien tukien enimmäismäärään. Tällaiset valinnat olisi tehtävä tietyissä rajoissa
  yhden kerran koko tämän asetuksen soveltamisajaksi
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(43)

Jäsenvaltioilla olisi maaseudun kehittämispolitiikan vahvistamiseksi oltava mahdollisuus siirtää varoja suorien tukien enimmäismäärästään maaseudun kehittämistukeen. Jäsenvaltioissa, joissa suorien tukien taso on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta, olisi vastaavasti oltava mahdollisuus siirtää varoja maaseudun kehittämistuesta suorien tukien enimmäismäärään. Tällaiset valinnat olisi tehtävä tietyissä rajoissa
  yhden kerran koko tämän asetuksen soveltamisajaksi
  .

| (43) | Jäsenvaltioilla olisi maaseudun kehittämispolitiikan vahvistamiseksi oltava mahdollisuus siirtää varoja suorien tukien enimmäismäärästään maaseudun kehittämistukeen.
  Kaikkien jäsenvaltioiden olisi voitava täydentää näitä siirrettäviä varoja summalla, joka vastaa viherryttämistoimenpiteisiin käyttämättä jääneitä varoja, jotta ne voivat tarjota lisätukea maatalouden ympäristö- ja ilmastotoimenpiteisiin.
  Jäsenvaltioissa, joissa suorien tukien taso on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta, olisi vastaavasti oltava mahdollisuus siirtää varoja maaseudun kehittämistuesta suorien tukien enimmäismäärään. Tällaiset valinnat olisi tehtävä tietyissä rajoissa
  ja niitä olisi tarkistettava joko 1 päivään elokuuta 2015 tai 1 päivään elokuuta 2017 mennessä
  . |
| --- | --- |

(43)

Jäsenvaltioilla olisi maaseudun kehittämispolitiikan vahvistamiseksi oltava mahdollisuus siirtää varoja suorien tukien enimmäismäärästään maaseudun kehittämistukeen.
  Kaikkien jäsenvaltioiden olisi voitava täydentää näitä siirrettäviä varoja summalla, joka vastaa viherryttämistoimenpiteisiin käyttämättä jääneitä varoja, jotta ne voivat tarjota lisätukea maatalouden ympäristö- ja ilmastotoimenpiteisiin.
  Jäsenvaltioissa, joissa suorien tukien taso on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta, olisi vastaavasti oltava mahdollisuus siirtää varoja maaseudun kehittämistuesta suorien tukien enimmäismäärään. Tällaiset valinnat olisi tehtävä tietyissä rajoissa
  ja niitä olisi tarkistettava joko 1 päivään elokuuta 2015 tai 1 päivään elokuuta 2017 mennessä
  .

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – b alakohta – iii a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iii a) | mehiläisyhdyskuntia koskevaa uutta unionin rahoittamaa tukijärjestelmää mehiläishoitoalalle; |

Komission teksti

Tarkistus

iii a)

mehiläisyhdyskuntia koskevaa uutta unionin rahoittamaa tukijärjestelmää mehiläishoitoalalle;

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

2 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti liitteessä I esitetyn tukijärjestelmiä koskevan luettelon muuttamiseksi. | Siirretään komissiolle
  oikeusvarmuuden varmistamiseksi
  valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti liitteessä I esitetyn tukijärjestelmiä koskevan luettelon muuttamiseksi
  siinä määrin kuin on tarpeen tämän asetuksen voimaantulon jälkeen hyväksytyillä uusilla tukijärjestelmiä koskevilla säädöksillä tehtyjen muutosten huomioon ottamiseksi
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti liitteessä I esitetyn tukijärjestelmiä koskevan luettelon muuttamiseksi.

Siirretään komissiolle
  oikeusvarmuuden varmistamiseksi
  valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti liitteessä I esitetyn tukijärjestelmiä koskevan luettelon muuttamiseksi
  siinä määrin kuin on tarpeen tämän asetuksen voimaantulon jälkeen hyväksytyillä uusilla tukijärjestelmiä koskevilla säädöksillä tehtyjen muutosten huomioon ottamiseksi
  .

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – c alakohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | maataloustuotteiden kasvatusta tai viljelyä sadonkorjuu, lypsäminen sekä tuotantoeläinten kasvatus ja pito mukaan luettuina, |

Komission teksti

Tarkistus

—

maataloustuotteiden kasvatusta tai viljelyä sadonkorjuu, lypsäminen sekä tuotantoeläinten kasvatus ja pito mukaan luettuina,

| — | maataloustuotantoa, johon sisältyy
  maataloustuotteiden kasvatusta tai viljelyä sadonkorjuu, lypsäminen sekä tuotantoeläinten kasvatus ja pito mukaan luettuina, |
| --- | --- |

—

maataloustuotantoa, johon sisältyy
  maataloustuotteiden kasvatusta tai viljelyä sadonkorjuu, lypsäminen sekä tuotantoeläinten kasvatus ja pito mukaan luettuina,

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – c alakohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | maatalousmaan säilyttämistä sellaisessa kunnossa, että se soveltuu laitumeksi tai viljelyyn
  ilman
  , että
  sitä pitäisi erityisesti valmistella muutoin kuin perinteisillä maatalousmenetelmillä ja -koneilla, tai |

Komission teksti

Tarkistus

—

maatalousmaan säilyttämistä sellaisessa kunnossa, että se soveltuu laitumeksi tai viljelyyn
  ilman
  , että
  sitä pitäisi erityisesti valmistella muutoin kuin perinteisillä maatalousmenetelmillä ja -koneilla, tai

| — | maatalousmaan säilyttämistä sellaisessa kunnossa, että se soveltuu laitumeksi tai viljelyyn
  ; edellyttäen
  , että
  kun kyse on tällaisessa kunnossa luontaisella tavalla pidettävästä maatalousmaasta, jäsenvaltio on vahvistanut vähimmäistoimet; |
| --- | --- |

—

maatalousmaan säilyttämistä sellaisessa kunnossa, että se soveltuu laitumeksi tai viljelyyn
  ; edellyttäen
  , että
  kun kyse on tällaisessa kunnossa luontaisella tavalla pidettävästä maatalousmaasta, jäsenvaltio on vahvistanut vähimmäistoimet;

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – c alakohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | jäsenvaltioiden määrittelemiä vähimmäistoimia sellaisessa kunnossa luontaisella tavalla pidettävällä maatalousmaalla, että se soveltuu laitumeksi tai viljelyyn; |

Komission teksti

Tarkistus

—

jäsenvaltioiden määrittelemiä vähimmäistoimia sellaisessa kunnossa luontaisella tavalla pidettävällä maatalousmaalla, että se soveltuu laitumeksi tai viljelyyn;

| — | jäsenvaltioiden määrittelemiä vähimmäistoimia
  , jotka tarvittaessa perustuvat eläintiheyden vähimmäisarvoon,
  sellaisessa kunnossa luontaisella tavalla pidettävällä maatalousmaalla, että se soveltuu laitumeksi tai viljelyyn; |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden määrittelemiä vähimmäistoimia
  , jotka tarvittaessa perustuvat eläintiheyden vähimmäisarvoon,
  sellaisessa kunnossa luontaisella tavalla pidettävällä maatalousmaalla, että se soveltuu laitumeksi tai viljelyyn;

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | ”maatalousmaalla” pellon, pysyvien nurmien tai pysyvien viljelmien pinta-alaa; |

Komission teksti

Tarkistus

e)

”maatalousmaalla” pellon, pysyvien nurmien tai pysyvien viljelmien pinta-alaa;

| e) | ”maatalousmaalla” pellon, pysyvien nurmien
  ja pysyvien laidunten
  tai pysyvien viljelmien pinta-alaa; |
| --- | --- |

e)

”maatalousmaalla” pellon, pysyvien nurmien
  ja pysyvien laidunten
  tai pysyvien viljelmien pinta-alaa;

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – g alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| g) | ”pysyvillä viljelmillä” viljelykiertoon kuulumattomia kasveja, jotka ovat muita kuin pysyvät nurmet, joihin maata käytetään viiden vuoden ajan tai pidempään ja joista saadaan toistuvia satoja, mukaan luettuina taimitarhat ja lyhytkiertoinen energiapuu; |

Komission teksti

Tarkistus

g)

”pysyvillä viljelmillä” viljelykiertoon kuulumattomia kasveja, jotka ovat muita kuin pysyvät nurmet, joihin maata käytetään viiden vuoden ajan tai pidempään ja joista saadaan toistuvia satoja, mukaan luettuina taimitarhat ja lyhytkiertoinen energiapuu;

| g) | ”pysyvillä viljelmillä” viljelykiertoon kuulumattomia kasveja, jotka ovat muita kuin pysyvät nurmet
  ja pysyvät laitumet
  , joihin maata käytetään viiden vuoden ajan tai pidempään ja joista saadaan toistuvia satoja, mukaan luettuina taimitarhat
  , perinteiset hedelmätarhat
  ja lyhytkiertoinen energiapuu; |
| --- | --- |

g)

”pysyvillä viljelmillä” viljelykiertoon kuulumattomia kasveja, jotka ovat muita kuin pysyvät nurmet
  ja pysyvät laitumet
  , joihin maata käytetään viiden vuoden ajan tai pidempään ja joista saadaan toistuvia satoja, mukaan luettuina taimitarhat
  , perinteiset hedelmätarhat
  ja lyhytkiertoinen energiapuu;

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – h alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| h) | ”pysyvällä nurmella” maata, jota käytetään
  heinäkasvien
  tai muiden
  nurmirehukasvien
  kasvattamiseen joko luontaisella tavalla (itseuudistuva) tai viljelemällä (kylvämällä) ja joka ei
  ole kuulunut
  tilan viljelykiertoon vähintään
  viiteen
  vuoteen; se voi sisältää muita
  laidunnettaviksi soveltuvia lajeja, jos heinäkasveja tai muita nurmirehukasveja on enemmistö
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

h)

”pysyvällä nurmella” maata, jota käytetään
  heinäkasvien
  tai muiden
  nurmirehukasvien
  kasvattamiseen joko luontaisella tavalla (itseuudistuva) tai viljelemällä (kylvämällä) ja joka ei
  ole kuulunut
  tilan viljelykiertoon vähintään
  viiteen
  vuoteen; se voi sisältää muita
  laidunnettaviksi soveltuvia lajeja, jos heinäkasveja tai muita nurmirehukasveja on enemmistö
  ;

| h) | ”pysyvällä nurmella
  ja pysyvällä laitumella
  ” maata, jota käytetään
  ruohovartisten kasvien, pensaiden ja/tai puiden
  tai
  laiduntamiseen soveltuvien
  muiden
  lajien
  kasvattamiseen
  rehuksi
  joko luontaisella tavalla (itseuudistuva) tai viljelemällä (kylvämällä), ja joka ei
  kuulu
  tilan viljelykiertoon
  ja jota ei ole kynnetty
  vähintään
  seitsemään
  vuoteen; se voi sisältää muita
  piirteitä, jotka ovat tärkeitä maan pysyväksi laitumeksi määrittelemisen kannalta
  ; |
| --- | --- |

h)

”pysyvällä nurmella
  ja pysyvällä laitumella
  ” maata, jota käytetään
  ruohovartisten kasvien, pensaiden ja/tai puiden
  tai
  laiduntamiseen soveltuvien
  muiden
  lajien
  kasvattamiseen
  rehuksi
  joko luontaisella tavalla (itseuudistuva) tai viljelemällä (kylvämällä), ja joka ei
  kuulu
  tilan viljelykiertoon
  ja jota ei ole kynnetty
  vähintään
  seitsemään
  vuoteen; se voi sisältää muita
  piirteitä, jotka ovat tärkeitä maan pysyväksi laitumeksi määrittelemisen kannalta
  ;

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | ”heinäkasveilla tai muilla nurmirehukasveilla” kaikkia ruohovartisia kasveja, joita jäsenvaltiossa esiintyy perinteisesti luonnonlaitumilla tai jotka tavallisesti sisältyvät keto- tai niittysiemenseoksiin (riippumatta siitä käytetäänkö näitä alueita laiduntamiseen); |

Komission teksti

Tarkistus

i)

”heinäkasveilla tai muilla nurmirehukasveilla” kaikkia ruohovartisia kasveja, joita jäsenvaltiossa esiintyy perinteisesti luonnonlaitumilla tai jotka tavallisesti sisältyvät keto- tai niittysiemenseoksiin (riippumatta siitä käytetäänkö näitä alueita laiduntamiseen);

Poistetaan.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – j a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | j a) | ”perinteisillä hedelmätarhoilla” aloja, joilla kasvaa hedelmäpuita ja jotka ovat ekologisesti ja kulttuurisesti merkittäviä; |

Komission teksti

Tarkistus

j a)

”perinteisillä hedelmätarhoilla” aloja, joilla kasvaa hedelmäpuita ja jotka ovat ekologisesti ja kulttuurisesti merkittäviä;

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | tämän asetuksen mukaisen tuen saamista koskevien lisämääritelmien vahvistamiseksi; |

Komission teksti

Tarkistus

a)

tämän asetuksen mukaisen tuen saamista koskevien lisämääritelmien vahvistamiseksi;

Poistetaan.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | sellaisten
  puitteiden
  vahvistamiseksi,
  joissa
  jäsenvaltioiden on määriteltävä vähimmäistoimet aloilla, jotka pidetään laitumeksi tai viljelyyn soveltuvassa kunnossa luontaisella tavalla; |

Komission teksti

Tarkistus

b)

sellaisten
  puitteiden
  vahvistamiseksi,
  joissa
  jäsenvaltioiden on määriteltävä vähimmäistoimet aloilla, jotka pidetään laitumeksi tai viljelyyn soveltuvassa kunnossa luontaisella tavalla;

| b) | sellaisten
  perusteiden
  vahvistamiseksi,
  joiden mukaisesti
  jäsenvaltioiden on määriteltävä vähimmäistoimet aloilla, jotka pidetään laitumeksi tai viljelyyn soveltuvassa kunnossa luontaisella tavalla; |
| --- | --- |

b)

sellaisten
  perusteiden
  vahvistamiseksi,
  joiden mukaisesti
  jäsenvaltioiden on määriteltävä vähimmäistoimet aloilla, jotka pidetään laitumeksi tai viljelyyn soveltuvassa kunnossa luontaisella tavalla;

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | sellaisten perusteiden
  vahvistamiseksi, jotka viljelijän on täytettävä, jotta hänen katsottaisiin noudattaneen velvollisuutta pitää maatalousmaa 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa laitumeksi tai viljelyyn soveltuvassa kunnossa; |

Komission teksti

Tarkistus

c)

sellaisten perusteiden
  vahvistamiseksi, jotka viljelijän on täytettävä, jotta hänen katsottaisiin noudattaneen velvollisuutta pitää maatalousmaa 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa laitumeksi tai viljelyyn soveltuvassa kunnossa;

| c) | sellaisen kehyksen
  vahvistamiseksi,
  jonka puitteissa jäsenvaltioiden on määritettävä perusteet,
  jotka viljelijän on täytettävä, jotta hänen katsottaisiin noudattaneen velvollisuutta pitää maatalousmaa 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa laitumeksi tai viljelyyn soveltuvassa kunnossa; |
| --- | --- |

c)

sellaisen kehyksen
  vahvistamiseksi,
  jonka puitteissa jäsenvaltioiden on määritettävä perusteet,
  jotka viljelijän on täytettävä, jotta hänen katsottaisiin noudattaneen velvollisuutta pitää maatalousmaa 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa laitumeksi tai viljelyyn soveltuvassa kunnossa;

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | sellaisten perusteiden vahvistamiseksi, joiden mukaan määritellään heinäkasvien tai muiden nurmirehukasvien enemmistöosuus 1 kohdan h alakohdan soveltamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

d)

sellaisten perusteiden vahvistamiseksi, joiden mukaan määritellään heinäkasvien tai muiden nurmirehukasvien enemmistöosuus 1 kohdan h alakohdan soveltamiseksi.

Poistetaan.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Kunkin jäsenvaltion saataville asetetaan vuosittain unionin tukena 11 artiklassa tarkoitetuista tukikatoista johtuva arvioitu tulo, joka vastaa liitteessä II esitettyjen kansallisten enimmäismäärien, joihin lisätään 44 artiklan mukaisesti käytettävissä oleva määrä, ja liitteessä III esitettyjen enimmäisnettomäärien välistä erotusta, toimenpiteisiin, jotka toteutetaan asetuksen (EU) N:o [RDR] mukaisesti maaseuturahastosta rahoitettavissa maaseudun kehittämisohjelmissa. | 2.   Kunkin jäsenvaltion saataville asetetaan vuosittain unionin tukena 11 artiklassa tarkoitetuista tukikatoista johtuva arvioitu tulo, joka vastaa liitteessä II esitettyjen kansallisten enimmäismäärien, joihin lisätään 44 artiklan mukaisesti käytettävissä oleva määrä, ja liitteessä III esitettyjen enimmäisnettomäärien välistä erotusta,
  jäsenvaltion valitsemiin
  toimenpiteisiin, jotka toteutetaan asetuksen (EU) N:o [...] [RDR] mukaisesti maaseuturahastosta rahoitettavissa maaseudun kehittämisohjelmissa. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Kunkin jäsenvaltion saataville asetetaan vuosittain unionin tukena 11 artiklassa tarkoitetuista tukikatoista johtuva arvioitu tulo, joka vastaa liitteessä II esitettyjen kansallisten enimmäismäärien, joihin lisätään 44 artiklan mukaisesti käytettävissä oleva määrä, ja liitteessä III esitettyjen enimmäisnettomäärien välistä erotusta, toimenpiteisiin, jotka toteutetaan asetuksen (EU) N:o [RDR] mukaisesti maaseuturahastosta rahoitettavissa maaseudun kehittämisohjelmissa.

2.   Kunkin jäsenvaltion saataville asetetaan vuosittain unionin tukena 11 artiklassa tarkoitetuista tukikatoista johtuva arvioitu tulo, joka vastaa liitteessä II esitettyjen kansallisten enimmäismäärien, joihin lisätään 44 artiklan mukaisesti käytettävissä oleva määrä, ja liitteessä III esitettyjen enimmäisnettomäärien välistä erotusta,
  jäsenvaltion valitsemiin
  toimenpiteisiin, jotka toteutetaan asetuksen (EU) N:o [...] [RDR] mukaisesti maaseuturahastosta rahoitettavissa maaseudun kehittämisohjelmissa.

Tarkistus 197

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Asetuksen (EU) N:o [HZR]
  25 artiklan
  mukaisesti vahvistettua mukautusastetta sovelletaan
  ainoastaan yli 5 000 euron suuruisiin
  suoriin tukiin, jotka myönnetään viljelijöille vastaavana kalenterivuonna. | 1.   Asetuksen (EU) N:o [HZR]
  25 artiklan
  mukaisesti vahvistettua mukautusastetta sovelletaan
  kaikkiin
  suoriin tukiin, jotka myönnetään viljelijöille vastaavana kalenterivuonna. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Asetuksen (EU) N:o [HZR]
  25 artiklan
  mukaisesti vahvistettua mukautusastetta sovelletaan
  ainoastaan yli 5 000 euron suuruisiin
  suoriin tukiin, jotka myönnetään viljelijöille vastaavana kalenterivuonna.

1.   Asetuksen (EU) N:o [HZR]
  25 artiklan
  mukaisesti vahvistettua mukautusastetta sovelletaan
  kaikkiin
  suoriin tukiin, jotka myönnetään viljelijöille vastaavana kalenterivuonna.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti sellaisten sääntöjen osalta, jotka koskevat jäsenvaltioiden viljelijöihin tämän artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti soveltamien vähennysten laskentaperustetta. | Poistetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

3.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti sellaisten sääntöjen osalta, jotka koskevat jäsenvaltioiden viljelijöihin tämän artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti soveltamien vähennysten laskentaperustetta.

Poistetaan.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

9 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 9 artikla | 9 artikla |
| Aktiiviviljelijät | Aktiiviviljelijät |
| 1.   
  Suoria tukia ei myönnetä sellaiselle luonnolliselle tai oikeushenkilölle taikka luonnollisten tai oikeushenkilöiden ryhmälle, johon pätee jompi kumpi seuraavista: | 1.   
  Jäsenvaltioiden on laadittava puolueettomin ja syrjimättömin perustein lainsäädäntökehys ja määritelmät, jotta tarvittaessa voidaan varmistaa, että suoria tukia myönnetään viljelijöille, joiden maatalousmaa koostuu pääosin aloista, jotka pidetään laitumeksi tai viljelyyn soveltuvassa kunnossa luontaisella tavalla, ainoastaan sillä edellytyksellä, että viljelijät toteuttavat kyseisillä aloilla jäsenvaltion 4 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti vahvistamat vähimmäistoimet. |
| a) | suorien tukien vuotuinen määrä on alle 5 prosenttia muusta kuin maataloustoiminnasta peräisin olevista kokonaistuloista viimeisimpänä verovuonna; or |

Komission teksti

Tarkistus

9 artikla

9 artikla

Aktiiviviljelijät

Aktiiviviljelijät

1.   
  Suoria tukia ei myönnetä sellaiselle luonnolliselle tai oikeushenkilölle taikka luonnollisten tai oikeushenkilöiden ryhmälle, johon pätee jompi kumpi seuraavista:

1.   
  Jäsenvaltioiden on laadittava puolueettomin ja syrjimättömin perustein lainsäädäntökehys ja määritelmät, jotta tarvittaessa voidaan varmistaa, että suoria tukia myönnetään viljelijöille, joiden maatalousmaa koostuu pääosin aloista, jotka pidetään laitumeksi tai viljelyyn soveltuvassa kunnossa luontaisella tavalla, ainoastaan sillä edellytyksellä, että viljelijät toteuttavat kyseisillä aloilla jäsenvaltion 4 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti vahvistamat vähimmäistoimet.

a)

suorien tukien vuotuinen määrä on alle 5 prosenttia muusta kuin maataloustoiminnasta peräisin olevista kokonaistuloista viimeisimpänä verovuonna; or

| b) | maatalousmaa koostuu pääosin aloista, jotka pidetään laitumeksi tai viljelyyn soveltuvassa kunnossa luontaisella tavalla, eikä mainittu henkilö tai ryhmä harjoita kyseisillä aloilla jäsenvaltion 4 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti vahvistamia vähimmäistoimia. |
| --- | --- |

b)

maatalousmaa koostuu pääosin aloista, jotka pidetään laitumeksi tai viljelyyn soveltuvassa kunnossa luontaisella tavalla, eikä mainittu henkilö tai ryhmä harjoita kyseisillä aloilla jäsenvaltion 4 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti vahvistamia vähimmäistoimia.

Kuljetusyritysten, lentoasemien, rakennusalan yritysten, urheilukenttiä hallinnoivien yritysten, leirintäalueiden pitäjien ja kaivosyhtiöiden kaltaisia toimijoita tai muita muuta kuin maataloustoimintaa harjoittavia yrityksiä, jotka jäsenvaltioiden on määriteltävä puolueettomin ja syrjimättömin perustein, ei voida pitää lähtökohtaisesti aktiiviviljelijöinä eivätkä ne voi saada suoria tukia. Jäsenvaltio voi päättää, että kyseiset yritykset voivat hakea tukikelpoisuutta, mikäli ne voivat esittää tarkistettavissa olevaa näyttöä siitä, että maataloustoiminta muodostaa merkittävän osan koko niiden taloudellisesta toiminnasta tai että niiden pääliiketoimintaan tai toimialaan kuuluu maataloustoiminnan harjoittaminen.

Jäsenvaltiot voivat päättää lisätä tukikelpoisten yhteisöjen luetteloonsa tai poistaa siitä muita kuin toisessa alakohdassa lueteltuja yhteisöjä ilmoitettuaan siitä ensin asianmukaisesti komissiolle ja edellyttäen, että ne esittävät puolueettomat ja syrjimättömät perusteet päätökselleen.

2.   
  Edellä olevaa 1 kohtaa
  ei sovelleta viljelijöihin, jotka saivat edellisvuonna suoria tukia alle 5 000 euroa.

2.   
  Jäsenvaltiot voivat päättää, että tätä artiklaa
  ei sovelleta viljelijöihin, jotka saivat edellisvuonna suoria tukia alle 5 000 euroa.

3.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti
  seuraavista:

3.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti
  niiden perusteiden määrittämiseksi, joiden mukaan viljelijän maatalousmaata on pidettävä pääasiallisesti alana, joka pidetään laitumeksi tai viljelyyn soveltuvassa kunnossa luontaisella tavalla.

| a) | perusteet suorien tukien määrän vahvistamiseksi 1 ja 2 kohdan soveltamiseksi erityisesti tukioikeuksien ensimmäisenä myöntämisvuonna silloin kun tukioikeuksien arvoa ei ole vielä lopullisesti vahvistettu, sekä uusien viljelijöiden osalta; |
| --- | --- |

a)

perusteet suorien tukien määrän vahvistamiseksi 1 ja 2 kohdan soveltamiseksi erityisesti tukioikeuksien ensimmäisenä myöntämisvuonna silloin kun tukioikeuksien arvoa ei ole vielä lopullisesti vahvistettu, sekä uusien viljelijöiden osalta;

| b) | poikkeukset säännöstä, jonka mukaan huomioon on otettava viimeisimmän verovuoden tulot, silloin kun mainittuja lukuja ei ole saatavilla; ja |
| --- | --- |

b)

poikkeukset säännöstä, jonka mukaan huomioon on otettava viimeisimmän verovuoden tulot, silloin kun mainittuja lukuja ei ole saatavilla; ja

| c) | perusteet, joiden mukaan viljelijän maatalousmaata on pidettävä pääasiallisesti alana, joka pidetään laitumeksi tai viljelyyn soveltuvassa kunnossa luontaisella tavalla. |
| --- | --- |

c)

perusteet, joiden mukaan viljelijän maatalousmaata on pidettävä pääasiallisesti alana, joka pidetään laitumeksi tai viljelyyn soveltuvassa kunnossa luontaisella tavalla.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 1 kohta – 3 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | näiden vähennysten jälkeen jäljelle jäävä määrä saa olla enintään 300 000 euroa. |

Komission teksti

Tarkistus

—

näiden vähennysten jälkeen jäljelle jäävä määrä saa olla enintään 300 000 euroa.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 1 kohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | 100 prosentilla osuudesta, joka on enemmän kuin 300 000 euroa. |

Komission teksti

Tarkistus

—

100 prosentilla osuudesta, joka on enemmän kuin 300 000 euroa.

Poistetaan.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Tämän artiklan 1 kohtaa ei sovelleta osuuskuntiin tai muihin oikeushenkilöihin, joiksi joukko suorien tukien edunsaajia on ryhmittynyt ja jotka vastaanottavat tuet ja jakavat ne edelleen täysimääräisesti jäsenilleen, joihin sovelletaan yksityishenkilöinä 1 kohtaa. |

Komission teksti

Tarkistus

1 a.
     
  Tämän artiklan 1 kohtaa ei sovelleta osuuskuntiin tai muihin oikeushenkilöihin, joiksi joukko suorien tukien edunsaajia on ryhmittynyt ja jotka vastaanottavat tuet ja jakavat ne edelleen täysimääräisesti jäsenilleen, joihin sovelletaan yksityishenkilöinä 1 kohtaa.

Tarkistukset 44 ja 105

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettu määrä lasketaan vähentämällä viljelijän edellisvuonna tosiasiallisesti maksamat ja ilmoittamat palkat, verot ja työnantajamaksut mukaan luettuina, viljelijälle kuuluvasta suorien tukien kokonaismäärästä ottamatta huomioon tämän asetuksen III osaston 2 luvun mukaisesti myönnettäviä tukia. | 2.   Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettu määrä lasketaan vähentämällä viljelijän edellisvuonna tosiasiallisesti maksamat ja ilmoittamat palkat, verot ja työnantajamaksut mukaan luettuina,
  sekä alihankkijoiden käytöstä tiettyyn maataloustoimintaan aiheutuvat kulut
  viljelijälle kuuluvasta suorien tukien kokonaismäärästä ottamatta huomioon tämän asetuksen III osaston 2 luvun mukaisesti myönnettäviä tukia. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettu määrä lasketaan vähentämällä viljelijän edellisvuonna tosiasiallisesti maksamat ja ilmoittamat palkat, verot ja työnantajamaksut mukaan luettuina, viljelijälle kuuluvasta suorien tukien kokonaismäärästä ottamatta huomioon tämän asetuksen III osaston 2 luvun mukaisesti myönnettäviä tukia.

2.   Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettu määrä lasketaan vähentämällä viljelijän edellisvuonna tosiasiallisesti maksamat ja ilmoittamat palkat, verot ja työnantajamaksut mukaan luettuina,
  sekä alihankkijoiden käytöstä tiettyyn maataloustoimintaan aiheutuvat kulut
  viljelijälle kuuluvasta suorien tukien kokonaismäärästä ottamatta huomioon tämän asetuksen III osaston 2 luvun mukaisesti myönnettäviä tukia.

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Tukien asteittaisista alennuksista tai tukikaton asettamisesta saatavat mahdolliset varat jäävät sille alueelle tai siihen jäsenvaltioon, josta ne saadaan, ja varat käytetään siellä toiseen pilariin sisältyviin toimiin. |

Komission teksti

Tarkistus

3 a.
     
  Tukien asteittaisista alennuksista tai tukikaton asettamisesta saatavat mahdolliset varat jäävät sille alueelle tai siihen jäsenvaltioon, josta ne saadaan, ja varat käytetään siellä toiseen pilariin sisältyviin toimiin.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

14 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 14 artikla | 14 artikla |
| Pilareiden välinen joustavuus | Pilareiden välinen joustavuus |
| 1.   Jäsenvaltio voi päättää ennen 1 päivää elokuuta 2013 asettaa saataville enintään
  10 prosenttia
  tämän asetuksen liitteessä II esitetystä kalenterivuosien 2014–2019 vuotuisista kansallisista enimmäismääristään käytettäväksi lisätukena asetuksen (EU) N:o [RDR] mukaisesti maaseuturahastosta rahoitettavien maaseudun kehittämisohjelmien toimenpiteisiin. Vastaava määrä ei ole tämän jälkeen enää käytettävissä suoriin tukiin. | 1.   Jäsenvaltio voi päättää ennen 1 päivää elokuuta 2013 asettaa saataville enintään
  15 prosenttia
  tämän asetuksen liitteessä II esitetystä kalenterivuosien 2014–2019 vuotuisista kansallisista enimmäismääristään käytettäväksi lisätukena asetuksen (EU) N:o [...] [RDR] mukaisesti maaseuturahastosta rahoitettavien maaseudun kehittämisohjelmien toimenpiteisiin. Vastaava määrä ei ole tämän jälkeen enää käytettävissä suoriin tukiin. |
| Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta päätöksestä on ilmoitettava komissiolle viimeistään samassa alakohdassa tarkoitettuna päivämääränä. | |
| Toisen alakohdan mukaisesti ilmoitettu määrä on sama kaikkina ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuina vuosina. | |
| | 1 a.
     
  Jäsenvaltiot voivat lisätä 33 artiklaa sovellettaessa kohdentamatta jääneet varat ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen maaseudun kehittämistoimenpiteiden hyväksi tehtäviin siirtoihin unionin tukena asetuksen (EU) N:o [...] [RDR] mukaisesti maaseuturahastosta rahoitettaviin maaseudun kehittämisohjelmiin kuuluville maatalouden ympäristö- ja ilmastotoimenpiteille. |
| 2.   Bulgaria, Espanja, Latvia, Liettua, Portugali, Puola, Romania, Ruotsi, Slovakia, Suomi, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta voivat päättää asettaa saataville tämän asetuksen mukaisina suorina tukina vuosina enintään
  5 prosenttia
  asetuksen (EU) N:o [RDR] mukaisesti maaseuturahastosta 2015–2020 rahoitettavien maaseudun kehittämisohjelmien toimenpiteisiin tarkoitetuista tukimäärärahoista. Vastaava määrä ei ole tämän jälkeen enää käytettävissä tukitoimenpiteisiin maaseudun kehittämisohjelmissa. | 2.   Bulgaria, Espanja, Latvia, Liettua, Portugali, Puola, Romania, Ruotsi, Slovakia, Suomi, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta voivat päättää asettaa saataville tämän asetuksen mukaisina suorina tukina vuosina enintään
  10 prosenttia
  asetuksen (EU) N:o [...] [RDR] mukaisesti maaseuturahastosta 2015–2020 rahoitettavien maaseudun kehittämisohjelmien toimenpiteisiin tarkoitetuista tukimäärärahoista. Vastaava määrä ei ole tämän jälkeen enää käytettävissä tukitoimenpiteisiin maaseudun kehittämisohjelmissa. |
| Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta päätöksestä on ilmoitettava komissiolle viimeistään samassa alakohdassa tarkoitettuna päivämääränä. | Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta päätöksestä on ilmoitettava komissiolle viimeistään samassa alakohdassa tarkoitettuna päivämääränä. |
| Toisen alakohdan mukaisesti ilmoitettu prosenttimäärä on sama kaikkina 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuina vuosina. | |
| | 2 a.
     
  Alueellisen täytäntöönpanon yhteydessä jokaisella alueella voidaan soveltaa eri prosenttimääriä. |
| | 2 b.
     
  Jäsenvaltiot voivat päättää joko 1 päivään elokuuta 2015 tai 1 päivään elokuuta 2017 mennessä tarkistaa tässä artiklassa tarkoitettuja päätöksiään siten, että tarkistukset tulevat voimaan seuraavasta vuodesta alkaen. |

Komission teksti

Tarkistus

14 artikla

14 artikla

Pilareiden välinen joustavuus

Pilareiden välinen joustavuus

1.   Jäsenvaltio voi päättää ennen 1 päivää elokuuta 2013 asettaa saataville enintään
  10 prosenttia
  tämän asetuksen liitteessä II esitetystä kalenterivuosien 2014–2019 vuotuisista kansallisista enimmäismääristään käytettäväksi lisätukena asetuksen (EU) N:o [RDR] mukaisesti maaseuturahastosta rahoitettavien maaseudun kehittämisohjelmien toimenpiteisiin. Vastaava määrä ei ole tämän jälkeen enää käytettävissä suoriin tukiin.

1.   Jäsenvaltio voi päättää ennen 1 päivää elokuuta 2013 asettaa saataville enintään
  15 prosenttia
  tämän asetuksen liitteessä II esitetystä kalenterivuosien 2014–2019 vuotuisista kansallisista enimmäismääristään käytettäväksi lisätukena asetuksen (EU) N:o [...] [RDR] mukaisesti maaseuturahastosta rahoitettavien maaseudun kehittämisohjelmien toimenpiteisiin. Vastaava määrä ei ole tämän jälkeen enää käytettävissä suoriin tukiin.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta päätöksestä on ilmoitettava komissiolle viimeistään samassa alakohdassa tarkoitettuna päivämääränä.

Toisen alakohdan mukaisesti ilmoitettu määrä on sama kaikkina ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuina vuosina.

1 a.
     
  Jäsenvaltiot voivat lisätä 33 artiklaa sovellettaessa kohdentamatta jääneet varat ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen maaseudun kehittämistoimenpiteiden hyväksi tehtäviin siirtoihin unionin tukena asetuksen (EU) N:o [...] [RDR] mukaisesti maaseuturahastosta rahoitettaviin maaseudun kehittämisohjelmiin kuuluville maatalouden ympäristö- ja ilmastotoimenpiteille.

2.   Bulgaria, Espanja, Latvia, Liettua, Portugali, Puola, Romania, Ruotsi, Slovakia, Suomi, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta voivat päättää asettaa saataville tämän asetuksen mukaisina suorina tukina vuosina enintään
  5 prosenttia
  asetuksen (EU) N:o [RDR] mukaisesti maaseuturahastosta 2015–2020 rahoitettavien maaseudun kehittämisohjelmien toimenpiteisiin tarkoitetuista tukimäärärahoista. Vastaava määrä ei ole tämän jälkeen enää käytettävissä tukitoimenpiteisiin maaseudun kehittämisohjelmissa.

2.   Bulgaria, Espanja, Latvia, Liettua, Portugali, Puola, Romania, Ruotsi, Slovakia, Suomi, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta voivat päättää asettaa saataville tämän asetuksen mukaisina suorina tukina vuosina enintään
  10 prosenttia
  asetuksen (EU) N:o [...] [RDR] mukaisesti maaseuturahastosta 2015–2020 rahoitettavien maaseudun kehittämisohjelmien toimenpiteisiin tarkoitetuista tukimäärärahoista. Vastaava määrä ei ole tämän jälkeen enää käytettävissä tukitoimenpiteisiin maaseudun kehittämisohjelmissa.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta päätöksestä on ilmoitettava komissiolle viimeistään samassa alakohdassa tarkoitettuna päivämääränä.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta päätöksestä on ilmoitettava komissiolle viimeistään samassa alakohdassa tarkoitettuna päivämääränä.

Toisen alakohdan mukaisesti ilmoitettu prosenttimäärä on sama kaikkina 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuina vuosina.

2 a.
     
  Alueellisen täytäntöönpanon yhteydessä jokaisella alueella voidaan soveltaa eri prosenttimääriä.

2 b.
     
  Jäsenvaltiot voivat päättää joko 1 päivään elokuuta 2015 tai 1 päivään elokuuta 2017 mennessä tarkistaa tässä artiklassa tarkoitettuja päätöksiään siten, että tarkistukset tulevat voimaan seuraavasta vuodesta alkaen.

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – - 1 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Komissio suorittaa uuden YMP:n arvioimiseksi uudistusten täytäntöönpanon sekä niiden ympäristövaikutusten ja maataloustuotantoon kohdistuvien vaikutusten uudelleentarkastelun vuoden 2017 loppuun mennessä. |

Komission teksti

Tarkistus

-1.
     
  Komissio suorittaa uuden YMP:n arvioimiseksi uudistusten täytäntöönpanon sekä niiden ympäristövaikutusten ja maataloustuotantoon kohdistuvien vaikutusten uudelleentarkastelun vuoden 2017 loppuun mennessä.

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

15 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Liitteessä I lueteltujen tukijärjestelmien soveltaminen ei rajoita niiden mahdollista
  uudelleentarkastelua
  milloin tahansa talouskehityksen tai talousarviotilanteen perusteella. | Liitteessä I lueteltujen tukijärjestelmien soveltaminen ei rajoita niiden mahdollista
  tarkistamista säädöksellä
  milloin tahansa talouskehityksen tai talousarviotilanteen perusteella. |

Komission teksti

Tarkistus

Liitteessä I lueteltujen tukijärjestelmien soveltaminen ei rajoita niiden mahdollista
  uudelleentarkastelua
  milloin tahansa talouskehityksen tai talousarviotilanteen perusteella.

Liitteessä I lueteltujen tukijärjestelmien soveltaminen ei rajoita niiden mahdollista
  tarkistamista säädöksellä
  milloin tahansa talouskehityksen tai talousarviotilanteen perusteella.

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

18 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 18 artikla | 18 artikla |
| Tukioikeudet | Tukioikeudet |
| 1.   Perustukijärjestelmässä voidaan maksaa tukea viljelijälle, joka tämän asetuksen mukaisia tukioikeuksia myönnettäessä saa niitä 21 artiklan mukaisesti ensimmäisen kerran, 23 artiklan mukaisesti kansallisesta varannosta tai 27 artiklan mukaisesti siirron kautta. | 1.   Perustukijärjestelmässä voidaan maksaa tukea viljelijälle, joka tämän asetuksen mukaisia tukioikeuksia myönnettäessä saa niitä 21 artiklan mukaisesti ensimmäisen kerran, 23 artiklan mukaisesti kansallisesta varannosta tai 27 artiklan mukaisesti siirron kautta. |
| 2.   
  Tilatukijärjestelmässä asetusten (EY) N:o 1782/2003 ja (EY) N:o 73/2009 mukaisesti saatujen tukioikeuksien voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013. | 2.   
  Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään: |
| | a) | jäsenvaltiot, joissa 31 päivänä joulukuuta 2013 sovelletaan tilatukijärjestelmää asetuksen (EY) N:o 1782/2003 59 artiklassa vahvistetun alueellisen mallin mukaisesti, voivat 1 päivään elokuuta 2013 mennessä päättää pitää voimassa asetuksen (EY) N:o 1782/2003 ja/tai asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaisesti myönnetyt tukioikeudet; |

Komission teksti

Tarkistus

18 artikla

18 artikla

Tukioikeudet

Tukioikeudet

1.   Perustukijärjestelmässä voidaan maksaa tukea viljelijälle, joka tämän asetuksen mukaisia tukioikeuksia myönnettäessä saa niitä 21 artiklan mukaisesti ensimmäisen kerran, 23 artiklan mukaisesti kansallisesta varannosta tai 27 artiklan mukaisesti siirron kautta.

1.   Perustukijärjestelmässä voidaan maksaa tukea viljelijälle, joka tämän asetuksen mukaisia tukioikeuksia myönnettäessä saa niitä 21 artiklan mukaisesti ensimmäisen kerran, 23 artiklan mukaisesti kansallisesta varannosta tai 27 artiklan mukaisesti siirron kautta.

2.   
  Tilatukijärjestelmässä asetusten (EY) N:o 1782/2003 ja (EY) N:o 73/2009 mukaisesti saatujen tukioikeuksien voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013.

2.   
  Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään:

a)

jäsenvaltiot, joissa 31 päivänä joulukuuta 2013 sovelletaan tilatukijärjestelmää asetuksen (EY) N:o 1782/2003 59 artiklassa vahvistetun alueellisen mallin mukaisesti, voivat 1 päivään elokuuta 2013 mennessä päättää pitää voimassa asetuksen (EY) N:o 1782/2003 ja/tai asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaisesti myönnetyt tukioikeudet;

| b) | jäsenvaltiot, joissa 31 päivänä joulukuuta 2013 sovelletaan yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää, voivat 1 päivään elokuuta 2013 mennessä päättää pitää voimassa olevaa järjestelmäänsä siirtymäkauden järjestelmänä 31 päivään joulukuuta 2020 asti. |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltiot, joissa 31 päivänä joulukuuta 2013 sovelletaan yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää, voivat 1 päivään elokuuta 2013 mennessä päättää pitää voimassa olevaa järjestelmäänsä siirtymäkauden järjestelmänä 31 päivään joulukuuta 2020 asti.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

19 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 19 artikla | 19 artikla |
| Perustukijärjestelmään liittyvä enimmäismäärä | Perustukijärjestelmään liittyvä enimmäismäärä |
| 1.   Komissio
  vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä
  perustukijärjestelmään
  liittyvän vuotuisen kansallisen enimmäismäärän
  vähentämällä liitteessä II vahvistetusta vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä 33, 35, 37 ja 39 artiklan mukaisesti vahvistetut vuotuiset määrät. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 1.   Komissio
  antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan kunkin jäsenvaltion
  perustukijärjestelmään
  liittyvä vuotuinen kansallinen enimmäismäärä
  vähentämällä liitteessä II vahvistetusta vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä 33, 35, 37 ja 39 artiklan mukaisesti vahvistetut vuotuiset määrät. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |
| 2.   Kaikkien myönnettyjen tukioikeuksien ja kansallisen varannon yhteisarvon on jokaisen jäsenvaltion osalta oltava jokaisena vuonna yhtä suuri kuin vastaava komission 1 kohdan mukaisesti vahvistama kansallinen enimmäismäärä. | 2.   Kaikkien myönnettyjen tukioikeuksien ja kansallisen varannon yhteisarvon on jokaisen jäsenvaltion osalta oltava jokaisena vuonna yhtä suuri kuin vastaava komission 1 kohdan mukaisesti vahvistama kansallinen enimmäismäärä. |
| 3.   Jos komission 1 kohdan mukaisesti vahvistamaa enimmäismäärää muutetaan edellisvuodesta, jäsenvaltion on vähennettävä tai korotettava lineaarisesti kaikkien tukioikeuksien arvoa 2 kohdan noudattamiseksi varmistamiseksi. | 3.   Jos komission 1 kohdan mukaisesti vahvistamaa enimmäismäärää muutetaan edellisvuodesta, jäsenvaltion on vähennettävä tai korotettava lineaarisesti kaikkien tukioikeuksien arvoa 2 kohdan noudattamiseksi varmistamiseksi. |
| Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta, jos muutos johtuu 17 b artiklan 2 kohdan soveltamisesta. | Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta, jos muutos johtuu 17 b artiklan 2 kohdan soveltamisesta. |

Komission teksti

Tarkistus

19 artikla

19 artikla

Perustukijärjestelmään liittyvä enimmäismäärä

Perustukijärjestelmään liittyvä enimmäismäärä

1.   Komissio
  vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä
  perustukijärjestelmään
  liittyvän vuotuisen kansallisen enimmäismäärän
  vähentämällä liitteessä II vahvistetusta vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä 33, 35, 37 ja 39 artiklan mukaisesti vahvistetut vuotuiset määrät. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

1.   Komissio
  antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan kunkin jäsenvaltion
  perustukijärjestelmään
  liittyvä vuotuinen kansallinen enimmäismäärä
  vähentämällä liitteessä II vahvistetusta vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä 33, 35, 37 ja 39 artiklan mukaisesti vahvistetut vuotuiset määrät. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

2.   Kaikkien myönnettyjen tukioikeuksien ja kansallisen varannon yhteisarvon on jokaisen jäsenvaltion osalta oltava jokaisena vuonna yhtä suuri kuin vastaava komission 1 kohdan mukaisesti vahvistama kansallinen enimmäismäärä.

2.   Kaikkien myönnettyjen tukioikeuksien ja kansallisen varannon yhteisarvon on jokaisen jäsenvaltion osalta oltava jokaisena vuonna yhtä suuri kuin vastaava komission 1 kohdan mukaisesti vahvistama kansallinen enimmäismäärä.

3.   Jos komission 1 kohdan mukaisesti vahvistamaa enimmäismäärää muutetaan edellisvuodesta, jäsenvaltion on vähennettävä tai korotettava lineaarisesti kaikkien tukioikeuksien arvoa 2 kohdan noudattamiseksi varmistamiseksi.

3.   Jos komission 1 kohdan mukaisesti vahvistamaa enimmäismäärää muutetaan edellisvuodesta, jäsenvaltion on vähennettävä tai korotettava lineaarisesti kaikkien tukioikeuksien arvoa 2 kohdan noudattamiseksi varmistamiseksi.

Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta, jos muutos johtuu 17 b artiklan 2 kohdan soveltamisesta.

Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta, jos muutos johtuu 17 b artiklan 2 kohdan soveltamisesta.

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

20 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 20 artikla | 20 artikla |
| Kansallisen enimmäismäärän jakaminen alueellisesti | Kansallisen enimmäismäärän jakaminen alueellisesti |
| 1.   Jäsenvaltiot voivat ennen 1 päivää elokuuta 2013 päättää soveltaa perustukijärjestelmää alueellisella tasolla. Tällöin jäsenvaltion on määriteltävä alueet puolueettomin ja syrjimättömin perustein, jollaisia ovat esimerkiksi niiden agronomiset ja
  taloudelliset
  ominaisuudet, alueellinen maatalouden potentiaali sekä toimielin- tai hallintorakenne. | 1.   Jäsenvaltiot voivat ennen 1 päivää elokuuta 2013 päättää soveltaa perustukijärjestelmää alueellisella tasolla. Tällöin jäsenvaltion on määriteltävä alueet puolueettomin ja syrjimättömin perustein, jollaisia ovat esimerkiksi niiden agronomiset
  , ympäristölliset
  ja
  sosiaalis-taloudelliset
  ominaisuudet, alueellinen maatalouden potentiaali sekä toimielin- tai hallintorakenne. |
| 2.   Jäsenvaltion on jaettava 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kansallinen enimmäismäärä alueiden kesken puolueettomin ja syrjimättömin perustein. | 2.   Jäsenvaltion on jaettava 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kansallinen enimmäismäärä alueiden kesken puolueettomin ja syrjimättömin perustein. |
| 3.   Jäsenvaltio voi päättää, että alueellisia enimmäismääriä muutetaan joka vuosi asteittain etukäteen vahvistetun mukaisesti noudattaen maatalouden potentiaalin tai ympäristöperusteiden kaltaisia puolueettomia ja syrjimättömiä perusteita. | 3.   Jäsenvaltio voi päättää, että alueellisia enimmäismääriä muutetaan joka vuosi asteittain etukäteen vahvistetun mukaisesti noudattaen maatalouden potentiaalin tai ympäristöperusteiden kaltaisia puolueettomia ja syrjimättömiä perusteita. |
| 4.   Jäsenvaltion on vähennettävä tai korotettava tukioikeuksien arvoa lineaarisesti jokaisella alueellaan siinä määrin kuin on tarpeen sovellettavien 2 tai 3 kohdan mukaisesti vahvistettujen alueellisten enimmäismäärien noudattamiseksi. | 4.   Jäsenvaltion on vähennettävä tai korotettava tukioikeuksien arvoa lineaarisesti jokaisella alueellaan siinä määrin kuin on tarpeen sovellettavien 2 tai 3 kohdan mukaisesti vahvistettujen alueellisten enimmäismäärien noudattamiseksi. |
| 5.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 1 kohdassa tarkoitetusta päätöksestä sekä 2 ja 3 kohdan soveltamiseksi toteutetuista toimenpiteistä viimeistään 1 päivänä elokuuta 2013. | 5.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 1 kohdassa tarkoitetusta päätöksestä sekä 2 ja 3 kohdan soveltamiseksi toteutetuista toimenpiteistä viimeistään 1 päivänä elokuuta 2013. |

Komission teksti

Tarkistus

20 artikla

20 artikla

Kansallisen enimmäismäärän jakaminen alueellisesti

Kansallisen enimmäismäärän jakaminen alueellisesti

1.   Jäsenvaltiot voivat ennen 1 päivää elokuuta 2013 päättää soveltaa perustukijärjestelmää alueellisella tasolla. Tällöin jäsenvaltion on määriteltävä alueet puolueettomin ja syrjimättömin perustein, jollaisia ovat esimerkiksi niiden agronomiset ja
  taloudelliset
  ominaisuudet, alueellinen maatalouden potentiaali sekä toimielin- tai hallintorakenne.

1.   Jäsenvaltiot voivat ennen 1 päivää elokuuta 2013 päättää soveltaa perustukijärjestelmää alueellisella tasolla. Tällöin jäsenvaltion on määriteltävä alueet puolueettomin ja syrjimättömin perustein, jollaisia ovat esimerkiksi niiden agronomiset
  , ympäristölliset
  ja
  sosiaalis-taloudelliset
  ominaisuudet, alueellinen maatalouden potentiaali sekä toimielin- tai hallintorakenne.

2.   Jäsenvaltion on jaettava 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kansallinen enimmäismäärä alueiden kesken puolueettomin ja syrjimättömin perustein.

2.   Jäsenvaltion on jaettava 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kansallinen enimmäismäärä alueiden kesken puolueettomin ja syrjimättömin perustein.

3.   Jäsenvaltio voi päättää, että alueellisia enimmäismääriä muutetaan joka vuosi asteittain etukäteen vahvistetun mukaisesti noudattaen maatalouden potentiaalin tai ympäristöperusteiden kaltaisia puolueettomia ja syrjimättömiä perusteita.

3.   Jäsenvaltio voi päättää, että alueellisia enimmäismääriä muutetaan joka vuosi asteittain etukäteen vahvistetun mukaisesti noudattaen maatalouden potentiaalin tai ympäristöperusteiden kaltaisia puolueettomia ja syrjimättömiä perusteita.

4.   Jäsenvaltion on vähennettävä tai korotettava tukioikeuksien arvoa lineaarisesti jokaisella alueellaan siinä määrin kuin on tarpeen sovellettavien 2 tai 3 kohdan mukaisesti vahvistettujen alueellisten enimmäismäärien noudattamiseksi.

4.   Jäsenvaltion on vähennettävä tai korotettava tukioikeuksien arvoa lineaarisesti jokaisella alueellaan siinä määrin kuin on tarpeen sovellettavien 2 tai 3 kohdan mukaisesti vahvistettujen alueellisten enimmäismäärien noudattamiseksi.

5.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 1 kohdassa tarkoitetusta päätöksestä sekä 2 ja 3 kohdan soveltamiseksi toteutetuista toimenpiteistä viimeistään 1 päivänä elokuuta 2013.

5.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 1 kohdassa tarkoitetusta päätöksestä sekä 2 ja 3 kohdan soveltamiseksi toteutetuista toimenpiteistä viimeistään 1 päivänä elokuuta 2013.

Tarkistukset 52 ja 161

Ehdotus asetukseksi

21 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 21 artikla | 21 artikla |
| Tukioikeuksien ensimmäinen myöntäminen | Tukioikeuksien ensimmäinen myöntäminen |
| 1.   Jollei 2 kohdasta muuta johdu, viljelijälle myönnetään tukioikeuksia, jos hän hakee niitä perustukijärjestelmässä viimeistään 15 päivänä toukokuuta 2014 ylivoimaisia esteitä ja poikkeuksellisia olosuhteita lukuun ottamatta. | 1.   Jollei
  tämän artiklan
  2 kohdasta muuta johdu
  ja rajoittamatta 18 artiklan 2 kohdan soveltamista
  , viljelijälle myönnetään tukioikeuksia, jos hän hakee niitä perustukijärjestelmässä viimeistään 15 päivänä toukokuuta 2014 ylivoimaisia esteitä ja poikkeuksellisia olosuhteita lukuun ottamatta. |
| 2.   Jos viljelijä on vuonna 2011, tai kun kyseessä on Kroatia, vuonna 2013, aktivoinut tilatukijärjestelmässä vähintään yhden tukioikeuden tai hakenut tukea yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmässä – molemmissa tapauksissa asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaisesti – hän saa tukioikeuksia perustukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna edellyttäen, että hän on oikeutettu suoriin tukiin 9 artiklan mukaisesti. | 2.   Jos viljelijä on: |
| | — | jäsenvaltion valinnan mukaan joko
  vuonna
  2009, 2010 tai
  2011, tai kun kyseessä on Kroatia, vuonna 2013, aktivoinut tilatukijärjestelmässä vähintään yhden tukioikeuden tai hakenut tukea yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmässä, molemmissa tapauksissa asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaisesti
  , tai |

Komission teksti

Tarkistus

21 artikla

21 artikla

Tukioikeuksien ensimmäinen myöntäminen

Tukioikeuksien ensimmäinen myöntäminen

1.   Jollei 2 kohdasta muuta johdu, viljelijälle myönnetään tukioikeuksia, jos hän hakee niitä perustukijärjestelmässä viimeistään 15 päivänä toukokuuta 2014 ylivoimaisia esteitä ja poikkeuksellisia olosuhteita lukuun ottamatta.

1.   Jollei
  tämän artiklan
  2 kohdasta muuta johdu
  ja rajoittamatta 18 artiklan 2 kohdan soveltamista
  , viljelijälle myönnetään tukioikeuksia, jos hän hakee niitä perustukijärjestelmässä viimeistään 15 päivänä toukokuuta 2014 ylivoimaisia esteitä ja poikkeuksellisia olosuhteita lukuun ottamatta.

2.   Jos viljelijä on vuonna 2011, tai kun kyseessä on Kroatia, vuonna 2013, aktivoinut tilatukijärjestelmässä vähintään yhden tukioikeuden tai hakenut tukea yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmässä – molemmissa tapauksissa asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaisesti – hän saa tukioikeuksia perustukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna edellyttäen, että hän on oikeutettu suoriin tukiin 9 artiklan mukaisesti.

2.   Jos viljelijä on:

—

jäsenvaltion valinnan mukaan joko
  vuonna
  2009, 2010 tai
  2011, tai kun kyseessä on Kroatia, vuonna 2013, aktivoinut tilatukijärjestelmässä vähintään yhden tukioikeuden tai hakenut tukea yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmässä, molemmissa tapauksissa asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaisesti
  , tai

| — | saanut vuonna 2012 tukioikeuksia asetuksen (EY) N:o 73/2009 41 ja 63 artiklan mukaisesti tai |
| --- | --- |

—

saanut vuonna 2012 tukioikeuksia asetuksen (EY) N:o 73/2009 41 ja 63 artiklan mukaisesti tai

| — | toimittanut näyttöä aktiivisesta maataloustuotannosta ja harjoittanut vuonna 2011maataloustuotteiden kasvatusta tai viljelyä sadonkorjuu, lypsäminen sekä tuotantoeläinten kasvatus ja pito mukaan luettuina,
  hän saa tukioikeuksia perustukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna edellyttäen, että hän on oikeutettu suoriin tukiin 9 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

toimittanut näyttöä aktiivisesta maataloustuotannosta ja harjoittanut vuonna 2011maataloustuotteiden kasvatusta tai viljelyä sadonkorjuu, lypsäminen sekä tuotantoeläinten kasvatus ja pito mukaan luettuina,
  hän saa tukioikeuksia perustukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna edellyttäen, että hän on oikeutettu suoriin tukiin 9 artiklan mukaisesti.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, viljelijä saa tukioikeuksia perustukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna, jos hän on oikeutettu suoriin tukiin 9 artiklan mukaisesti ja jos vuonna 2011

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, viljelijä saa tukioikeuksia perustukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna, jos hän on oikeutettu suoriin tukiin 9 artiklan mukaisesti ja jos vuonna 2011

| a) | hän ei aktivoinut perustukijärjestelmässä yhtään tukioikeutta mutta tuotti yksinomaan hedelmiä tai vihanneksia ja/tai kasvatti yksinomaan viiniköynnöksiä; |
| --- | --- |

a)

hän ei aktivoinut perustukijärjestelmässä yhtään tukioikeutta mutta tuotti yksinomaan hedelmiä tai vihanneksia ja/tai kasvatti yksinomaan viiniköynnöksiä;

| a) | hän ei aktivoinut perustukijärjestelmässä yhtään tukioikeutta mutta tuotti yksinomaan hedelmiä tai vihanneksia
  , siemen- ja ruokaperunoita, koristekasveja
  ja/tai kasvatti yksinomaan viiniköynnöksiä; |
| --- | --- |

a)

hän ei aktivoinut perustukijärjestelmässä yhtään tukioikeutta mutta tuotti yksinomaan hedelmiä tai vihanneksia
  , siemen- ja ruokaperunoita, koristekasveja
  ja/tai kasvatti yksinomaan viiniköynnöksiä;

| b) | hän ei hakenut tukea yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmässä ja hänellä oli vain sellaista maatalousmaata, joka ei ollut 30 päivänä kesäkuuta 2003 asetuksen (EY) N:o 73/2009 124 artiklan 1 kohdassa säädetyn mukaisesti hyvässä viljelykunnossa. |
| --- | --- |

b)

hän ei hakenut tukea yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmässä ja hänellä oli vain sellaista maatalousmaata, joka ei ollut 30 päivänä kesäkuuta 2003 asetuksen (EY) N:o 73/2009 124 artiklan 1 kohdassa säädetyn mukaisesti hyvässä viljelykunnossa.

| b) | hän ei hakenut tukea yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmässä ja hänellä oli vain sellaista maatalousmaata, joka ei ollut 30 päivänä kesäkuuta 2003 asetuksen (EY) N:o 73/2009 124 artiklan 1 kohdassa säädetyn mukaisesti hyvässä viljelykunnossa. |
| --- | --- |

b)

hän ei hakenut tukea yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmässä ja hänellä oli vain sellaista maatalousmaata, joka ei ollut 30 päivänä kesäkuuta 2003 asetuksen (EY) N:o 73/2009 124 artiklan 1 kohdassa säädetyn mukaisesti hyvässä viljelykunnossa.

Ylivoimaisia esteitä tai poikkeuksellisia olosuhteita lukuun ottamatta myönnettyjen tukioikeuksien määrä viljelijää kohti on yhtä suuri kuin 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten hehtaarien lukumäärä, jonka viljelijä ilmoittaa 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti vuodelle 2014.

Ylivoimaisia esteitä tai poikkeuksellisia olosuhteita lukuun ottamatta myönnettyjen tukioikeuksien määrä viljelijää kohti on yhtä suuri kuin 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten hehtaarien lukumäärä, jonka viljelijä ilmoittaa 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti vuodelle 2014.

Poiketen siitä, mitä edellisessä alakohdassa säädetään, kun jäsenvaltiossa 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti vuodelle 2014 ilmoitettujen hehtaarien kokonaismäärä kasvaa yli 45 prosentilla verrattuna vuodelle 2009 asetuksen (EY) N:o 73/2009 35 artiklan mukaisesti ilmoitettujen tukikelpoisten hehtaarien määrään, jäsenvaltiot voivat rajoittaa vuoden 2014 tukioikeudet 145 prosenttiin vuodelle 2009 asetuksen (EY) N:o 73/2009 35 artiklan mukaisesti ilmoitettujen hehtaarien kokonaismäärästä.

Kun jäsenvaltiot soveltavat tätä vaihtoehtoa, niiden on myönnettävä viljelijälle tukioikeuksia alennettu määrä, joka lasketaan soveltamalla suhteellista vähennystä kunkin viljelijän vuodelle 2014 ilmoittamiin tukikelpoisiin hehtaareihin, jotka ovat uusia verrattuna asetuksen (EY) N:o 73/2009 34 artiklan 2 kohdan mukaisiin tukikelpoisiin hehtaareihin, jotka viljelijä on ilmoittanut vuotta 2011 koskevassa tukihakemuksessaan asetuksen (EY) N:o 73/2009 19 artiklan mukaisesti.

3.   Jos 2 kohdan mukaisen
  luonnollisen tai oikeushenkilön
  tila myydään tai vuokrataan kokonaan tai osittain, tämä voi ennen 15 päivää toukokuuta 2014 päivätyllä sopimuksella siirtää 1 kohdassa tarkoitetun tukioikeuksien saantioikeutensa
  yhdelle viljelijälle
  , edellyttäen että
  kyseinen viljelijä täyttää 9 artiklassa
  säädetyt edellytykset.

3.   Jos 2 kohdan mukaisen
  viljelijän
  tila myydään
  , sulautetaan, jaetaan
  tai vuokrataan kokonaan tai osittain, tämä voi ennen 15 päivää toukokuuta 2014 päivätyllä sopimuksella siirtää 1 kohdassa tarkoitetun tukioikeuksien saantioikeutensa
  tilan tai sen osan vastaanottaville viljelijöille
  , edellyttäen että
  kyseiset viljelijät täyttävät 9 artiklassa
  säädetyt edellytykset.

4.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksillä säännöt, jotka koskevat tukioikeuksien myöntämisvuonna jätettyjä tukioikeuksien myöntämistä koskevia hakemuksia silloin kun kyseisiä tukioikeuksia ei voida vielä vahvistaa lopullisesti ja jos erityisolosuhteilla on vaikutusta myöntämiseen. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

4.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksillä säännöt, jotka koskevat tukioikeuksien myöntämisvuonna jätettyjä tukioikeuksien myöntämistä koskevia hakemuksia silloin kun kyseisiä tukioikeuksia ei voida vielä vahvistaa lopullisesti ja jos erityisolosuhteilla on vaikutusta myöntämiseen. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

22 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 22 artikla | 22 artikla |
| Tukioikeuksien arvo ja arvon yhdenmukaistaminen | Tukioikeuksien arvo ja arvon yhdenmukaistaminen |
| 1.   Tukioikeuksien yksikköarvo lasketaan kunkin asianomaisen vuoden osalta jakamalla 19 tai 20 artiklan mukaisesti vahvistettu kansallinen tai alueellinen enimmäismäärä 23 artiklan 1 kohdassa säädetyn lineaarisen vähennyksen soveltamisen jälkeen niiden tukioikeuksien lukumäärällä, jotka on myönnetty kansallisella tai alueellisella tasolla 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti vuodelle 2014. | 1.   Tukioikeuksien yksikköarvo lasketaan kunkin asianomaisen vuoden osalta jakamalla 19 tai 20 artiklan mukaisesti vahvistettu kansallinen tai alueellinen enimmäismäärä 23 artiklan 1 kohdassa säädetyn lineaarisen vähennyksen soveltamisen jälkeen niiden tukioikeuksien lukumäärällä, jotka on myönnetty kansallisella tai alueellisella tasolla 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti vuodelle 2014. |
| 2.   Asetuksessa (EY) N:o 73/2009 säädettyä tilatukijärjestelmää soveltaneet jäsenvaltiot voivat rajoittaa 1 kohdassa säädettyjen tukioikeuksien yksikköarvon laskennan määrään, joka vastaa vähintään
  40:tä prosenttia
  19 tai 20 artiklan mukaisesti vahvistetusta kansallisesta tai alueellisesta enimmäismäärästä 23 artiklan 1 kohdassa säädetyn lineaarisen vähennyksen soveltamisen jälkeen. | 2.   Asetuksessa (EY) N:o 73/2009 säädettyä tilatukijärjestelmää soveltaneet jäsenvaltiot voivat rajoittaa 1 kohdassa säädettyjen tukioikeuksien yksikköarvon laskennan määrään, joka vastaa vähintään
  10:tä prosenttia
  19 tai 20 artiklan mukaisesti vahvistetusta kansallisesta tai alueellisesta enimmäismäärästä 23 artiklan 1 kohdassa säädetyn lineaarisen vähennyksen soveltamisen jälkeen. |
| 3.   Edellä olevassa 2 kohdassa säädettyä mahdollisuutta käyttävän jäsenvaltion on käytettävä kyseisen kohdan soveltamisen jälkeen jäljelle jäänyt enimmäismäärän osuus tukioikeuksien arvon korottamiseksi silloin kun 2 kohdan mukaisesti laskettu viljelijän tukioikeuksien kokonaisarvo perustukijärjestelmässä on alhaisempi kuin niiden tukioikeuksien, erityistukioikeudet mukaan luettuina, kokonaisarvo, jotka hänellä oli 31 päivänä joulukuuta 2013 asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaisessa tilatukijärjestelmässä. Tätä varten asianomaisen viljelijän jokaisen tukioikeuden kansallista tai alueellista yksikköarvoa on korotettava tietyllä osuudella 2 kohdan mukaisesti laskettujen perustukijärjestelmään liittyvien tukioikeuksien kokonaisarvon ja niiden tukioikeuksien, erityistukioikeudet mukaan luettuina, kokonaisarvon, jotka viljelijällä oli 31 päivänä joulukuuta 2013 asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaisessa tilatukijärjestelmässä, välisestä erotuksesta. | 3.   Edellä olevassa 2 kohdassa säädettyä mahdollisuutta käyttävän jäsenvaltion on käytettävä kyseisen kohdan soveltamisen jälkeen jäljelle jäänyt enimmäismäärän osuus tukioikeuksien arvon korottamiseksi silloin kun 2 kohdan mukaisesti laskettu viljelijän tukioikeuksien kokonaisarvo perustukijärjestelmässä on alhaisempi kuin niiden tukioikeuksien, erityistukioikeudet mukaan luettuina, kokonaisarvo, jotka hänellä oli 31 päivänä joulukuuta 2013 asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaisessa tilatukijärjestelmässä. Tätä varten asianomaisen viljelijän jokaisen tukioikeuden kansallista tai alueellista yksikköarvoa on korotettava tietyllä osuudella 2 kohdan mukaisesti laskettujen perustukijärjestelmään liittyvien tukioikeuksien kokonaisarvon ja niiden tukioikeuksien, erityistukioikeudet mukaan luettuina, kokonaisarvon, jotka viljelijällä oli 31 päivänä joulukuuta 2013 asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaisessa tilatukijärjestelmässä, välisestä erotuksesta. |
| Jäsenvaltio voi korotuksen laskemiseksi ottaa huomioon myös asetuksen (EY) N:o 73/2009 52 artiklan, 53 artiklan 1 kohdan ja 68 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti kalenterivuonna 2013 myönnetyn tuen, jos se on päättänyt olla soveltamatta asianomaisiin aloihin tämän asetuksen IV osaston mukaista vapaaehtoista tuotantosidonnaista tukea. | Jäsenvaltio voi korotuksen laskemiseksi ottaa huomioon myös asetuksen (EY) N:o 73/2009 52 artiklan, 53 artiklan 1 kohdan ja 68 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti kalenterivuonna 2013 myönnetyn tuen, jos se on päättänyt olla soveltamatta asianomaisiin aloihin tämän asetuksen IV osaston mukaista vapaaehtoista tuotantosidonnaista tukea. |
| Ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi viljelijällä katsotaan olevan tukioikeuksia 31 päivänä joulukuuta 2013, jos tukioikeudet on myönnetty tai lopullisesti siirretty hänelle viimeistään kyseisenä päivämääränä. | Ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi viljelijällä katsotaan olevan tukioikeuksia 31 päivänä joulukuuta 2013, jos tukioikeudet on myönnetty tai lopullisesti siirretty hänelle viimeistään kyseisenä päivämääränä. |
| 4.   Edellä olevan 3 kohdan soveltamiseksi jäsenvaltio voi puolueettomin perustein säätää, että silloin kun maatalousalojen vuokrasopimus myydään tai luovutetaan tai sen voimassaolo päättyy kokonaan tai osittain asetuksen (EY) N:o 73/2009 35 artiklan mukaisesti vahvistetun päivämäärän jälkeen ja ennen tämän asetuksen 26 artiklan mukaisesti vahvistettua päivämäärää, tukioikeuksien, jotka olisi myönnetty asianomaiselle viljelijälle, arvonkorotus palautetaan kokonaan tai osittain kansalliseen varantoon, jos arvonkorotus johtaisi kyseiselle viljelijälle kertyvään satunnaiseen voittoon. | 4.   Edellä olevan 3 kohdan soveltamiseksi jäsenvaltio voi puolueettomin perustein säätää, että silloin kun maatalousalojen vuokrasopimus myydään tai luovutetaan tai sen voimassaolo päättyy kokonaan tai osittain asetuksen (EY) N:o 73/2009 35 artiklan mukaisesti vahvistetun päivämäärän jälkeen ja ennen tämän asetuksen 26 artiklan mukaisesti vahvistettua päivämäärää, tukioikeuksien, jotka olisi myönnetty asianomaiselle viljelijälle, arvonkorotus palautetaan kokonaan tai osittain kansalliseen varantoon, jos arvonkorotus johtaisi kyseiselle viljelijälle kertyvään satunnaiseen voittoon. |
| Puolueettomat perusteet on vahvistettava siten, että varmistetaan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja ehkäistään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen, ja niihin on kuuluttava ainakin seuraavat: | Puolueettomat perusteet on vahvistettava siten, että varmistetaan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja ehkäistään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen, ja niihin on kuuluttava ainakin seuraavat: |
| a) | vuokrasopimuksen vähimmäiskesto; |

Komission teksti

Tarkistus

22 artikla

22 artikla

Tukioikeuksien arvo ja arvon yhdenmukaistaminen

Tukioikeuksien arvo ja arvon yhdenmukaistaminen

1.   Tukioikeuksien yksikköarvo lasketaan kunkin asianomaisen vuoden osalta jakamalla 19 tai 20 artiklan mukaisesti vahvistettu kansallinen tai alueellinen enimmäismäärä 23 artiklan 1 kohdassa säädetyn lineaarisen vähennyksen soveltamisen jälkeen niiden tukioikeuksien lukumäärällä, jotka on myönnetty kansallisella tai alueellisella tasolla 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti vuodelle 2014.

1.   Tukioikeuksien yksikköarvo lasketaan kunkin asianomaisen vuoden osalta jakamalla 19 tai 20 artiklan mukaisesti vahvistettu kansallinen tai alueellinen enimmäismäärä 23 artiklan 1 kohdassa säädetyn lineaarisen vähennyksen soveltamisen jälkeen niiden tukioikeuksien lukumäärällä, jotka on myönnetty kansallisella tai alueellisella tasolla 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti vuodelle 2014.

2.   Asetuksessa (EY) N:o 73/2009 säädettyä tilatukijärjestelmää soveltaneet jäsenvaltiot voivat rajoittaa 1 kohdassa säädettyjen tukioikeuksien yksikköarvon laskennan määrään, joka vastaa vähintään
  40:tä prosenttia
  19 tai 20 artiklan mukaisesti vahvistetusta kansallisesta tai alueellisesta enimmäismäärästä 23 artiklan 1 kohdassa säädetyn lineaarisen vähennyksen soveltamisen jälkeen.

2.   Asetuksessa (EY) N:o 73/2009 säädettyä tilatukijärjestelmää soveltaneet jäsenvaltiot voivat rajoittaa 1 kohdassa säädettyjen tukioikeuksien yksikköarvon laskennan määrään, joka vastaa vähintään
  10:tä prosenttia
  19 tai 20 artiklan mukaisesti vahvistetusta kansallisesta tai alueellisesta enimmäismäärästä 23 artiklan 1 kohdassa säädetyn lineaarisen vähennyksen soveltamisen jälkeen.

3.   Edellä olevassa 2 kohdassa säädettyä mahdollisuutta käyttävän jäsenvaltion on käytettävä kyseisen kohdan soveltamisen jälkeen jäljelle jäänyt enimmäismäärän osuus tukioikeuksien arvon korottamiseksi silloin kun 2 kohdan mukaisesti laskettu viljelijän tukioikeuksien kokonaisarvo perustukijärjestelmässä on alhaisempi kuin niiden tukioikeuksien, erityistukioikeudet mukaan luettuina, kokonaisarvo, jotka hänellä oli 31 päivänä joulukuuta 2013 asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaisessa tilatukijärjestelmässä. Tätä varten asianomaisen viljelijän jokaisen tukioikeuden kansallista tai alueellista yksikköarvoa on korotettava tietyllä osuudella 2 kohdan mukaisesti laskettujen perustukijärjestelmään liittyvien tukioikeuksien kokonaisarvon ja niiden tukioikeuksien, erityistukioikeudet mukaan luettuina, kokonaisarvon, jotka viljelijällä oli 31 päivänä joulukuuta 2013 asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaisessa tilatukijärjestelmässä, välisestä erotuksesta.

3.   Edellä olevassa 2 kohdassa säädettyä mahdollisuutta käyttävän jäsenvaltion on käytettävä kyseisen kohdan soveltamisen jälkeen jäljelle jäänyt enimmäismäärän osuus tukioikeuksien arvon korottamiseksi silloin kun 2 kohdan mukaisesti laskettu viljelijän tukioikeuksien kokonaisarvo perustukijärjestelmässä on alhaisempi kuin niiden tukioikeuksien, erityistukioikeudet mukaan luettuina, kokonaisarvo, jotka hänellä oli 31 päivänä joulukuuta 2013 asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaisessa tilatukijärjestelmässä. Tätä varten asianomaisen viljelijän jokaisen tukioikeuden kansallista tai alueellista yksikköarvoa on korotettava tietyllä osuudella 2 kohdan mukaisesti laskettujen perustukijärjestelmään liittyvien tukioikeuksien kokonaisarvon ja niiden tukioikeuksien, erityistukioikeudet mukaan luettuina, kokonaisarvon, jotka viljelijällä oli 31 päivänä joulukuuta 2013 asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaisessa tilatukijärjestelmässä, välisestä erotuksesta.

Jäsenvaltio voi korotuksen laskemiseksi ottaa huomioon myös asetuksen (EY) N:o 73/2009 52 artiklan, 53 artiklan 1 kohdan ja 68 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti kalenterivuonna 2013 myönnetyn tuen, jos se on päättänyt olla soveltamatta asianomaisiin aloihin tämän asetuksen IV osaston mukaista vapaaehtoista tuotantosidonnaista tukea.

Jäsenvaltio voi korotuksen laskemiseksi ottaa huomioon myös asetuksen (EY) N:o 73/2009 52 artiklan, 53 artiklan 1 kohdan ja 68 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti kalenterivuonna 2013 myönnetyn tuen, jos se on päättänyt olla soveltamatta asianomaisiin aloihin tämän asetuksen IV osaston mukaista vapaaehtoista tuotantosidonnaista tukea.

Ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi viljelijällä katsotaan olevan tukioikeuksia 31 päivänä joulukuuta 2013, jos tukioikeudet on myönnetty tai lopullisesti siirretty hänelle viimeistään kyseisenä päivämääränä.

Ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi viljelijällä katsotaan olevan tukioikeuksia 31 päivänä joulukuuta 2013, jos tukioikeudet on myönnetty tai lopullisesti siirretty hänelle viimeistään kyseisenä päivämääränä.

4.   Edellä olevan 3 kohdan soveltamiseksi jäsenvaltio voi puolueettomin perustein säätää, että silloin kun maatalousalojen vuokrasopimus myydään tai luovutetaan tai sen voimassaolo päättyy kokonaan tai osittain asetuksen (EY) N:o 73/2009 35 artiklan mukaisesti vahvistetun päivämäärän jälkeen ja ennen tämän asetuksen 26 artiklan mukaisesti vahvistettua päivämäärää, tukioikeuksien, jotka olisi myönnetty asianomaiselle viljelijälle, arvonkorotus palautetaan kokonaan tai osittain kansalliseen varantoon, jos arvonkorotus johtaisi kyseiselle viljelijälle kertyvään satunnaiseen voittoon.

4.   Edellä olevan 3 kohdan soveltamiseksi jäsenvaltio voi puolueettomin perustein säätää, että silloin kun maatalousalojen vuokrasopimus myydään tai luovutetaan tai sen voimassaolo päättyy kokonaan tai osittain asetuksen (EY) N:o 73/2009 35 artiklan mukaisesti vahvistetun päivämäärän jälkeen ja ennen tämän asetuksen 26 artiklan mukaisesti vahvistettua päivämäärää, tukioikeuksien, jotka olisi myönnetty asianomaiselle viljelijälle, arvonkorotus palautetaan kokonaan tai osittain kansalliseen varantoon, jos arvonkorotus johtaisi kyseiselle viljelijälle kertyvään satunnaiseen voittoon.

Puolueettomat perusteet on vahvistettava siten, että varmistetaan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja ehkäistään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen, ja niihin on kuuluttava ainakin seuraavat:

Puolueettomat perusteet on vahvistettava siten, että varmistetaan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja ehkäistään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen, ja niihin on kuuluttava ainakin seuraavat:

a)

vuokrasopimuksen vähimmäiskesto;

| a) | vuokrasopimuksen vähimmäiskesto; |
| --- | --- |

a)

vuokrasopimuksen vähimmäiskesto;

| b) | se osuus saadusta tuesta, joka palautetaan kansalliseen varantoon. |
| --- | --- |

b)

se osuus saadusta tuesta, joka palautetaan kansalliseen varantoon.

| b) | se osuus saadusta tuesta, joka palautetaan kansalliseen varantoon. |
| --- | --- |

b)

se osuus saadusta tuesta, joka palautetaan kansalliseen varantoon.

5.   
  Kaikkien tukioikeuksien yksikköarvon on
  viimeistään hakuvuonna 2019
  oltava sama
  koko jäsenvaltiossa tai, jos sovelletaan
  20 artiklaa
  , alueella.

5.   Viimeistään hakuvuonna 2019
  kaikkien tukioikeuksien on
  koko jäsenvaltiossa tai, jos sovelletaan
  20 artiklaa
  , alueella

| a) | oltava yksikköarvoltaan sama; |
| --- | --- |

a)

oltava yksikköarvoltaan sama;

| b) | poikettava yksikköarvon keskiarvosta enintään 20 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

poikettava yksikköarvon keskiarvosta enintään 20 prosenttia.

Jäsenvaltiot voivat 2 ja 3 kohtaa sekä tätä kohtaa soveltaessaan toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että mikäli tilakohtaisia tukioikeuksia vähennetään, kyseisten vuonna 2019 aktivoitujen oikeuksien arvo ei ole enemmän kuin 30 prosenttia vuoden 2014 arvoa pienempi.

6.   Jäsenvaltioiden on 2 ja 3 kohtaa soveltaessaan ryhdyttävä unionin oikeuden yleisperiaatteita noudattaen yhdenmukaistamaan tukioikeuksien arvoa kansallisella tai alueellisella tasolla. Jäsenvaltioiden on tätä varten vahvistettava toteutettavat toimenpiteet viimeistään 1 päivänä elokuuta 2013. Kyseisiin toimenpiteisiin on kuuluttava tukioikeuksien asteittainen muuttaminen vuosittain puolueettomin ja syrjimättömin perustein.

6.   Jäsenvaltioiden on 2 ja 3 kohtaa soveltaessaan ryhdyttävä unionin oikeuden yleisperiaatteita noudattaen yhdenmukaistamaan tukioikeuksien arvoa kansallisella tai alueellisella tasolla. Jäsenvaltioiden on tätä varten vahvistettava toteutettavat toimenpiteet viimeistään 1 päivänä elokuuta 2013. Kyseisiin toimenpiteisiin on kuuluttava tukioikeuksien asteittainen muuttaminen vuosittain puolueettomin ja syrjimättömin perustein.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä on ilmoitettava komissiolle viimeistään mainitussa alakohdassa tarkoitettuna päivämääränä.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä on ilmoitettava komissiolle viimeistään mainitussa alakohdassa tarkoitettuna päivämääränä.

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

22 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 22 a artikla |
| | Sisäinen lähentäminen |
| | 1.
     
  Poiketen siitä, mitä 22 artiklassa säädetään, jäsenvaltiot voivat yhdenmukaistaa tukioikeuksien arvoa kansallisella tai alueellisella tasolla siten, että tukioikeuksien yksikköarvo lähenee osittain, mutta ei kokonaisuudessaan, samaa arvoa koko jäsenvaltiossa tai koko alueella hakuvuonna 2021. Jäsenvaltiot voivat tätä vaihtoehtoa soveltaessaan käyttää jäsenvaltioiden ulkoiseen lähentymiseen sovellettavaa kaavaa. Yhdenmukaistaminen rahoitetaan vähentämällä jäsenvaltioiden määrittämän kynnyksen tai kansallisen keskiarvon ylittäviä vuoden 2013 tukioikeuksien arvoja. |
| | 2.
     
  Jäsenvaltiot, jotka soveltavat 1 kohdassa tarkoitettua poikkeusta, voivat päättää, että III osaston 2 luvussa tarkoitettua ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisien maatalouskäytäntöjen noudattamisesta myönnettävää tukea, jonka osuuden on 33 artikla 1 kohdan mukaisesti oltava 30 prosenttia kansallisesta enimmäismäärästä, maksetaan viljelijöille tiettynä prosenttiosuutena heidän perustuestaan. |
| | 3.
     
  Jäsenvaltioiden on 1 kohdassa tarkoitettua poikkeusta soveltaessaan vahvistettava toteutettavat toimet 1 päivään elokuuta 2013 mennessä unionin oikeuden yleisperiaatteita noudattaen. Kyseisiin toimenpiteisiin on kuuluttava tukioikeuksien asteittainen muuttaminen puolueettomin ja syrjimättömin perustein. |
| | Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä on ilmoitettava komissiolle 1 päivään elokuuta 2013 mennessä. |

Komission teksti

Tarkistus

22 a artikla

Sisäinen lähentäminen

1.
     
  Poiketen siitä, mitä 22 artiklassa säädetään, jäsenvaltiot voivat yhdenmukaistaa tukioikeuksien arvoa kansallisella tai alueellisella tasolla siten, että tukioikeuksien yksikköarvo lähenee osittain, mutta ei kokonaisuudessaan, samaa arvoa koko jäsenvaltiossa tai koko alueella hakuvuonna 2021. Jäsenvaltiot voivat tätä vaihtoehtoa soveltaessaan käyttää jäsenvaltioiden ulkoiseen lähentymiseen sovellettavaa kaavaa. Yhdenmukaistaminen rahoitetaan vähentämällä jäsenvaltioiden määrittämän kynnyksen tai kansallisen keskiarvon ylittäviä vuoden 2013 tukioikeuksien arvoja.

2.
     
  Jäsenvaltiot, jotka soveltavat 1 kohdassa tarkoitettua poikkeusta, voivat päättää, että III osaston 2 luvussa tarkoitettua ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisien maatalouskäytäntöjen noudattamisesta myönnettävää tukea, jonka osuuden on 33 artikla 1 kohdan mukaisesti oltava 30 prosenttia kansallisesta enimmäismäärästä, maksetaan viljelijöille tiettynä prosenttiosuutena heidän perustuestaan.

3.
     
  Jäsenvaltioiden on 1 kohdassa tarkoitettua poikkeusta soveltaessaan vahvistettava toteutettavat toimet 1 päivään elokuuta 2013 mennessä unionin oikeuden yleisperiaatteita noudattaen. Kyseisiin toimenpiteisiin on kuuluttava tukioikeuksien asteittainen muuttaminen puolueettomin ja syrjimättömin perustein.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä on ilmoitettava komissiolle 1 päivään elokuuta 2013 mennessä.

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

23 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 23 artikla | 23 artikla |
| Kansallisen varannon perustaminen ja käyttö | Kansallisen varannon perustaminen ja käyttö |
| 1.   Jokaisen jäsenvaltion on perustettava kansallinen varanto. Jäsenvaltion on kansallisen varannon perustamiseksi tehtävä perustukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna perustukijärjestelmän enimmäismäärälle lineaarinen prosentuaalinen vähennys kansallisella tasolla. Vähennys voi olla enintään 3 prosenttia, jollei suurempi vähennys ole tarpeen 4 kohdassa
  vuoden 2014 osalta
  säädettyjen tukioikeuksia koskevien tarpeiden vuoksi. | 1.   Jokaisen jäsenvaltion on perustettava kansallinen varanto. Jäsenvaltion on kansallisen varannon perustamiseksi tehtävä perustukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna perustukijärjestelmän enimmäismäärälle lineaarinen prosentuaalinen vähennys kansallisella tasolla. Vähennys voi olla
  vuonna 2014
  enintään 3 prosenttia, jollei suurempi vähennys ole tarpeen 4 kohdassa säädettyjen tukioikeuksia koskevien tarpeiden vuoksi.
  Jäsenvaltio voi asettaa myöhempien vuosien osalta vähennyskynnyksen jakotarpeiden perusteella. |
| 2.   Jäsenvaltio voi hallinnoida kansallista varantoa alueellisella tasolla. | 2.   Jäsenvaltio voi hallinnoida kansallista varantoa alueellisella tasolla. |
| 3.   Jäsenvaltion on myönnettävä tukioikeudet kansallisesta varannosta puolueettomin perustein ja tavalla, jolla varmistetaan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja vältetään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen. | 3.   Jäsenvaltion on myönnettävä tukioikeudet kansallisesta varannosta puolueettomin perustein ja tavalla, jolla varmistetaan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja vältetään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen. |
| 4.   Jäsenvaltion on käytettävä kansallista varantoa myöntääkseen tukioikeuksia ensisijaisesti maataloustoimintansa aloittaville nuorille viljelijöille. | 4.   Jäsenvaltion on käytettävä kansallista varantoa myöntääkseen tukioikeuksia ensisijaisesti maataloustoimintansa aloittaville nuorille
  ja uusille
  viljelijöille. |
| Ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi ”maataloustoimintansa aloittavalla nuorella viljelijällä” tarkoitetaan 36 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttävää viljelijää, joka ei ole harjoittanut minkäänlaista maataloustoimintaa omissa nimissään ja omaan lukuunsa ja jonka määräysvallassa ei ole ollut maataloustoimintaa harjoittavaa oikeushenkilöä uuden maataloustoiminnan aloittamista edeltäneiden viiden vuoden aikana. Jos kyseessä on oikeushenkilö, luonnolliset henkilöt, joiden määräysvallassa oikeushenkilö on, eivät ole saaneet harjoittaa minkäänlaista maataloustoimintaa omissa nimissään ja omaan lukuunsa eikä niiden määräysvallassa ole saanut olla maataloustuotantoa harjoittavaa oikeushenkilöä kyseessä olevan oikeushenkilön maataloustoiminnan aloittamista edeltäneiden viiden vuoden aikana. | Ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi ”maataloustoimintansa aloittavalla nuorella viljelijällä” tarkoitetaan 36 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttävää viljelijää, joka ei ole harjoittanut minkäänlaista maataloustoimintaa omissa nimissään ja omaan lukuunsa ja jonka määräysvallassa ei ole ollut maataloustoimintaa harjoittavaa oikeushenkilöä uuden maataloustoiminnan aloittamista edeltäneiden viiden vuoden aikana. Jos kyseessä on oikeushenkilö, luonnolliset henkilöt, joiden määräysvallassa oikeushenkilö on, eivät ole saaneet harjoittaa minkäänlaista maataloustoimintaa omissa nimissään ja omaan lukuunsa eikä niiden määräysvallassa ole saanut olla maataloustuotantoa harjoittavaa oikeushenkilöä kyseessä olevan oikeushenkilön maataloustoiminnan aloittamista edeltäneiden viiden vuoden aikana. |
| | Ensimmäistä alakohtaa sovellettaessa ”maataloustoimintansa aloittavalla uudella viljelijällä” tarkoitetaan luonnollista henkilöä, jolle ei ole koskaan myönnetty tukioikeuksia. Jäsenvaltiot voivat määrittää puolueettomia ja syrjimättömiä lisäperusteita, jotka uusien viljelijöiden on täytettävä erityisesti asianmukaisten taitojen, kokemuksen ja/tai koulutusvaatimusten osalta. |
| 5.   Jäsenvaltio voi käyttää kansallista varantoa | 5.   Jäsenvaltio voi käyttää kansallista varantoa |
| a) | myöntääkseen tukioikeuksia sellaisten alueiden viljelijöille, joihin sovelletaan johonkin julkiseen interventioon liittyviä rakenneuudistus- ja/tai kehittämisohjelmia, tarkoituksenaan varmistaa, että maata ei jätetä viljelemättä, ja/tai korvata viljelijöille kyseisillä alueilla aiheutuvat erityiset haitat; |

Komission teksti

Tarkistus

23 artikla

23 artikla

Kansallisen varannon perustaminen ja käyttö

Kansallisen varannon perustaminen ja käyttö

1.   Jokaisen jäsenvaltion on perustettava kansallinen varanto. Jäsenvaltion on kansallisen varannon perustamiseksi tehtävä perustukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna perustukijärjestelmän enimmäismäärälle lineaarinen prosentuaalinen vähennys kansallisella tasolla. Vähennys voi olla enintään 3 prosenttia, jollei suurempi vähennys ole tarpeen 4 kohdassa
  vuoden 2014 osalta
  säädettyjen tukioikeuksia koskevien tarpeiden vuoksi.

1.   Jokaisen jäsenvaltion on perustettava kansallinen varanto. Jäsenvaltion on kansallisen varannon perustamiseksi tehtävä perustukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna perustukijärjestelmän enimmäismäärälle lineaarinen prosentuaalinen vähennys kansallisella tasolla. Vähennys voi olla
  vuonna 2014
  enintään 3 prosenttia, jollei suurempi vähennys ole tarpeen 4 kohdassa säädettyjen tukioikeuksia koskevien tarpeiden vuoksi.
  Jäsenvaltio voi asettaa myöhempien vuosien osalta vähennyskynnyksen jakotarpeiden perusteella.

2.   Jäsenvaltio voi hallinnoida kansallista varantoa alueellisella tasolla.

2.   Jäsenvaltio voi hallinnoida kansallista varantoa alueellisella tasolla.

3.   Jäsenvaltion on myönnettävä tukioikeudet kansallisesta varannosta puolueettomin perustein ja tavalla, jolla varmistetaan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja vältetään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen.

3.   Jäsenvaltion on myönnettävä tukioikeudet kansallisesta varannosta puolueettomin perustein ja tavalla, jolla varmistetaan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja vältetään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen.

4.   Jäsenvaltion on käytettävä kansallista varantoa myöntääkseen tukioikeuksia ensisijaisesti maataloustoimintansa aloittaville nuorille viljelijöille.

4.   Jäsenvaltion on käytettävä kansallista varantoa myöntääkseen tukioikeuksia ensisijaisesti maataloustoimintansa aloittaville nuorille
  ja uusille
  viljelijöille.

Ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi ”maataloustoimintansa aloittavalla nuorella viljelijällä” tarkoitetaan 36 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttävää viljelijää, joka ei ole harjoittanut minkäänlaista maataloustoimintaa omissa nimissään ja omaan lukuunsa ja jonka määräysvallassa ei ole ollut maataloustoimintaa harjoittavaa oikeushenkilöä uuden maataloustoiminnan aloittamista edeltäneiden viiden vuoden aikana. Jos kyseessä on oikeushenkilö, luonnolliset henkilöt, joiden määräysvallassa oikeushenkilö on, eivät ole saaneet harjoittaa minkäänlaista maataloustoimintaa omissa nimissään ja omaan lukuunsa eikä niiden määräysvallassa ole saanut olla maataloustuotantoa harjoittavaa oikeushenkilöä kyseessä olevan oikeushenkilön maataloustoiminnan aloittamista edeltäneiden viiden vuoden aikana.

Ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi ”maataloustoimintansa aloittavalla nuorella viljelijällä” tarkoitetaan 36 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttävää viljelijää, joka ei ole harjoittanut minkäänlaista maataloustoimintaa omissa nimissään ja omaan lukuunsa ja jonka määräysvallassa ei ole ollut maataloustoimintaa harjoittavaa oikeushenkilöä uuden maataloustoiminnan aloittamista edeltäneiden viiden vuoden aikana. Jos kyseessä on oikeushenkilö, luonnolliset henkilöt, joiden määräysvallassa oikeushenkilö on, eivät ole saaneet harjoittaa minkäänlaista maataloustoimintaa omissa nimissään ja omaan lukuunsa eikä niiden määräysvallassa ole saanut olla maataloustuotantoa harjoittavaa oikeushenkilöä kyseessä olevan oikeushenkilön maataloustoiminnan aloittamista edeltäneiden viiden vuoden aikana.

Ensimmäistä alakohtaa sovellettaessa ”maataloustoimintansa aloittavalla uudella viljelijällä” tarkoitetaan luonnollista henkilöä, jolle ei ole koskaan myönnetty tukioikeuksia. Jäsenvaltiot voivat määrittää puolueettomia ja syrjimättömiä lisäperusteita, jotka uusien viljelijöiden on täytettävä erityisesti asianmukaisten taitojen, kokemuksen ja/tai koulutusvaatimusten osalta.

5.   Jäsenvaltio voi käyttää kansallista varantoa

5.   Jäsenvaltio voi käyttää kansallista varantoa

a)

myöntääkseen tukioikeuksia sellaisten alueiden viljelijöille, joihin sovelletaan johonkin julkiseen interventioon liittyviä rakenneuudistus- ja/tai kehittämisohjelmia, tarkoituksenaan varmistaa, että maata ei jätetä viljelemättä, ja/tai korvata viljelijöille kyseisillä alueilla aiheutuvat erityiset haitat;

| a) | myöntääkseen tukioikeuksia sellaisten alueiden viljelijöille, joihin sovelletaan johonkin julkiseen interventioon liittyviä rakenneuudistus- ja/tai kehittämisohjelmia, tarkoituksenaan varmistaa, että maata ei jätetä viljelemättä, ja/tai korvata viljelijöille kyseisillä alueilla aiheutuvat erityiset haitat; |
| --- | --- |

a)

myöntääkseen tukioikeuksia sellaisten alueiden viljelijöille, joihin sovelletaan johonkin julkiseen interventioon liittyviä rakenneuudistus- ja/tai kehittämisohjelmia, tarkoituksenaan varmistaa, että maata ei jätetä viljelemättä, ja/tai korvata viljelijöille kyseisillä alueilla aiheutuvat erityiset haitat;

| a a) | myöntääkseen tukioikeuksia viljelijöille, joiden tila sijaitsee sellaisessa jäsenvaltiossa, joka on päättänyt soveltaa 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua vaihtoehtoa, ja joille ei myönnetty tukioikeuksia asetuksen (EY) N:o 1782/2003 tai asetuksen (EY) N:o 73/2009 tai kummankaan asetuksen mukaisesti, kun viljelijät ilmoittavat tukikelpoiset maatalousmaansa vuoden 2014 osalta; |
| --- | --- |

a a)

myöntääkseen tukioikeuksia viljelijöille, joiden tila sijaitsee sellaisessa jäsenvaltiossa, joka on päättänyt soveltaa 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua vaihtoehtoa, ja joille ei myönnetty tukioikeuksia asetuksen (EY) N:o 1782/2003 tai asetuksen (EY) N:o 73/2009 tai kummankaan asetuksen mukaisesti, kun viljelijät ilmoittavat tukikelpoiset maatalousmaansa vuoden 2014 osalta;

| a b) | myöntääkseen tukioikeuksia viljelijöille, jotka aloittivat maataloustoimintansa vuoden 2011 jälkeen ja jotka toimivat tietyillä maatalouden aloilla, jotka jäsenvaltiot määrittelevät puolueettomin ja syrjimättömin perustein; |
| --- | --- |

a b)

myöntääkseen tukioikeuksia viljelijöille, jotka aloittivat maataloustoimintansa vuoden 2011 jälkeen ja jotka toimivat tietyillä maatalouden aloilla, jotka jäsenvaltiot määrittelevät puolueettomin ja syrjimättömin perustein;

| a c) | nostaakseen perustukijärjestelmän tukioikeuksien arvon kansallisen tai alueellisen tukioikeuksien keskimääräisen yksikköarvon tasolle niiden viljelijöiden osalta, jotka ovat erityistilanteessa perustukijärjestelmään siirtymisen vuoksi, koska heidän tilatukijärjestelmässä asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaisesti saamiensa perinteisten tukioikeuksien arvo on alhainen, tai nostaakseen tukioikeuksien arvoa niiden viljelijöiden osalta, joilla oli erityistukioikeuksia 31 päivänä joulukuuta 2013; |
| --- | --- |

a c)

nostaakseen perustukijärjestelmän tukioikeuksien arvon kansallisen tai alueellisen tukioikeuksien keskimääräisen yksikköarvon tasolle niiden viljelijöiden osalta, jotka ovat erityistilanteessa perustukijärjestelmään siirtymisen vuoksi, koska heidän tilatukijärjestelmässä asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaisesti saamiensa perinteisten tukioikeuksien arvo on alhainen, tai nostaakseen tukioikeuksien arvoa niiden viljelijöiden osalta, joilla oli erityistukioikeuksia 31 päivänä joulukuuta 2013;

| a d) | maksaakseen viljelijöille vuosittaisen korvauksen – jota voidaan pienviljelijöiden kohdalla korottaa – asetuksen (EY) N:o 73/2009 7 artiklan 1 kohdan mukaisen 5 000 euron tuen poisjäännistä; |
| --- | --- |

a d)

maksaakseen viljelijöille vuosittaisen korvauksen – jota voidaan pienviljelijöiden kohdalla korottaa – asetuksen (EY) N:o 73/2009 7 artiklan 1 kohdan mukaisen 5 000 euron tuen poisjäännistä;

| b) | korottaakseen lineaarisesti perustukijärjestelmään liittyvien tukioikeuksien arvoa kansallisella tai alueellisella tasolla, jos kansallinen varanto ylittää jonakin vuonna 3 prosenttia, edellyttäen että käytettävissä on riittävästi määriä 4 kohdan, tämän kohdan a alakohdan ja 7 kohdan mukaisesti tehtäviin myöntämisiin. |
| --- | --- |

b)

korottaakseen lineaarisesti perustukijärjestelmään liittyvien tukioikeuksien arvoa kansallisella tai alueellisella tasolla, jos kansallinen varanto ylittää jonakin vuonna 3 prosenttia, edellyttäen että käytettävissä on riittävästi määriä 4 kohdan, tämän kohdan a alakohdan ja 7 kohdan mukaisesti tehtäviin myöntämisiin.

| b) | korottaakseen lineaarisesti perustukijärjestelmään liittyvien tukioikeuksien arvoa kansallisella tai alueellisella tasolla, jos kansallinen varanto ylittää jonakin vuonna 3 prosenttia, edellyttäen että käytettävissä on riittävästi määriä 4 kohdan, tämän kohdan a alakohdan ja 7 kohdan mukaisesti tehtäviin myöntämisiin.
  Korottaessaan tukioikeuksien arvoa tämän kohdan mukaisesti jäsenvaltiot voivat kuitenkin päättää soveltaa lineaarisen menetelmän sijasta vaihtoehtoista menetelmää. |
| --- | --- |

b)

korottaakseen lineaarisesti perustukijärjestelmään liittyvien tukioikeuksien arvoa kansallisella tai alueellisella tasolla, jos kansallinen varanto ylittää jonakin vuonna 3 prosenttia, edellyttäen että käytettävissä on riittävästi määriä 4 kohdan, tämän kohdan a alakohdan ja 7 kohdan mukaisesti tehtäviin myöntämisiin.
  Korottaessaan tukioikeuksien arvoa tämän kohdan mukaisesti jäsenvaltiot voivat kuitenkin päättää soveltaa lineaarisen menetelmän sijasta vaihtoehtoista menetelmää.

6.   Jäsenvaltion on 4 kohtaa ja 5 kohdan a alakohtaa soveltaessaan vahvistettava viljelijöille myönnettyjen tukioikeuksien arvo tukioikeuksien myöntämisvuoden kansallisen tai alueellisen keskiarvon perusteella.

6.   Jäsenvaltion on 4 kohtaa ja 5 kohdan a alakohtaa soveltaessaan vahvistettava viljelijöille myönnettyjen tukioikeuksien arvo tukioikeuksien myöntämisvuoden kansallisen tai alueellisen keskiarvon perusteella.

7.   Jos viljelijä saa tuomioistuimen lopullisen päätöksen tai jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen lopullisen hallinnollisen määräyksen nojalla oikeuden tukioikeuksiin tai olemassa olevien tukioikeuksien arvon korotukseen, viljelijän on saatava kyseisessä päätöksessä tai määräyksessä vahvistettu tukioikeuksien määrä ja arvo jäsenvaltion vahvistamana päivämääränä. Kyseinen päivämäärä ei voi kuitenkaan olla myöhäisempi kuin päätöksen tai määräyksen antopäivää seuraava perustukijärjestelmässä jätettävän hakemuksen viimeinen jättöpäivä, ottaen huomioon 25 ja 26 artiklan soveltaminen.

7.   Jos viljelijä saa tuomioistuimen lopullisen päätöksen tai jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen lopullisen hallinnollisen määräyksen nojalla oikeuden tukioikeuksiin tai olemassa olevien tukioikeuksien arvon korotukseen, viljelijän on saatava kyseisessä päätöksessä tai määräyksessä vahvistettu tukioikeuksien määrä ja arvo jäsenvaltion vahvistamana päivämääränä. Kyseinen päivämäärä ei voi kuitenkaan olla myöhäisempi kuin päätöksen tai määräyksen antopäivää seuraava perustukijärjestelmässä jätettävän hakemuksen viimeinen jättöpäivä, ottaen huomioon 25 ja 26 artiklan soveltaminen.

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Viljelijälle myönnetään perustukijärjestelmässä tukea, kun tukikelpoisiin hehtaareihin liittyvät tukioikeudet on aktivoitu 26 artiklan 1 kohdan mukaisella ilmoituksella tukioikeudet myöntäneessä jäsenvaltiossa. Aktivoidut tukioikeudet antavat oikeuden niissä vahvistettuihin vuotuisiin tukimääriin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rahoituskurin, asteittaisen vähennyksen, tukikattojen, 7 artiklan, 37 artiklan 2 kohdan ja 51 artiklan 1 kohdan mukaisten lineaaristen vähennysten ja asetuksen (EU) N:o [HZR] mukaisesti määrättyjen vähennysten ja poissulkemisten soveltamista. | 1.   Viljelijälle myönnetään perustukijärjestelmässä tukea, kun tukikelpoisiin hehtaareihin liittyvät tukioikeudet on aktivoitu 26 artiklan 1 kohdan mukaisella ilmoituksella tukioikeudet myöntäneessä jäsenvaltiossa. Aktivoidut tukioikeudet antavat oikeuden niissä vahvistettuihin vuotuisiin tukimääriin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rahoituskurin, asteittaisen vähennyksen, tukikattojen, 7 artiklan, 37 artiklan 2 kohdan ja 51 artiklan 1 kohdan mukaisten lineaaristen vähennysten ja asetuksen (EU) N:o [...] [HZR] mukaisesti määrättyjen vähennysten ja poissulkemisten soveltamista.
  Edellä olevasta ensimmäisestä virkkeestä poiketen vuonna 2013 yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää soveltavat jäsenvaltiot voivat jatkaa soveltamista perustukijärjestelmän täytäntöönpanemiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Viljelijälle myönnetään perustukijärjestelmässä tukea, kun tukikelpoisiin hehtaareihin liittyvät tukioikeudet on aktivoitu 26 artiklan 1 kohdan mukaisella ilmoituksella tukioikeudet myöntäneessä jäsenvaltiossa. Aktivoidut tukioikeudet antavat oikeuden niissä vahvistettuihin vuotuisiin tukimääriin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rahoituskurin, asteittaisen vähennyksen, tukikattojen, 7 artiklan, 37 artiklan 2 kohdan ja 51 artiklan 1 kohdan mukaisten lineaaristen vähennysten ja asetuksen (EU) N:o [HZR] mukaisesti määrättyjen vähennysten ja poissulkemisten soveltamista.

1.   Viljelijälle myönnetään perustukijärjestelmässä tukea, kun tukikelpoisiin hehtaareihin liittyvät tukioikeudet on aktivoitu 26 artiklan 1 kohdan mukaisella ilmoituksella tukioikeudet myöntäneessä jäsenvaltiossa. Aktivoidut tukioikeudet antavat oikeuden niissä vahvistettuihin vuotuisiin tukimääriin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rahoituskurin, asteittaisen vähennyksen, tukikattojen, 7 artiklan, 37 artiklan 2 kohdan ja 51 artiklan 1 kohdan mukaisten lineaaristen vähennysten ja asetuksen (EU) N:o [...] [HZR] mukaisesti määrättyjen vähennysten ja poissulkemisten soveltamista.
  Edellä olevasta ensimmäisestä virkkeestä poiketen vuonna 2013 yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää soveltavat jäsenvaltiot voivat jatkaa soveltamista perustukijärjestelmän täytäntöönpanemiseksi.

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 2 kohta – 3 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Ensimmäisen alakohdan a alakohdan soveltamiseksi jäsenvaltiot voivat tukikelpoisen maatalousmaan kokoa määrittäessään soveltaa puolueettomin ja syrjimättömin perustein vähennyskerrointa aloihin, joiden mahdollinen satotaso on alhainen tai joilla harjoitetaan tiettyä tuotantoa. |

Komission teksti

Tarkistus

Ensimmäisen alakohdan a alakohdan soveltamiseksi jäsenvaltiot voivat tukikelpoisen maatalousmaan kokoa määrittäessään soveltaa puolueettomin ja syrjimättömin perustein vähennyskerrointa aloihin, joiden mahdollinen satotaso on alhainen tai joilla harjoitetaan tiettyä tuotantoa.

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Kun tukioikeuksia myydään ilman maata, jäsenvaltio voi unionin lainsäädännön yleisiä periaatteita noudattaen päättää, että osa myydyistä tukioikeuksista palautetaan kansalliseen varantoon tai niiden yksikköarvoa vähennetään kansallisen varannon hyväksi. |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Kun tukioikeuksia myydään ilman maata, jäsenvaltio voi unionin lainsäädännön yleisiä periaatteita noudattaen päättää, että osa myydyistä tukioikeuksista palautetaan kansalliseen varantoon tai niiden yksikköarvoa vähennetään kansallisen varannon hyväksi.

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | perusteet, joita jäsenvaltioiden on sovellettava myöntäessään tukioikeuksia viljelijälle, joka ei aktivoinut tukioikeuksia
  vuonna
  2011 tai ei hakenut
  vuonna
  2011 tukea yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmässä, kuten 21 artiklan 2 kohdassa säädetään, ja myöntäessään tukioikeuksia silloin kun sovelletaan 21 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua sopimuslauseketta; |

Komission teksti

Tarkistus

e)

perusteet, joita jäsenvaltioiden on sovellettava myöntäessään tukioikeuksia viljelijälle, joka ei aktivoinut tukioikeuksia
  vuonna
  2011 tai ei hakenut
  vuonna
  2011 tukea yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmässä, kuten 21 artiklan 2 kohdassa säädetään, ja myöntäessään tukioikeuksia silloin kun sovelletaan 21 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua sopimuslauseketta;

| e) | perusteet, joita jäsenvaltioiden on sovellettava myöntäessään tukioikeuksia viljelijälle, joka ei aktivoinut tukioikeuksia
  vuosina 2009, 2010 eikä
  2011 tai ei hakenut
  vuosina 2009, 2010 eikä
  2011 tukea yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmässä, kuten 21 artiklan 2 kohdassa säädetään, ja myöntäessään tukioikeuksia silloin kun sovelletaan 21 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua sopimuslauseketta
  , lukuun ottamatta uusia viljelijöitä ja nuoria viljelijöitä
  ; |
| --- | --- |

e)

perusteet, joita jäsenvaltioiden on sovellettava myöntäessään tukioikeuksia viljelijälle, joka ei aktivoinut tukioikeuksia
  vuosina 2009, 2010 eikä
  2011 tai ei hakenut
  vuosina 2009, 2010 eikä
  2011 tukea yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmässä, kuten 21 artiklan 2 kohdassa säädetään, ja myöntäessään tukioikeuksia silloin kun sovelletaan 21 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua sopimuslauseketta
  , lukuun ottamatta uusia viljelijöitä ja nuoria viljelijöitä
  ;

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – g alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| g) | säännöt, jotka koskevat tukioikeuksien
  ilmoittamista ja aktivoimista
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

g)

säännöt, jotka koskevat tukioikeuksien
  ilmoittamista ja aktivoimista
  ;

| g) | säännöt, jotka koskevat
  tukioikeuksia koskevan ilmoituksen sisältöä ja
  tukioikeuksien
  aktivointivaatimuksia
  ; |
| --- | --- |

g)

säännöt, jotka koskevat
  tukioikeuksia koskevan ilmoituksen sisältöä ja
  tukioikeuksien
  aktivointivaatimuksia
  ;

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

1 a luku (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | |
| | 28 a artikla |
| | Yleiset säännöt |
| | 1.
     
  Jäsenvaltio voi päättää myöntää vuosittaista lisätukea viljelijälle, jolla on oikeus tukeen 1 luvussa tarkoitetussa perustukijärjestelmässä. |
| | 2.
     
  Jäsenvaltioiden on määritettävä tämän säännöksen soveltamiseen oikeuttava ensimmäinen hehtaarimäärä, jonka on vastattava viljelijän 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti aktivoimien tukioikeuksien määrää ja joka voi olla enintään 50 hehtaaria. |
| | 3.
     
  Tämän säännöksen soveltamisen rahoittamiseksi jäsenvaltioiden on käytettävä enintään 30 prosenttia liitteessä II vahvistetusta vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä. |
| | 4.
     
  Jäsenvaltioiden on laskettava joka vuosi ensimmäisistä hehtaareista myönnettävän lisätuen määrä jakamalla 3 kohdassa tarkoitettu määrä sillä hehtaarien kokonaismäärällä, joka on oikeutettu tähän tukeen. |
| | 5.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tukea ei makseta viljelijöille, joiden on vahvistettu tämän komission asetusehdotuksen julkaisemisen jälkeen keinotekoisesti luoneen edellytykset tämän artiklan vaikutusten välttämiseksi. |
| | 6.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut päätöksensä 1 päivään elokuuta 2013 mennessä. |

Komission teksti

Tarkistus

28 a artikla

Yleiset säännöt

1.
     
  Jäsenvaltio voi päättää myöntää vuosittaista lisätukea viljelijälle, jolla on oikeus tukeen 1 luvussa tarkoitetussa perustukijärjestelmässä.

2.
     
  Jäsenvaltioiden on määritettävä tämän säännöksen soveltamiseen oikeuttava ensimmäinen hehtaarimäärä, jonka on vastattava viljelijän 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti aktivoimien tukioikeuksien määrää ja joka voi olla enintään 50 hehtaaria.

3.
     
  Tämän säännöksen soveltamisen rahoittamiseksi jäsenvaltioiden on käytettävä enintään 30 prosenttia liitteessä II vahvistetusta vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä.

4.
     
  Jäsenvaltioiden on laskettava joka vuosi ensimmäisistä hehtaareista myönnettävän lisätuen määrä jakamalla 3 kohdassa tarkoitettu määrä sillä hehtaarien kokonaismäärällä, joka on oikeutettu tähän tukeen.

5.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tukea ei makseta viljelijöille, joiden on vahvistettu tämän komission asetusehdotuksen julkaisemisen jälkeen keinotekoisesti luoneen edellytykset tämän artiklan vaikutusten välttämiseksi.

6.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut päätöksensä 1 päivään elokuuta 2013 mennessä.

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

30 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 30 artikla | 30 artikla |
| Viljelyn monipuolistaminen | Viljelyn monipuolistaminen |
| 1.   Jos viljelijällä on
  yli 3 hehtaaria
  peltoalaa,
  eikä sitä käytetä kokonaisuudessaan nurmituotantoon (kylvetty tai luontainen), eikä se ole merkittävän osan vuodesta kokonaan kesannolla tai kokonaan sellaisten kasvien viljelyssä, jotka kasvavat veden alla,
  peltoalalla on viljeltävä vähintään
  kolmea
  eri kasvia.
  Jokaisen
  mainituista
  kolmesta viljelykasvista on kuitenkin katettava vähintään 5 prosenttia peltoalasta, ja pääkasvin osuus saa olla enintään 70 prosenttia
  peltoalasta. | 1.   Jos viljelijällä on
  10–30 hehtaaria
  peltoalaa, peltoalalla on viljeltävä vähintään
  kahta
  eri kasvia.
  Mikään
  mainituista
  viljelykasveista ei saa kattaa enempää kuin 80 prosenttia
  peltoalasta. |
| | Jos viljelijällä on yli 30 hehtaaria peltoalaa, peltoalalla on viljeltävä vähintään kolmea eri kasvia, paitsi tiloilla, jotka sijaitsevat 62. leveyspiirin pohjoispuolella. Pääkasvi ei saa kattaa enemmän kuin 75 prosenttia peltoalasta eikä kahden tärkeimmän kasvin osuus saa olla suurempi kuin 95 prosenttia peltoalasta. |
| 2.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti viljelykasvin määritelmän ja eri viljelykasvien osuuksien tarkan laskentamenetelmän vahvistamiseksi. | 2.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti viljelykasvin määritelmän ja eri viljelykasvien osuuksien tarkan laskentamenetelmän vahvistamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

30 artikla

30 artikla

Viljelyn monipuolistaminen

Viljelyn monipuolistaminen

1.   Jos viljelijällä on
  yli 3 hehtaaria
  peltoalaa,
  eikä sitä käytetä kokonaisuudessaan nurmituotantoon (kylvetty tai luontainen), eikä se ole merkittävän osan vuodesta kokonaan kesannolla tai kokonaan sellaisten kasvien viljelyssä, jotka kasvavat veden alla,
  peltoalalla on viljeltävä vähintään
  kolmea
  eri kasvia.
  Jokaisen
  mainituista
  kolmesta viljelykasvista on kuitenkin katettava vähintään 5 prosenttia peltoalasta, ja pääkasvin osuus saa olla enintään 70 prosenttia
  peltoalasta.

1.   Jos viljelijällä on
  10–30 hehtaaria
  peltoalaa, peltoalalla on viljeltävä vähintään
  kahta
  eri kasvia.
  Mikään
  mainituista
  viljelykasveista ei saa kattaa enempää kuin 80 prosenttia
  peltoalasta.

Jos viljelijällä on yli 30 hehtaaria peltoalaa, peltoalalla on viljeltävä vähintään kolmea eri kasvia, paitsi tiloilla, jotka sijaitsevat 62. leveyspiirin pohjoispuolella. Pääkasvi ei saa kattaa enemmän kuin 75 prosenttia peltoalasta eikä kahden tärkeimmän kasvin osuus saa olla suurempi kuin 95 prosenttia peltoalasta.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti viljelykasvin määritelmän ja eri viljelykasvien osuuksien tarkan laskentamenetelmän vahvistamiseksi.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti viljelykasvin määritelmän ja eri viljelykasvien osuuksien tarkan laskentamenetelmän vahvistamiseksi.

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

31 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 31 artikla | 31 artikla |
| Pysyvä nurmi | Pysyvä nurmi
  ja pysyvä laidun |
| 1.   
  Viljelijöiden on pidettävä
  pysyvänä nurmena
  tilansa alueet
  , jotka on ilmoitettu hakuvuodelle 2014 pysyväksi nurmeksi asetuksen (EU) N:o [HZ] 74 artiklan 1 kohdan mukaisessa hakemuksessa, jäljempänä ”pysyvänä nurmena olevat viitealat”. | 1.   
  Jäsenvaltion on varmistettava, että
  pysyvänä nurmena
  ja pysyvänä laitumena olevan alueen suhde maatalousmaan kokonaisalaan pysyy samana
  .
  Jäsenvaltio voi soveltaa tätä velvoitetta kansallisella, alueellisella tai aluetta pienemmällä tasolla. |
| | Ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi pysyvänä nurmena ja pysyvänä laitumena olevien maa-alojen katsotaan vastaavan niitä tilan alueita
  , jotka on ilmoitettu hakuvuodelle 2014 pysyväksi nurmeksi
  ja pysyväksi laitumeksi
  asetuksen (EU) N:o [...] [HZ] 74 artiklan 1 kohdan mukaisessa hakemuksessa, jäljempänä ”pysyvänä nurmena
  ja pysyvänä laitumena
  olevat viitealat”. |
| Pysyvänä nurmena olevaa viitealaa lisätään, jos viljelijällä on velvollisuus muuttaa alat takaisin pysyväksi nurmeksi vuonna 2014 ja/tai 2015, kuten asetuksen (EU) N:o [HZR] 93 artiklassa tarkoitetaan. | Pysyvänä nurmena
  ja pysyvänä laitumena
  olevaa viitealaa lisätään, jos viljelijällä on velvollisuus muuttaa alat takaisin pysyväksi nurmeksi vuonna 2014 ja/tai 2015, kuten asetuksen (EU) N:o [...] [HZR] 93 artiklassa tarkoitetaan. |
| 2.   
  Viljelijä voi ottaa
  enintään 5 prosenttia pysyvänä nurmena olevasta
  viitealastaan
  muuhun käyttötarkoitukseen.
  Mainittua rajaa ei sovelleta, jos kyseessä on ylivoimainen este tai poikkeukselliset olosuhteet
  . | 2.   Enintään 5 prosenttia pysyvänä nurmena
  ja pysyvänä laitumena
  olevasta
  viitealasta voidaan ottaa
  muuhun käyttötarkoitukseen.
  Poikkeuksen muodostavat paljon hiiltä sisältävä maaperä, kosteikot ja osaksi luonnontilassa olevat nurmet ja laitumet
  .
  Poikkeuksellisissa olosuhteissa tämä prosenttisosuus voidaan nostaa 7 prosenttiin. |
| 3.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti sellaisten sääntöjen osalta, jotka koskevat 1 kohdan
  toisessa
  alakohdassa säädetyn pysyvänä nurmena olevan viitealan suurentamista, pysyvän nurmen uudistamista, maatalousmaan muuttamista takaisin pysyväksi nurmeksi silloin kun 2 kohdassa tarkoitettu sallittu pienennys ylittyy, sekä pysyvänä nurmena olevien viitealojen muuttamista maa-alan siirron yhteydessä. | 3.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti sellaisten sääntöjen osalta, jotka koskevat 1 kohdan
  kolmannessa
  alakohdassa säädetyn pysyvänä nurmena
  ja pysyvänä laitumena
  olevan viitealan suurentamista, pysyvän nurmen
  ja pysyvän laitumen
  uudistamista, maatalousmaan muuttamista takaisin pysyväksi nurmeksi
  ja pysyväksi laitumeksi
  silloin kun 2 kohdassa tarkoitettu sallittu pienennys ylittyy
  ja 2 kohdassa tarkoitetuissa poikkeuksellisissa olosuhteissa
  sekä pysyvänä nurmena
  ja pysyvänä laitumena
  olevien viitealojen muuttamista maa-alan siirron yhteydessä. |

Komission teksti

Tarkistus

31 artikla

31 artikla

Pysyvä nurmi

Pysyvä nurmi
  ja pysyvä laidun

1.   
  Viljelijöiden on pidettävä
  pysyvänä nurmena
  tilansa alueet
  , jotka on ilmoitettu hakuvuodelle 2014 pysyväksi nurmeksi asetuksen (EU) N:o [HZ] 74 artiklan 1 kohdan mukaisessa hakemuksessa, jäljempänä ”pysyvänä nurmena olevat viitealat”.

1.   
  Jäsenvaltion on varmistettava, että
  pysyvänä nurmena
  ja pysyvänä laitumena olevan alueen suhde maatalousmaan kokonaisalaan pysyy samana
  .
  Jäsenvaltio voi soveltaa tätä velvoitetta kansallisella, alueellisella tai aluetta pienemmällä tasolla.

Ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi pysyvänä nurmena ja pysyvänä laitumena olevien maa-alojen katsotaan vastaavan niitä tilan alueita
  , jotka on ilmoitettu hakuvuodelle 2014 pysyväksi nurmeksi
  ja pysyväksi laitumeksi
  asetuksen (EU) N:o [...] [HZ] 74 artiklan 1 kohdan mukaisessa hakemuksessa, jäljempänä ”pysyvänä nurmena
  ja pysyvänä laitumena
  olevat viitealat”.

Pysyvänä nurmena olevaa viitealaa lisätään, jos viljelijällä on velvollisuus muuttaa alat takaisin pysyväksi nurmeksi vuonna 2014 ja/tai 2015, kuten asetuksen (EU) N:o [HZR] 93 artiklassa tarkoitetaan.

Pysyvänä nurmena
  ja pysyvänä laitumena
  olevaa viitealaa lisätään, jos viljelijällä on velvollisuus muuttaa alat takaisin pysyväksi nurmeksi vuonna 2014 ja/tai 2015, kuten asetuksen (EU) N:o [...] [HZR] 93 artiklassa tarkoitetaan.

2.   
  Viljelijä voi ottaa
  enintään 5 prosenttia pysyvänä nurmena olevasta
  viitealastaan
  muuhun käyttötarkoitukseen.
  Mainittua rajaa ei sovelleta, jos kyseessä on ylivoimainen este tai poikkeukselliset olosuhteet
  .

2.   Enintään 5 prosenttia pysyvänä nurmena
  ja pysyvänä laitumena
  olevasta
  viitealasta voidaan ottaa
  muuhun käyttötarkoitukseen.
  Poikkeuksen muodostavat paljon hiiltä sisältävä maaperä, kosteikot ja osaksi luonnontilassa olevat nurmet ja laitumet
  .
  Poikkeuksellisissa olosuhteissa tämä prosenttisosuus voidaan nostaa 7 prosenttiin.

3.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti sellaisten sääntöjen osalta, jotka koskevat 1 kohdan
  toisessa
  alakohdassa säädetyn pysyvänä nurmena olevan viitealan suurentamista, pysyvän nurmen uudistamista, maatalousmaan muuttamista takaisin pysyväksi nurmeksi silloin kun 2 kohdassa tarkoitettu sallittu pienennys ylittyy, sekä pysyvänä nurmena olevien viitealojen muuttamista maa-alan siirron yhteydessä.

3.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti sellaisten sääntöjen osalta, jotka koskevat 1 kohdan
  kolmannessa
  alakohdassa säädetyn pysyvänä nurmena
  ja pysyvänä laitumena
  olevan viitealan suurentamista, pysyvän nurmen
  ja pysyvän laitumen
  uudistamista, maatalousmaan muuttamista takaisin pysyväksi nurmeksi
  ja pysyväksi laitumeksi
  silloin kun 2 kohdassa tarkoitettu sallittu pienennys ylittyy
  ja 2 kohdassa tarkoitetuissa poikkeuksellisissa olosuhteissa
  sekä pysyvänä nurmena
  ja pysyvänä laitumena
  olevien viitealojen muuttamista maa-alan siirron yhteydessä.

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

32 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 32 artikla | 32 artikla |
| Luonnonhoitoalat | Luonnonhoitoalat |
| 1.   
  Viljelijän
  on varmistettava, että vähintään
  7 prosenttia
  hänen 25 artiklan 2 kohdassa määritellyistä tukikelpoisista hehtaareistaan – pysyvänä nurmena olevat alat pois luettuina – on luonnonhoitoalaa, jollaista ovat esimerkiksi kesantoalat, pengerrykset, maisemapiirteet, suojakaistat ja 25 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut metsitetyt alat. | 1.   
  Jos viljelijällä on yli 10 hehtaaria peltoalaa, hänen
  on varmistettava
  tämän asetuksen ensimmäisen täytäntöönpanovuoden aikana
  , että vähintään
  3 prosenttia
  hänen 25 artiklan 2 kohdassa määritellyistä tukikelpoisista hehtaareistaan – pysyvänä nurmena
  ja pysyvänä laitumena sekä pysyvänä viljelmänä
  olevat alat pois luettuina – on luonnonhoitoalaa, jollaista ovat esimerkiksi kesantoalat, pengerrykset,
  pensasrivien, ojien, kiviaitojen, pellolla kasvavien puiden ja lampien kaltaiset
  maisemapiirteet,
  typpeä sitovilla kasveilla kylvetyt alat,
  suojakaistat ja 25 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut metsitetyt alat.
  Viljelijä voi soveltaa tätä toimenpidettä koko tilansa alueella. |
| | Viljelijä voi käyttää luonnonhoitoalaa tuotantoon, jossa ei käytetä torjunta-aineita tai lannoitteita. |
| | Ensimmäisessä alakohdassa mainittu prosenttiosuus nostetaan 1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen 5 prosenttiin. |
| | 1 a.
     
  Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle ennen 31 päivää maaliskuuta 2017 1 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä koskevan arviointikertomuksen sekä tarvittavat säädösehdotukset, jotta 1 kohdassa tarkoitettu prosenttimäärä voidaan tarvittaessa nostaa 7 prosenttiin vuotta 2018 ja sitä seuraavia vuosia varten, ottaen huomioon ympäristölle ja maataloustuotannolle aiheutuvat seuraukset. |
| | 1 b.
     
  Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi 1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen päättää soveltaa luonnonhoitoalan osuuteen 3 prosentin vaatimusta alueellisesti, jotta luonnonhoitoaloiksi saataisiin vierekkäisiä alueita. |
| | 1 c.
     
  Viljelijä voi vuokrata paikallisviranomaiselta luonnonarvoltaan merkittävää maatalousmaata, joka on siirtynyt maanjaon tai vastaavan prosessin myötä julkiselle vallalle, ja nimetä sen luonnonhoitoalaksi, edellyttäen että se täyttää 1 kohdassa säädetyt ehdot. |
| | 1 d.
     
  Luonnonhoitoaloja voidaan painottaa niiden ekologisen merkityksen perusteella. Komissio hyväksyy jäsenvaltioiden toimittamat painotuskertoimet ottaen huomioon vastaavat ympäristö- ja ilmastotehokkuuden arviointiperusteet. |
| 2.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti tämän artiklan 1 kohdassa mainittujen luonnonhoitoalojen eri tyyppien määrittelemiseksi tarkemmin
  sekä
  muiden sellaisten luonnonhoitoalojen tyyppien mukaan ottamiseksi ja määrittelemiseksi, jotka voidaan ottaa huomioon
  kyseisessä kohdassa
  tarkoitetun prosenttiosuuden
  noudattamiseksi
  . | 2.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti tämän artiklan 1 kohdassa mainittujen luonnonhoitoalojen eri tyyppien määrittelemiseksi tarkemmin
  , sellaisen unionin laajuisen painotuskertoimia koskevan kehyksen vahvistamiseksi, jonka avulla voidaan laskea tämän artiklan 1 d kohdassa tarkoitettujen luonnonhoitoalojen eri tyyppien kattama hehtaarimäärä ja
  muiden sellaisten luonnonhoitoalojen tyyppien mukaan ottamiseksi ja määrittelemiseksi, jotka voidaan ottaa huomioon
  tämän artiklan 1 kohdassa
  tarkoitetun prosenttiosuuden
  arvioimiseksi sekä tämän artiklan 1 b kohdassa tarkoitetun alueellisen tason määrittämiseksi
  . |

Komission teksti

Tarkistus

32 artikla

32 artikla

Luonnonhoitoalat

Luonnonhoitoalat

1.   
  Viljelijän
  on varmistettava, että vähintään
  7 prosenttia
  hänen 25 artiklan 2 kohdassa määritellyistä tukikelpoisista hehtaareistaan – pysyvänä nurmena olevat alat pois luettuina – on luonnonhoitoalaa, jollaista ovat esimerkiksi kesantoalat, pengerrykset, maisemapiirteet, suojakaistat ja 25 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut metsitetyt alat.

1.   
  Jos viljelijällä on yli 10 hehtaaria peltoalaa, hänen
  on varmistettava
  tämän asetuksen ensimmäisen täytäntöönpanovuoden aikana
  , että vähintään
  3 prosenttia
  hänen 25 artiklan 2 kohdassa määritellyistä tukikelpoisista hehtaareistaan – pysyvänä nurmena
  ja pysyvänä laitumena sekä pysyvänä viljelmänä
  olevat alat pois luettuina – on luonnonhoitoalaa, jollaista ovat esimerkiksi kesantoalat, pengerrykset,
  pensasrivien, ojien, kiviaitojen, pellolla kasvavien puiden ja lampien kaltaiset
  maisemapiirteet,
  typpeä sitovilla kasveilla kylvetyt alat,
  suojakaistat ja 25 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut metsitetyt alat.
  Viljelijä voi soveltaa tätä toimenpidettä koko tilansa alueella.

Viljelijä voi käyttää luonnonhoitoalaa tuotantoon, jossa ei käytetä torjunta-aineita tai lannoitteita.

Ensimmäisessä alakohdassa mainittu prosenttiosuus nostetaan 1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen 5 prosenttiin.

1 a.
     
  Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle ennen 31 päivää maaliskuuta 2017 1 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä koskevan arviointikertomuksen sekä tarvittavat säädösehdotukset, jotta 1 kohdassa tarkoitettu prosenttimäärä voidaan tarvittaessa nostaa 7 prosenttiin vuotta 2018 ja sitä seuraavia vuosia varten, ottaen huomioon ympäristölle ja maataloustuotannolle aiheutuvat seuraukset.

1 b.
     
  Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi 1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen päättää soveltaa luonnonhoitoalan osuuteen 3 prosentin vaatimusta alueellisesti, jotta luonnonhoitoaloiksi saataisiin vierekkäisiä alueita.

1 c.
     
  Viljelijä voi vuokrata paikallisviranomaiselta luonnonarvoltaan merkittävää maatalousmaata, joka on siirtynyt maanjaon tai vastaavan prosessin myötä julkiselle vallalle, ja nimetä sen luonnonhoitoalaksi, edellyttäen että se täyttää 1 kohdassa säädetyt ehdot.

1 d.
     
  Luonnonhoitoaloja voidaan painottaa niiden ekologisen merkityksen perusteella. Komissio hyväksyy jäsenvaltioiden toimittamat painotuskertoimet ottaen huomioon vastaavat ympäristö- ja ilmastotehokkuuden arviointiperusteet.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti tämän artiklan 1 kohdassa mainittujen luonnonhoitoalojen eri tyyppien määrittelemiseksi tarkemmin
  sekä
  muiden sellaisten luonnonhoitoalojen tyyppien mukaan ottamiseksi ja määrittelemiseksi, jotka voidaan ottaa huomioon
  kyseisessä kohdassa
  tarkoitetun prosenttiosuuden
  noudattamiseksi
  .

2.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti tämän artiklan 1 kohdassa mainittujen luonnonhoitoalojen eri tyyppien määrittelemiseksi tarkemmin
  , sellaisen unionin laajuisen painotuskertoimia koskevan kehyksen vahvistamiseksi, jonka avulla voidaan laskea tämän artiklan 1 d kohdassa tarkoitettujen luonnonhoitoalojen eri tyyppien kattama hehtaarimäärä ja
  muiden sellaisten luonnonhoitoalojen tyyppien mukaan ottamiseksi ja määrittelemiseksi, jotka voidaan ottaa huomioon
  tämän artiklan 1 kohdassa
  tarkoitetun prosenttiosuuden
  arvioimiseksi sekä tämän artiklan 1 b kohdassa tarkoitetun alueellisen tason määrittämiseksi
  .

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettu hehtaarikohtainen tuki lasketaan jakamalla 35 artiklan soveltamisesta johtuva määrä 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoitettujen
  , sellaisilla alueilla sijaitsevien
  tukikelpoisten hehtaarien lukumäärällä, joille jäsenvaltio on päättänyt myöntää tukea tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti. | 4.   Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettu hehtaarikohtainen tuki lasketaan jakamalla 35 artiklan soveltamisesta johtuva määrä 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoitettujen
  sellaisten
  tukikelpoisten hehtaarien lukumäärällä, joille jäsenvaltio on päättänyt myöntää tukea tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

4.   Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettu hehtaarikohtainen tuki lasketaan jakamalla 35 artiklan soveltamisesta johtuva määrä 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoitettujen
  , sellaisilla alueilla sijaitsevien
  tukikelpoisten hehtaarien lukumäärällä, joille jäsenvaltio on päättänyt myöntää tukea tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti.

4.   Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettu hehtaarikohtainen tuki lasketaan jakamalla 35 artiklan soveltamisesta johtuva määrä 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoitettujen
  sellaisten
  tukikelpoisten hehtaarien lukumäärällä, joille jäsenvaltio on päättänyt myöntää tukea tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 4 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Jäsenvaltio voi vaihdella hehtaaritukea objektiivisten ja syrjimättömien kriteerien perusteella. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltio voi vaihdella hehtaaritukea objektiivisten ja syrjimättömien kriteerien perusteella.

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 4 kohta – 1 b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Jäsenvaltio voi ensimmäistä alakohtaa soveltaessaan määrittää tilakohtaisen hehtaarien enimmäismäärän, joka otetaan huomioon tukia maksettaessa. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltio voi ensimmäistä alakohtaa soveltaessaan määrittää tilakohtaisen hehtaarien enimmäismäärän, joka otetaan huomioon tukia maksettaessa.

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

35 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Komissio
  vahvistaa vuosittain
  täytäntöönpanosäädöksillä
  tukea vastaavan enimmäismäärän sen prosenttiosuuden mukaan, jonka jäsenvaltio aikoo käyttää kansallisesta enimmäismäärästä 1 kohdan mukaisesti.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 2.   
  Komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti, jotta se voi
  vahvistaa vuosittain tukea vastaavan enimmäismäärän sen prosenttiosuuden mukaan, jonka jäsenvaltio aikoo käyttää kansallisesta enimmäismäärästä 1 kohdan mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   
  Komissio
  vahvistaa vuosittain
  täytäntöönpanosäädöksillä
  tukea vastaavan enimmäismäärän sen prosenttiosuuden mukaan, jonka jäsenvaltio aikoo käyttää kansallisesta enimmäismäärästä 1 kohdan mukaisesti.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

2.   
  Komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti, jotta se voi
  vahvistaa vuosittain tukea vastaavan enimmäismäärän sen prosenttiosuuden mukaan, jonka jäsenvaltio aikoo käyttää kansallisesta enimmäismäärästä 1 kohdan mukaisesti.

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

36 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 36 artikla | 36 artikla |
| Yleiset säännöt | Yleiset säännöt |
| 1.   Jäsenvaltion on myönnettävä tukea nuorelle viljelijälle, jolla on oikeus tukeen 1 luvussa tarkoitetussa perustukijärjestelmässä. | 1.   Jäsenvaltion on
  tässä luvussa säädettyjen ehtojen mukaisesti
  myönnettävä tukea nuorelle viljelijälle, jolla on oikeus tukeen 1 luvussa tarkoitetussa perustukijärjestelmässä. |
| 2.   Tässä luvussa ”nuorella viljelijällä” tarkoitetaan | 2.   Tässä luvussa ”nuorella viljelijällä” tarkoitetaan |
| a) | luonnollista henkilöä, joka on perustamassa ensimmäistä tilaansa maatalousyrittäjänä tai on perustanut sellaisen asetuksen (EU) N:o [HZR] 73 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa perustukijärjestelmässä jätettyä ensimmäistä hakemusta edeltävien viiden vuoden aikana; ja |

Komission teksti

Tarkistus

36 artikla

36 artikla

Yleiset säännöt

Yleiset säännöt

1.   Jäsenvaltion on myönnettävä tukea nuorelle viljelijälle, jolla on oikeus tukeen 1 luvussa tarkoitetussa perustukijärjestelmässä.

1.   Jäsenvaltion on
  tässä luvussa säädettyjen ehtojen mukaisesti
  myönnettävä tukea nuorelle viljelijälle, jolla on oikeus tukeen 1 luvussa tarkoitetussa perustukijärjestelmässä.

2.   Tässä luvussa ”nuorella viljelijällä” tarkoitetaan

2.   Tässä luvussa ”nuorella viljelijällä” tarkoitetaan

a)

luonnollista henkilöä, joka on perustamassa ensimmäistä tilaansa maatalousyrittäjänä tai on perustanut sellaisen asetuksen (EU) N:o [HZR] 73 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa perustukijärjestelmässä jätettyä ensimmäistä hakemusta edeltävien viiden vuoden aikana; ja

| a) | luonnollista henkilöä, joka on perustamassa ensimmäistä tilaansa maatalousyrittäjänä tai on perustanut sellaisen asetuksen (EU) N:o [...] [HZR] 73 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa perustukijärjestelmässä jätettyä ensimmäistä hakemusta edeltävien viiden vuoden aikana; ja |
| --- | --- |

a)

luonnollista henkilöä, joka on perustamassa ensimmäistä tilaansa maatalousyrittäjänä tai on perustanut sellaisen asetuksen (EU) N:o [...] [HZR] 73 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa perustukijärjestelmässä jätettyä ensimmäistä hakemusta edeltävien viiden vuoden aikana; ja

| b) | joka on a alakohdassa tarkoitetun hakemuksen jättämishetkellä alle 40-vuotias. |
| --- | --- |

b)

joka on a alakohdassa tarkoitetun hakemuksen jättämishetkellä alle 40-vuotias.

| b) | joka on a alakohdassa tarkoitetun hakemuksen jättämishetkellä alle 40-vuotias. |
| --- | --- |

b)

joka on a alakohdassa tarkoitetun hakemuksen jättämishetkellä alle 40-vuotias.

| b a) | Jäsenvaltiot voivat määrittää tiettyjä puolueettomia ja syrjimättömiä lisäperusteita, jotka nuorten viljelijöiden on täytettävä erityisesti asianmukaisten taitojen, kokemuksen ja/tai koulutusvaatimusten osalta. |
| --- | --- |

b a)

Jäsenvaltiot voivat määrittää tiettyjä puolueettomia ja syrjimättömiä lisäperusteita, jotka nuorten viljelijöiden on täytettävä erityisesti asianmukaisten taitojen, kokemuksen ja/tai koulutusvaatimusten osalta.

3.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea myönnetään vuosittain, kun viljelijä on aktivoinut tukioikeudet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rahoituskurin, asteittaisten alennusten ja tukikattojen, 7 artiklassa tarkoitettujen lineaaristen vähennysten ja asetuksen (EU) N:o [HZR] 65 artiklan mukaisesti määrättyjen vähennysten ja poissulkemisten soveltamista.

3.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea myönnetään vuosittain, kun viljelijä on aktivoinut tukioikeudet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rahoituskurin, asteittaisten alennusten ja tukikattojen, 7 artiklassa tarkoitettujen lineaaristen vähennysten ja asetuksen (EU) N:o [...] [HZR] 65 artiklan mukaisesti määrättyjen vähennysten ja poissulkemisten soveltamista.

4.   Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettu tuki myönnetään kullekin viljelijälle enintään viideksi vuodeksi. Kyseistä ajanjaksoa lyhennetään niiden vuosien lukumäärällä, jotka ovat kuluneet tilan perustamisen ja ensimmäisen 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun hakemuksen jättämisen välillä.

4.   Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettu tuki myönnetään kullekin viljelijälle enintään viideksi vuodeksi. Kyseistä ajanjaksoa lyhennetään niiden vuosien lukumäärällä, jotka ovat kuluneet tilan perustamisen ja ensimmäisen 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun hakemuksen jättämisen välillä.

5.   Jäsenvaltion on laskettava 1 kohdassa tarkoitetun tuen määrä vuosittain kertomalla luku, joka vastaa 25:tä prosenttia
  viljelijällä olevien
  tukioikeuksien keskiarvosta, viljelijän 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti aktivoimien tukioikeuksien lukumäärällä.

5.   Jäsenvaltion on laskettava 1 kohdassa tarkoitetun tuen määrä vuosittain kertomalla luku, joka vastaa 25:tä prosenttia
  kyseisen jäsenvaltion tai alueen
  tukioikeuksien keskiarvosta, viljelijän 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti aktivoimien tukioikeuksien lukumäärällä.

Jäsenvaltion on ensimmäistä alakohtaa soveltaessaan
  noudatettava seuraavia huomioon otettavien aktivoitujen tukioikeuksien ylärajoja:

Jäsenvaltion on ensimmäistä alakohtaa soveltaessaan
  vahvistettava enimmäismäärä, joka voi olla enintään 100 hehtaaria.

| a) | niissä jäsenvaltioissa, joissa liitteessä VI esitetty maatilojen keskimääräinen koko on enintään 25 hehtaaria, yläraja on 25; |
| --- | --- |

a)

niissä jäsenvaltioissa, joissa liitteessä VI esitetty maatilojen keskimääräinen koko on enintään 25 hehtaaria, yläraja on 25;

| b) | niissä jäsenvaltioissa, joissa liitteessä VI esitetty maatilojen keskimääräinen koko on suurempi kuin 25 hehtaaria, yläraja on 25:stä enintään mainittuun keskimääräiseen kokoon. |
| --- | --- |

b)

niissä jäsenvaltioissa, joissa liitteessä VI esitetty maatilojen keskimääräinen koko on suurempi kuin 25 hehtaaria, yläraja on 25:stä enintään mainittuun keskimääräiseen kokoon.

6.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti niiden edellytysten vahvistamiseksi, joiden mukaisesti oikeushenkilön voidaan katsoa olevan kelpoinen 1 kohdassa tarkoitettuun tukeen, kuten 2 kohdan b alakohdassa säädetyn ikärajan soveltaminen yhteen tai useampaan luonnolliseen henkilöön, joka on osa oikeushenkilöä.

6.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti niiden edellytysten vahvistamiseksi, joiden mukaisesti oikeushenkilön voidaan katsoa olevan kelpoinen 1 kohdassa tarkoitettuun tukeen, kuten 2 kohdan b alakohdassa säädetyn ikärajan soveltaminen yhteen tai useampaan luonnolliseen henkilöön, joka on osa oikeushenkilöä.

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

37 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 37 artikla | 37 artikla |
| Rahoitusta koskevat säännökset | Rahoitusta koskevat säännökset |
| 1.   Jäsenvaltion on käytettävä 36 artiklassa tarkoitetun tuen rahoittamiseen
  enintään
  2 prosenttia liitteessä II esitetystä
  vuotuisesta
  kansallisesta enimmäismäärästä.
  Niiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 1 päivänä elokuuta 2013 prosenttiosuus, jonka ne arvioivat tarvittavan mainitun tuen rahoittamiseen. | 1.   Jäsenvaltion on käytettävä 36 artiklassa tarkoitetun tuen rahoittamiseen 2 prosenttia liitteessä II esitetystä vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä. |
| | Jos 36 artiklassa tarkoitetun tuen rahoittamiseen tarvittavan prosenttiosuuden arvioidaan olevan vähemmän kuin 2 prosenttia, jäsenvaltiot voivat kohdentaa loput kyseisistä varoista kansallisen varannon tukioikeuksien arvon lineaariseen korottamiseen siten, että nuoret ja uudet viljelijät asetetaan etusijalle 23 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| | Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat päättää nostaa ensimmäisessä alakohdassa mainittua prosenttiosuutta valittujen edunsaajien asettamiseksi etusijalle kansallisella tasolla puolueettomin ja syrjimättömin perustein. Kyseinen päätös on ilmoitettava komissiolle 1 päivään elokuuta 2013 mennessä. |
| Jäsenvaltio voi tarkistaa arvioitua prosenttiosuuttaan 1 päivään elokuuta 2016 asti, siten että tarkistettu prosenttiosuus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017. Niiden on ilmoitettava tarkistettu prosenttiosuus komissiolle viimeistään 1 päivänä elokuuta 2016. | Jäsenvaltio voi tarkistaa
  36 artiklassa tarkoitetun tuen rahoittamiseen tarvittavaa
  arvioitua prosenttiosuuttaan 1 päivään elokuuta 2016 asti, siten että tarkistettu prosenttiosuus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017. Niiden on ilmoitettava tarkistettu prosenttiosuus komissiolle viimeistään 1 päivänä elokuuta 2016. |
| 2.   Jos jäsenvaltion jollekin vuodelle vahvistama tuen kokonaismäärä ylittää 4 kohdan mukaisesti vahvistetun enimmäismäärän ja jos mainittu enimmäismäärä on alhaisempi kuin 2 prosenttia liitteessä II esitetystä vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä, jäsenvaltion on sovellettava kaikkiin viljelijöille 25 artiklan mukaisesti myönnettäviin tukiin lineaarista vähennystä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdassa säädetyn kahden prosentin soveltamista. | 2.   Jos jäsenvaltion jollekin vuodelle vahvistama tuen kokonaismäärä ylittää 4 kohdan mukaisesti vahvistetun enimmäismäärän ja jos mainittu enimmäismäärä on alhaisempi kuin 2 prosenttia liitteessä II esitetystä vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä, jäsenvaltion on sovellettava kaikkiin viljelijöille 25 artiklan mukaisesti myönnettäviin tukiin lineaarista vähennystä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdassa säädetyn kahden prosentin soveltamista. |
| 3.   Jos jäsenvaltiossa jonakin vuonna haettu tuen kokonaismäärä ylittää 4 kohdan mukaisesti vahvistetun enimmäismäärän ja jos mainittu enimmäismäärä on 2 prosenttia liitteessä II esitetystä vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä, jäsenvaltion on mainitun enimmäismäärän noudattamiseksi sovellettava viljelijöille 36 artiklan mukaisesti maksettaviin tukiin lineaarista vähennystä. | 3.   Jos jäsenvaltiossa jonakin vuonna haettu tuen kokonaismäärä ylittää 4 kohdan mukaisesti vahvistetun enimmäismäärän ja jos mainittu enimmäismäärä on 2 prosenttia liitteessä II esitetystä vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä, jäsenvaltion on mainitun enimmäismäärän noudattamiseksi sovellettava viljelijöille 36 artiklan mukaisesti maksettaviin tukiin lineaarista vähennystä. |
| 4.   Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä 36 artiklassa tarkoitetulle tuelle vastaavan enimmäismäärän vuosittain jäsenvaltioiden 1 kohdan mukaisesti ilmoittaman arvioidun prosenttiosuuden perusteella. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 4.   Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä 36 artiklassa tarkoitetulle tuelle vastaavan enimmäismäärän vuosittain jäsenvaltioiden 1 kohdan mukaisesti ilmoittaman arvioidun prosenttiosuuden perusteella. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Tarkistus

37 artikla

37 artikla

Rahoitusta koskevat säännökset

Rahoitusta koskevat säännökset

1.   Jäsenvaltion on käytettävä 36 artiklassa tarkoitetun tuen rahoittamiseen
  enintään
  2 prosenttia liitteessä II esitetystä
  vuotuisesta
  kansallisesta enimmäismäärästä.
  Niiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 1 päivänä elokuuta 2013 prosenttiosuus, jonka ne arvioivat tarvittavan mainitun tuen rahoittamiseen.

1.   Jäsenvaltion on käytettävä 36 artiklassa tarkoitetun tuen rahoittamiseen 2 prosenttia liitteessä II esitetystä vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä.

Jos 36 artiklassa tarkoitetun tuen rahoittamiseen tarvittavan prosenttiosuuden arvioidaan olevan vähemmän kuin 2 prosenttia, jäsenvaltiot voivat kohdentaa loput kyseisistä varoista kansallisen varannon tukioikeuksien arvon lineaariseen korottamiseen siten, että nuoret ja uudet viljelijät asetetaan etusijalle 23 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat päättää nostaa ensimmäisessä alakohdassa mainittua prosenttiosuutta valittujen edunsaajien asettamiseksi etusijalle kansallisella tasolla puolueettomin ja syrjimättömin perustein. Kyseinen päätös on ilmoitettava komissiolle 1 päivään elokuuta 2013 mennessä.

Jäsenvaltio voi tarkistaa arvioitua prosenttiosuuttaan 1 päivään elokuuta 2016 asti, siten että tarkistettu prosenttiosuus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017. Niiden on ilmoitettava tarkistettu prosenttiosuus komissiolle viimeistään 1 päivänä elokuuta 2016.

Jäsenvaltio voi tarkistaa
  36 artiklassa tarkoitetun tuen rahoittamiseen tarvittavaa
  arvioitua prosenttiosuuttaan 1 päivään elokuuta 2016 asti, siten että tarkistettu prosenttiosuus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017. Niiden on ilmoitettava tarkistettu prosenttiosuus komissiolle viimeistään 1 päivänä elokuuta 2016.

2.   Jos jäsenvaltion jollekin vuodelle vahvistama tuen kokonaismäärä ylittää 4 kohdan mukaisesti vahvistetun enimmäismäärän ja jos mainittu enimmäismäärä on alhaisempi kuin 2 prosenttia liitteessä II esitetystä vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä, jäsenvaltion on sovellettava kaikkiin viljelijöille 25 artiklan mukaisesti myönnettäviin tukiin lineaarista vähennystä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdassa säädetyn kahden prosentin soveltamista.

2.   Jos jäsenvaltion jollekin vuodelle vahvistama tuen kokonaismäärä ylittää 4 kohdan mukaisesti vahvistetun enimmäismäärän ja jos mainittu enimmäismäärä on alhaisempi kuin 2 prosenttia liitteessä II esitetystä vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä, jäsenvaltion on sovellettava kaikkiin viljelijöille 25 artiklan mukaisesti myönnettäviin tukiin lineaarista vähennystä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdassa säädetyn kahden prosentin soveltamista.

3.   Jos jäsenvaltiossa jonakin vuonna haettu tuen kokonaismäärä ylittää 4 kohdan mukaisesti vahvistetun enimmäismäärän ja jos mainittu enimmäismäärä on 2 prosenttia liitteessä II esitetystä vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä, jäsenvaltion on mainitun enimmäismäärän noudattamiseksi sovellettava viljelijöille 36 artiklan mukaisesti maksettaviin tukiin lineaarista vähennystä.

3.   Jos jäsenvaltiossa jonakin vuonna haettu tuen kokonaismäärä ylittää 4 kohdan mukaisesti vahvistetun enimmäismäärän ja jos mainittu enimmäismäärä on 2 prosenttia liitteessä II esitetystä vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä, jäsenvaltion on mainitun enimmäismäärän noudattamiseksi sovellettava viljelijöille 36 artiklan mukaisesti maksettaviin tukiin lineaarista vähennystä.

4.   Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä 36 artiklassa tarkoitetulle tuelle vastaavan enimmäismäärän vuosittain jäsenvaltioiden 1 kohdan mukaisesti ilmoittaman arvioidun prosenttiosuuden perusteella. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

4.   Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä 36 artiklassa tarkoitetulle tuelle vastaavan enimmäismäärän vuosittain jäsenvaltioiden 1 kohdan mukaisesti ilmoittaman arvioidun prosenttiosuuden perusteella. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

38 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tuotantosidonnaista tukea voidaan myöntää
  seuraavilla aloilla ja seuraaville
  tuotannoille
  : vilja, öljysiemenet, valkuaiskasvit, palkokasvit, pellava, hamppu, riisi, pähkinät, tärkkelysperuna, maito ja maitotuotteet, siemenet, lampaan- ja vuohenliha, naudan- ja vasikanliha, oliiviöljy, silkkiäistoukat, kuivarehu, humala, sokerijuurikas, sokeriruoko, juurisikuri, hedelmät ja vihannekset sekä lyhytkiertoinen energiapuu
  . | Tuotantosidonnaista tukea voidaan myöntää
  perussopimuksen I liitteessä tarkoitetuilla aloilla ja siinä tarkoitetuille
  tuotannoille
  , lukuun ottamatta kalastustuotteita
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Tuotantosidonnaista tukea voidaan myöntää
  seuraavilla aloilla ja seuraaville
  tuotannoille
  : vilja, öljysiemenet, valkuaiskasvit, palkokasvit, pellava, hamppu, riisi, pähkinät, tärkkelysperuna, maito ja maitotuotteet, siemenet, lampaan- ja vuohenliha, naudan- ja vasikanliha, oliiviöljy, silkkiäistoukat, kuivarehu, humala, sokerijuurikas, sokeriruoko, juurisikuri, hedelmät ja vihannekset sekä lyhytkiertoinen energiapuu
  .

Tuotantosidonnaista tukea voidaan myöntää
  perussopimuksen I liitteessä tarkoitetuilla aloilla ja siinä tarkoitetuille
  tuotannoille
  , lukuun ottamatta kalastustuotteita
  .

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

38 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Tuotantosidonnaisiin tukiin suunnattuja määrärahoja osoitetaan ensisijaisesti tuotantoon, joka saa tuotantosidonnaista tukea vuosina 2010–2013 asetuksen (EY) N:o 73/2009 68, 101 ja 111 artiklan nojalla. |

Komission teksti

Tarkistus

Tuotantosidonnaisiin tukiin suunnattuja määrärahoja osoitetaan ensisijaisesti tuotantoon, joka saa tuotantosidonnaista tukea vuosina 2010–2013 asetuksen (EY) N:o 73/2009 68, 101 ja 111 artiklan nojalla.

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

38 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Jäsenvaltiot voivat myöntää tämän asetuksen III osaston 1 luvussa tarkoitetusta perustuesta riippumatta tuotantosidonnaista tukea viljelijöille, joilla oli asetuksen (EY) N:o 73/2009 60 ja 65 artiklan mukaiset erityistukioikeudet vuonna 2010. |

Komission teksti

Tarkistus

3 a.
     
  Jäsenvaltiot voivat myöntää tämän asetuksen III osaston 1 luvussa tarkoitetusta perustuesta riippumatta tuotantosidonnaista tukea viljelijöille, joilla oli asetuksen (EY) N:o 73/2009 60 ja 65 artiklan mukaiset erityistukioikeudet vuonna 2010.

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

38 artikla – 3 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 b.
     
  Jäsenvaltiot voivat myöntää tuotantosidonnaista tukea karjankasvattajille, jotka eivät omista suurinta osaa siitä maa-alasta, jota käyttävät toimintansa harjoittamisessa. |

Komission teksti

Tarkistus

3 b.
     
  Jäsenvaltiot voivat myöntää tuotantosidonnaista tukea karjankasvattajille, jotka eivät omista suurinta osaa siitä maa-alasta, jota käyttävät toimintansa harjoittamisessa.

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

38 artikla – 3 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 c.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti tällaisiin viljelijöihin sovellettavien siirtymäajan toimenpiteiden vahvistamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

3 c.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti tällaisiin viljelijöihin sovellettavien siirtymäajan toimenpiteiden vahvistamiseksi.

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

38 artikla – 4 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, tuotantosidonnaisen tuen myöntämisen yläraja voidaan nostaa yli sen rajan, joka on tarpeen nykyisen tuotantotason säilyttämiseksi, edellyttäen, että tuotantosidonnainen tuki myönnetään ympäristösyistä. Asianomaisen jäsenvaltion on vahvistettava kyseinen yläraja määritettyjen ympäristötavoitteiden tai -haasteiden mukaisesti. Vahvistettu yläraja on ilmoitettava komissiolle 40 artiklan mukaisesti, ja se on hyväksyttävä 41 artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, tuotantosidonnaisen tuen myöntämisen yläraja voidaan nostaa yli sen rajan, joka on tarpeen nykyisen tuotantotason säilyttämiseksi, edellyttäen, että tuotantosidonnainen tuki myönnetään ympäristösyistä. Asianomaisen jäsenvaltion on vahvistettava kyseinen yläraja määritettyjen ympäristötavoitteiden tai -haasteiden mukaisesti. Vahvistettu yläraja on ilmoitettava komissiolle 40 artiklan mukaisesti, ja se on hyväksyttävä 41 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltio voi tuotantosidonnaisen tuen rahoittamiseksi päättää viimeistään kunkin tuen ensimmäistä täytäntöönpanovuotta edeltävän vuoden 1 päivänä elokuuta käyttää enintään
  5 prosenttia
  liitteessä II esitetystä vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästään. | 1.   Jäsenvaltio voi tuotantosidonnaisen tuen rahoittamiseksi päättää viimeistään kunkin tuen ensimmäistä täytäntöönpanovuotta edeltävän vuoden 1 päivänä elokuuta käyttää enintään
  15 prosenttia
  liitteessä II esitetystä vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästään. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Jäsenvaltio voi tuotantosidonnaisen tuen rahoittamiseksi päättää viimeistään kunkin tuen ensimmäistä täytäntöönpanovuotta edeltävän vuoden 1 päivänä elokuuta käyttää enintään
  5 prosenttia
  liitteessä II esitetystä vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästään.

1.   Jäsenvaltio voi tuotantosidonnaisen tuen rahoittamiseksi päättää viimeistään kunkin tuen ensimmäistä täytäntöönpanovuotta edeltävän vuoden 1 päivänä elokuuta käyttää enintään
  15 prosenttia
  liitteessä II esitetystä vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästään.

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettua kansallista enimmäismäärää voidaan nostaa kolmella prosenttiyksiköllä jäsenvaltioissa, joissa päätetään käyttää vähintään 3 prosenttia liitteessä II määritellystä kansallisesta enimmäismäärästä valkuaiskasvituotannon tukemiseen tämän luvun mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

1 a.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettua kansallista enimmäismäärää voidaan nostaa kolmella prosenttiyksiköllä jäsenvaltioissa, joissa päätetään käyttää vähintään 3 prosenttia liitteessä II määritellystä kansallisesta enimmäismäärästä valkuaiskasvituotannon tukemiseen tämän luvun mukaisesti.

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.
     
  Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi päättää käyttää enintään 10 prosenttia liitteessä II esitetystä vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästään, jos | Poistetaan. |
| a) | se sovelsi 31 päivään joulukuuta 2013 saakka asetuksen (EY) N:o 73/2009 V osastossa säädettyä yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää tai rahoitti toimenpiteitä mainitun asetuksen 111 artiklan mukaisesti, tai jos siihen sovelletaan kyseisen asetuksen 69 artiklan 5 kohdassa tai Maltan tapauksessa 69 artiklan 1 kohdassa säädettyä poikkeusta; ja/tai |

Komission teksti

Tarkistus

2.
     
  Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi päättää käyttää enintään 10 prosenttia liitteessä II esitetystä vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästään, jos

Poistetaan.

a)

se sovelsi 31 päivään joulukuuta 2013 saakka asetuksen (EY) N:o 73/2009 V osastossa säädettyä yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää tai rahoitti toimenpiteitä mainitun asetuksen 111 artiklan mukaisesti, tai jos siihen sovelletaan kyseisen asetuksen 69 artiklan 5 kohdassa tai Maltan tapauksessa 69 artiklan 1 kohdassa säädettyä poikkeusta; ja/tai

| b) | se myönsi ainakin yhtenä vuonna vuosien 2010–2013 aikana yli 5 prosenttia asetuksen (EY) N:o 73/2009 III, IV ja V osastossa – IV osaston 1 luvun 6 jaksoa lukuun ottamatta – säädettyjen suorien tukien osalta käytettävissä olevasta määrästään rahoittaakseen asetuksen (EY) N:o 73/2009 III osaston 2 luvun 2 jaksossa säädettyjä toimenpiteitä, mainitun asetuksen 68 artiklan 1 kohdan a alakohdan i–iv alakohdassa ja 1 kohdan b ja e alakohdassa säädettyä tukea tai mainitun asetuksen IV osaston 1 luvun – IV osaston 6 jaksoa lukuun ottamatta – mukaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

b)

se myönsi ainakin yhtenä vuonna vuosien 2010–2013 aikana yli 5 prosenttia asetuksen (EY) N:o 73/2009 III, IV ja V osastossa – IV osaston 1 luvun 6 jaksoa lukuun ottamatta – säädettyjen suorien tukien osalta käytettävissä olevasta määrästään rahoittaakseen asetuksen (EY) N:o 73/2009 III osaston 2 luvun 2 jaksossa säädettyjä toimenpiteitä, mainitun asetuksen 68 artiklan 1 kohdan a alakohdan i–iv alakohdassa ja 1 kohdan b ja e alakohdassa säädettyä tukea tai mainitun asetuksen IV osaston 1 luvun – IV osaston 6 jaksoa lukuun ottamatta – mukaisia toimenpiteitä.

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 4 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Jäsenvaltio voi 1 päivään elokuuta 2016 asti tarkistaa 1
  , 2
  ja
  3 kohdan
  mukaisesti tekemäänsä päätöstä siten, että se tulee voimaan vuodesta 2017 alkaen, | 4.   Jäsenvaltio voi 1 päivään elokuuta 2016 asti tarkistaa 1 ja
  1 a kohdan
  mukaisesti tekemäänsä päätöstä siten, että se tulee voimaan vuodesta 2017 alkaen, |

Komission teksti

Tarkistus

4.   Jäsenvaltio voi 1 päivään elokuuta 2016 asti tarkistaa 1
  , 2
  ja
  3 kohdan
  mukaisesti tekemäänsä päätöstä siten, että se tulee voimaan vuodesta 2017 alkaen,

4.   Jäsenvaltio voi 1 päivään elokuuta 2016 asti tarkistaa 1 ja
  1 a kohdan
  mukaisesti tekemäänsä päätöstä siten, että se tulee voimaan vuodesta 2017 alkaen,

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 4 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | korottaakseen 1 ja
  2 kohdan
  mukaisesti vahvistettua prosenttiosuutta tapauksen mukaan mainituissa kohdissa säädetyissä rajoissa ja tarvittaessa muuttaakseen tuen myöntämisedellytyksiä; |

Komission teksti

Tarkistus

a)

korottaakseen 1 ja
  2 kohdan
  mukaisesti vahvistettua prosenttiosuutta tapauksen mukaan mainituissa kohdissa säädetyissä rajoissa ja tarvittaessa muuttaakseen tuen myöntämisedellytyksiä;

| a) | korottaakseen 1 ja
  1 a kohdan
  mukaisesti vahvistettua prosenttiosuutta tapauksen mukaan mainituissa kohdissa säädetyissä rajoissa ja tarvittaessa muuttaakseen tuen myöntämisedellytyksiä; |
| --- | --- |

a)

korottaakseen 1 ja
  1 a kohdan
  mukaisesti vahvistettua prosenttiosuutta tapauksen mukaan mainituissa kohdissa säädetyissä rajoissa ja tarvittaessa muuttaakseen tuen myöntämisedellytyksiä;

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   
  Komissio
  vahvistaa vuosittain
  täytäntöönpanosäädöksillä
  tukea vastaavan enimmäismäärän sen perusteella, millaisesta käytettävästä kansallisen enimmäismäärän osuudesta kukin jäsenvaltio on
  1–4 kohdan
  nojalla päättänyt.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 5.   
  Komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti, jotta se voi
  vahvistaa vuosittain tukea vastaavan enimmäismäärän sen perusteella, millaisesta käytettävästä kansallisen enimmäismäärän osuudesta kukin jäsenvaltio on
  1, 1 a ja 4 kohdan
  nojalla päättänyt. |

Komission teksti

Tarkistus

5.   
  Komissio
  vahvistaa vuosittain
  täytäntöönpanosäädöksillä
  tukea vastaavan enimmäismäärän sen perusteella, millaisesta käytettävästä kansallisen enimmäismäärän osuudesta kukin jäsenvaltio on
  1–4 kohdan
  nojalla päättänyt.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

5.   
  Komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti, jotta se voi
  vahvistaa vuosittain tukea vastaavan enimmäismäärän sen perusteella, millaisesta käytettävästä kansallisen enimmäismäärän osuudesta kukin jäsenvaltio on
  1, 1 a ja 4 kohdan
  nojalla päättänyt.

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

39 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 39 a artikla |
| | Vapaaehtoinen kansallinen lisätuki |
| | 1.
     
  Jäsenvaltiot, jotka päättävät ottaa käyttöön vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen emolehmäalalla 38 artiklan mukaisesti, voivat myöntää kansallisen lisäpalkkion viljelijöille täydentämään näiden samana kalenterivuonna saamaa tuotantosidonnaista tukea. |
| | 2.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tämän kansallisen lisätuen myöntämisehdot samaan aikaan ja samojen sääntöjen mukaisesti kuin tuotantosidonnaisesta tuesta ilmoitetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

39 a artikla

Vapaaehtoinen kansallinen lisätuki

1.
     
  Jäsenvaltiot, jotka päättävät ottaa käyttöön vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen emolehmäalalla 38 artiklan mukaisesti, voivat myöntää kansallisen lisäpalkkion viljelijöille täydentämään näiden samana kalenterivuonna saamaa tuotantosidonnaista tukea.

2.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tämän kansallisen lisätuen myöntämisehdot samaan aikaan ja samojen sääntöjen mukaisesti kuin tuotantosidonnaisesta tuesta ilmoitetaan.

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

41 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksellä 39 artiklan 3 kohdassa tai tarvittaessa
  39 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetun päätöksen, jos asianomaisella alueella tai alalla todetaan esiintyvän jonkin seuraavista tarpeista: | 1.   
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti, jotta se voi hyväksyä
  39 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetun päätöksen, jos asianomaisella alueella tai alalla todetaan esiintyvän jonkin seuraavista tarpeista: |

Komission teksti

Tarkistus

1.   
  Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksellä 39 artiklan 3 kohdassa tai tarvittaessa
  39 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetun päätöksen, jos asianomaisella alueella tai alalla todetaan esiintyvän jonkin seuraavista tarpeista:

1.   
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti, jotta se voi hyväksyä
  39 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetun päätöksen, jos asianomaisella alueella tai alalla todetaan esiintyvän jonkin seuraavista tarpeista:

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

47 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 47 artikla | 47 artikla |
| Yleiset säännöt | Yleiset säännöt |
| 1.   
  Viljelijä
  , jolla on 21 artiklan mukaisesti vuonna 2014 myönnettyjä tukioikeuksia ja jonka osalta täyttyvät 10 artiklan 1 kohdan mukaiset vähimmäisvaatimukset,
  voi hakea
  tässä luvussa säädetyin edellytyksin yksinkertaistettuun järjestelmään
  , jäljempänä ”
  pienviljelijäjärjestelmä”. | 1.   
  Jäsenvaltiot voivat perustaa yksinkertaistetun pienviljelijäjärjestelmän tässä osastossa säädetyin edellytyksin. Jos jäsenvaltio soveltaa tällaista järjestelmää
  ,
  viljelijän,
  jolla on 21 artiklan mukaisesti vuonna 2014 myönnettyjä tukioikeuksia ja jonka osalta täyttyvät 10 artiklan 1 kohdan mukaiset vähimmäisvaatimukset,
  on haettava
  tässä osastossa säädetyin edellytyksin yksinkertaistettuun järjestelmään (”pienviljelijäjärjestelmä”). |
| | Viljelijät, jotka ovat III ja IV osaston mukaisesti oikeutettuja tukeen, joka on vähemmän kuin 1 500 euroa, kuuluvat automaattisesti pienviljelijäjärjestelmään. |
| 2.   Pienviljelijäjärjestelmän tuet korvaavat III ja IV osaston mukaisesti myönnettävät tuet. | 2.   Pienviljelijäjärjestelmän tuet korvaavat III ja IV osaston mukaisesti myönnettävät tuet. |
| 3.   Pienviljelijäjärjestelmään osallistuvat viljelijät vapautetaan III osaston 2 luvussa säädettyjä maatalouskäytäntöjä koskevista velvoitteista. | 3.   Pienviljelijäjärjestelmään osallistuvat viljelijät vapautetaan III osaston 2 luvussa säädettyjä maatalouskäytäntöjä koskevista velvoitteista. |
| 4.   Jäsenvaltion on varmistettava, että tukea ei makseta viljelijälle, jonka osalta on vahvistettu, että hän on tämän komission asetusehdotuksen julkaisupäivänä tai sen jälkeen jakanut tilansa yksinomaan päästäkseen pienviljelijäjärjestelmään. Tätä sovelletaan myös viljelijöihin, joiden tila on peräisin mainitusta jaosta. | 4.   Jäsenvaltion on varmistettava, että tukea ei makseta viljelijälle, jonka osalta on vahvistettu, että hän on tämän komission asetusehdotuksen julkaisupäivänä tai sen jälkeen jakanut tilansa yksinomaan päästäkseen pienviljelijäjärjestelmään. Tätä sovelletaan myös viljelijöihin, joiden tila on peräisin mainitusta jaosta. |

Komission teksti

Tarkistus

47 artikla

47 artikla

Yleiset säännöt

Yleiset säännöt

1.   
  Viljelijä
  , jolla on 21 artiklan mukaisesti vuonna 2014 myönnettyjä tukioikeuksia ja jonka osalta täyttyvät 10 artiklan 1 kohdan mukaiset vähimmäisvaatimukset,
  voi hakea
  tässä luvussa säädetyin edellytyksin yksinkertaistettuun järjestelmään
  , jäljempänä ”
  pienviljelijäjärjestelmä”.

1.   
  Jäsenvaltiot voivat perustaa yksinkertaistetun pienviljelijäjärjestelmän tässä osastossa säädetyin edellytyksin. Jos jäsenvaltio soveltaa tällaista järjestelmää
  ,
  viljelijän,
  jolla on 21 artiklan mukaisesti vuonna 2014 myönnettyjä tukioikeuksia ja jonka osalta täyttyvät 10 artiklan 1 kohdan mukaiset vähimmäisvaatimukset,
  on haettava
  tässä osastossa säädetyin edellytyksin yksinkertaistettuun järjestelmään (”pienviljelijäjärjestelmä”).

Viljelijät, jotka ovat III ja IV osaston mukaisesti oikeutettuja tukeen, joka on vähemmän kuin 1 500 euroa, kuuluvat automaattisesti pienviljelijäjärjestelmään.

2.   Pienviljelijäjärjestelmän tuet korvaavat III ja IV osaston mukaisesti myönnettävät tuet.

2.   Pienviljelijäjärjestelmän tuet korvaavat III ja IV osaston mukaisesti myönnettävät tuet.

3.   Pienviljelijäjärjestelmään osallistuvat viljelijät vapautetaan III osaston 2 luvussa säädettyjä maatalouskäytäntöjä koskevista velvoitteista.

3.   Pienviljelijäjärjestelmään osallistuvat viljelijät vapautetaan III osaston 2 luvussa säädettyjä maatalouskäytäntöjä koskevista velvoitteista.

4.   Jäsenvaltion on varmistettava, että tukea ei makseta viljelijälle, jonka osalta on vahvistettu, että hän on tämän komission asetusehdotuksen julkaisupäivänä tai sen jälkeen jakanut tilansa yksinomaan päästäkseen pienviljelijäjärjestelmään. Tätä sovelletaan myös viljelijöihin, joiden tila on peräisin mainitusta jaosta.

4.   Jäsenvaltion on varmistettava, että tukea ei makseta viljelijälle, jonka osalta on vahvistettu, että hän on tämän komission asetusehdotuksen julkaisupäivänä tai sen jälkeen jakanut tilansa yksinomaan päästäkseen pienviljelijäjärjestelmään. Tätä sovelletaan myös viljelijöihin, joiden tila on peräisin mainitusta jaosta.

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

48 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 48 artikla | 48 artikla |
| Osallistuminen | Osallistuminen |
| Pienviljelijäjärjestelmään haluavan viljelijän on jätettävä hakemus
  viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2014. | Kansalliset viranomaiset ilmoittavat 47 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen viljelijöiden luettelon komissiolle
  viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2014. |
| Jos
  viljelijä ei ole hakenut pienviljelijäjärjestelmään viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2014 tai jos
  viljelijä päättää poistua
  siitä
  kyseisen päivämäärän jälkeen tai jos viljelijä on valinnut asetuksen (EU) N:o [RDR] 20 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen tuen, hänellä ei ole enää oikeutta osallistua järjestelmään. | Jos
  47 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu
  viljelijä päättää poistua
  pienviljelijäjärjestelmästä
  kyseisen päivämäärän jälkeen tai jos viljelijä on valinnut asetuksen (EU) N:o [...] [RDR] 20 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen tuen, hänellä ei ole enää oikeutta osallistua järjestelmään. |

Komission teksti

Tarkistus

48 artikla

48 artikla

Osallistuminen

Osallistuminen

Pienviljelijäjärjestelmään haluavan viljelijän on jätettävä hakemus
  viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2014.

Kansalliset viranomaiset ilmoittavat 47 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen viljelijöiden luettelon komissiolle
  viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2014.

Jos
  viljelijä ei ole hakenut pienviljelijäjärjestelmään viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2014 tai jos
  viljelijä päättää poistua
  siitä
  kyseisen päivämäärän jälkeen tai jos viljelijä on valinnut asetuksen (EU) N:o [RDR] 20 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen tuen, hänellä ei ole enää oikeutta osallistua järjestelmään.

Jos
  47 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu
  viljelijä päättää poistua
  pienviljelijäjärjestelmästä
  kyseisen päivämäärän jälkeen tai jos viljelijä on valinnut asetuksen (EU) N:o [...] [RDR] 20 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen tuen, hänellä ei ole enää oikeutta osallistua järjestelmään.

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

49 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 49 artikla | 49 artikla |
| Tuen määrä | Tuen määrä |
| 1.   Jollei 2 ja 3 kohdasta muuta johdu, jäsenvaltion on vahvistettava pientukijärjestelmän vuotuisen tuen määrä jollekin seuraavista tasoista: | 1.   Jollei 2 ja 3 kohdasta muuta johdu, jäsenvaltion on vahvistettava pientukijärjestelmän vuotuisen tuen määrä jollekin seuraavista tasoista: |
| a) | määrä, joka ei ylitä
  15:tä prosenttia
  tuensaajakohtaisesta kansallisesta keskituesta; |

Komission teksti

Tarkistus

49 artikla

49 artikla

Tuen määrä

Tuen määrä

1.   Jollei 2 ja 3 kohdasta muuta johdu, jäsenvaltion on vahvistettava pientukijärjestelmän vuotuisen tuen määrä jollekin seuraavista tasoista:

1.   Jollei 2 ja 3 kohdasta muuta johdu, jäsenvaltion on vahvistettava pientukijärjestelmän vuotuisen tuen määrä jollekin seuraavista tasoista:

a)

määrä, joka ei ylitä
  15:tä prosenttia
  tuensaajakohtaisesta kansallisesta keskituesta;

| a) | määrä, joka ei ylitä
  25:tä prosenttia
  tuensaajakohtaisesta kansallisesta keskituesta; |
| --- | --- |

a)

määrä, joka ei ylitä
  25:tä prosenttia
  tuensaajakohtaisesta kansallisesta keskituesta;

| b) | määrä, joka vastaa hehtaarikohtaista kansallista keskitukea kerrottuna hehtaarien lukumäärää vastaavalla luvulla, joka voi olla enintään
  kolme
  . |
| --- | --- |

b)

määrä, joka vastaa hehtaarikohtaista kansallista keskitukea kerrottuna hehtaarien lukumäärää vastaavalla luvulla, joka voi olla enintään
  kolme
  .

| b) | määrä, joka vastaa hehtaarikohtaista kansallista keskitukea kerrottuna hehtaarien lukumäärää vastaavalla luvulla, joka voi olla enintään
  viisi
  . |
| --- | --- |

b)

määrä, joka vastaa hehtaarikohtaista kansallista keskitukea kerrottuna hehtaarien lukumäärää vastaavalla luvulla, joka voi olla enintään
  viisi
  .

Poiketen siitä, mitä 1 alakohdassa säädetään, jäsenvaltio voi päättää, että vuotuisen tuen määrä vastaa sitä määrää, johon viljelijä olisi oikeutettu 18, 29, 34, 36 ja 38 artiklan nojalla sinä vuonna, jona hän liittyy järjestelmään, mutta enintään 1 500 euroa.

Jäsenvaltion on vahvistettava ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettu kansallinen keskiarvo liitteessä II vuodelle 2019 vahvistetun kansallisen enimmäismäärän ja 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti tukioikeuksia saaneiden viljelijöiden lukumäärän perusteella.

Jäsenvaltion on vahvistettava ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettu kansallinen keskiarvo liitteessä II vuodelle 2019 vahvistetun kansallisen enimmäismäärän ja 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti tukioikeuksia saaneiden viljelijöiden lukumäärän perusteella.

Jäsenvaltion on vahvistettava ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettu kansallinen keskiarvo liitteessä II kalenterivuodelle 2019 vahvistetun kansallisen enimmäismäärän ja 26 artiklan mukaisesti ilmoitettujen vuoden 2014 tukikelpoisten hehtaarien lukumäärän perusteella.

Jäsenvaltion on vahvistettava ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettu kansallinen keskiarvo liitteessä II kalenterivuodelle 2019 vahvistetun kansallisen enimmäismäärän ja 26 artiklan mukaisesti ilmoitettujen vuoden 2014 tukikelpoisten hehtaarien lukumäärän perusteella.

2.   Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitetun määrän on oltava vähintään 500 euroa ja enintään
  1 000 euroa
  . Jos 1 kohdan soveltamisesta johtuva määrä on pienempi kuin 500 euroa tai suurempi kuin
  1 000 euroa
  , se on pyöristettävä ylös- tai alaspäin vähimmäis- tai enimmäismäärään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 51 artiklan 1 kohdan soveltamista.

2.   Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitetun määrän on oltava vähintään 500 euroa ja enintään
  1 500 euroa
  . Jos 1 kohdan soveltamisesta johtuva määrä on pienempi kuin 500 euroa tai suurempi kuin
  1 500 euroa
  , se on pyöristettävä ylös- tai alaspäin vähimmäis- tai enimmäismäärään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 51 artiklan 1 kohdan soveltamista.

3.   Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, 1 kohdassa tarkoitettu määrä voidaan Kroatiassa, Kyproksessa ja Maltassa vahvistaa pienemmäksi kuin 500 euroa, mutta ei kuitenkaan pienemmäksi kuin 200 euroa.

3.   Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, 1 kohdassa tarkoitettu määrä voidaan Kroatiassa, Kyproksessa ja Maltassa vahvistaa pienemmäksi kuin 500 euroa, mutta ei kuitenkaan pienemmäksi kuin 200 euroa.

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

51 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 51 artikla | 51 artikla |
| Rahoitusta koskevat säännökset | Rahoitusta koskevat säännökset |
| 1.   Jäsenvaltion on tässä osastossa tarkoitetun tuen rahoittamiseksi vähennettävä määrät, jotka vastaavat määriä, joihin pienviljelijä olisi oikeutettu III osaston 1 luvussa tarkoitetun perustuen osalta, III osaston 2 luvussa tarkoitetun ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisille maatalouskäytännöille myönnettävän tuen osalta ja tapauksen mukaan III osaston 3 luvussa tarkoitetun alueilla, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita, myönnettävän tuen osalta, III osaston 4 luvussa tarkoitetun nuorten viljelijöiden tuen ja IV osastossa tarkoitetun tuotantosidonnaisen tuen osalta, mainittuihin tukiin käytettävissä olevista kokonaismääristä. | 1.   Jäsenvaltion on tässä osastossa tarkoitetun tuen rahoittamiseksi vähennettävä määrät, jotka vastaavat määriä, joihin pienviljelijä olisi oikeutettu III osaston 1 luvussa tarkoitetun perustuen osalta, III osaston 2 luvussa tarkoitetun ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisille maatalouskäytännöille myönnettävän tuen osalta ja tapauksen mukaan III osaston 3 luvussa tarkoitetun alueilla, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita, myönnettävän tuen osalta, III osaston 4 luvussa tarkoitetun nuorten viljelijöiden tuen ja IV osastossa tarkoitetun tuotantosidonnaisen tuen osalta, mainittuihin tukiin käytettävissä olevista kokonaismääristä. |
| Kaikkien pienviljelijöiden tukijärjestelmästä johtuvien tukien summan ja ensimmäisen alakohdan mukaisesti rahoitettavan kokonaismäärän välinen erotus rahoitetaan soveltamalla kaikkiin 25 artiklan mukaisesti myönnettäviin tukiin lineaarista vähennystä. | Kaikkien pienviljelijöiden tukijärjestelmästä johtuvien tukien summan ja ensimmäisen alakohdan mukaisesti rahoitettavan kokonaismäärän välinen erotus rahoitetaan soveltamalla kaikkiin 25 artiklan mukaisesti myönnettäviin tukiin lineaarista vähennystä. |
| | Jäsenvaltio, joka käyttää 20 artiklan 1 kohdassa säädettyä vaihtoehtoa, voi soveltaa aluetasolla erilaisia vähennyksiä. |
| Seikkojen, joiden perusteella ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut määrät vahvistetaan, on pysyttävä samoina koko sen ajan, jonka viljelijä osallistuu järjestelmään. | Seikkojen, joiden perusteella ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut määrät vahvistetaan, on pysyttävä samoina koko sen ajan, jonka viljelijä osallistuu järjestelmään. |
| 2.   Jos tukien kokonaismäärä pienviljelijäjärjestelmässä on enemmän kun
  10 prosenttia
  liitteessä II esitetystä vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä, jäsenvaltion on sovellettava tämän osaston mukaisesti maksettaviin määriin lineaarista vähennystä kyseisen mainitun prosenttiosuuden noudattamiseksi. | 2.   Jos tukien kokonaismäärä pienviljelijäjärjestelmässä on enemmän kun
  15 prosenttia
  liitteessä II esitetystä vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä, jäsenvaltion on sovellettava tämän osaston mukaisesti maksettaviin määriin lineaarista vähennystä kyseisen mainitun prosenttiosuuden noudattamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

51 artikla

51 artikla

Rahoitusta koskevat säännökset

Rahoitusta koskevat säännökset

1.   Jäsenvaltion on tässä osastossa tarkoitetun tuen rahoittamiseksi vähennettävä määrät, jotka vastaavat määriä, joihin pienviljelijä olisi oikeutettu III osaston 1 luvussa tarkoitetun perustuen osalta, III osaston 2 luvussa tarkoitetun ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisille maatalouskäytännöille myönnettävän tuen osalta ja tapauksen mukaan III osaston 3 luvussa tarkoitetun alueilla, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita, myönnettävän tuen osalta, III osaston 4 luvussa tarkoitetun nuorten viljelijöiden tuen ja IV osastossa tarkoitetun tuotantosidonnaisen tuen osalta, mainittuihin tukiin käytettävissä olevista kokonaismääristä.

1.   Jäsenvaltion on tässä osastossa tarkoitetun tuen rahoittamiseksi vähennettävä määrät, jotka vastaavat määriä, joihin pienviljelijä olisi oikeutettu III osaston 1 luvussa tarkoitetun perustuen osalta, III osaston 2 luvussa tarkoitetun ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisille maatalouskäytännöille myönnettävän tuen osalta ja tapauksen mukaan III osaston 3 luvussa tarkoitetun alueilla, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita, myönnettävän tuen osalta, III osaston 4 luvussa tarkoitetun nuorten viljelijöiden tuen ja IV osastossa tarkoitetun tuotantosidonnaisen tuen osalta, mainittuihin tukiin käytettävissä olevista kokonaismääristä.

Kaikkien pienviljelijöiden tukijärjestelmästä johtuvien tukien summan ja ensimmäisen alakohdan mukaisesti rahoitettavan kokonaismäärän välinen erotus rahoitetaan soveltamalla kaikkiin 25 artiklan mukaisesti myönnettäviin tukiin lineaarista vähennystä.

Kaikkien pienviljelijöiden tukijärjestelmästä johtuvien tukien summan ja ensimmäisen alakohdan mukaisesti rahoitettavan kokonaismäärän välinen erotus rahoitetaan soveltamalla kaikkiin 25 artiklan mukaisesti myönnettäviin tukiin lineaarista vähennystä.

Jäsenvaltio, joka käyttää 20 artiklan 1 kohdassa säädettyä vaihtoehtoa, voi soveltaa aluetasolla erilaisia vähennyksiä.

Seikkojen, joiden perusteella ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut määrät vahvistetaan, on pysyttävä samoina koko sen ajan, jonka viljelijä osallistuu järjestelmään.

Seikkojen, joiden perusteella ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut määrät vahvistetaan, on pysyttävä samoina koko sen ajan, jonka viljelijä osallistuu järjestelmään.

2.   Jos tukien kokonaismäärä pienviljelijäjärjestelmässä on enemmän kun
  10 prosenttia
  liitteessä II esitetystä vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä, jäsenvaltion on sovellettava tämän osaston mukaisesti maksettaviin määriin lineaarista vähennystä kyseisen mainitun prosenttiosuuden noudattamiseksi.

2.   Jos tukien kokonaismäärä pienviljelijäjärjestelmässä on enemmän kun
  15 prosenttia
  liitteessä II esitetystä vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä, jäsenvaltion on sovellettava tämän osaston mukaisesti maksettaviin määriin lineaarista vähennystä kyseisen mainitun prosenttiosuuden noudattamiseksi.

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

53 artikla – 2 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | järjestelyt toimitettavien tietojen hallinnoimiseksi sekä säännöt, jotka koskevat tiedonantojen sisältöä, muotoa, aikataulua, toimittamistiheyttä ja määräaikoja. |

Komission teksti

Tarkistus

d a)

järjestelyt toimitettavien tietojen hallinnoimiseksi sekä säännöt, jotka koskevat tiedonantojen sisältöä, muotoa, aikataulua, toimittamistiheyttä ja määräaikoja.

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

53 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | järjestelyt toimitettavien tietojen hallinnoimiseksi sekä säännöt, jotka koskevat tiedonantojen sisältöä, muotoa, aikataulua, toimittamistiheyttä ja määräaikoja; |

Komission teksti

Tarkistus

b)

järjestelyt toimitettavien tietojen hallinnoimiseksi sekä säännöt, jotka koskevat tiedonantojen sisältöä, muotoa, aikataulua, toimittamistiheyttä ja määräaikoja;

Poistetaan.

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

54 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä toimenpiteet
  , jotka ovat tarpeen ja perusteltuja erityisten ongelmien ratkaisemiseksi erittäin kiireellisissä tapauksissa. Nämä
  toimenpiteet
  voivat poiketa tämän asetuksen säännöksistä, mutta ainoastaan siinä määrin ja sellaisen ajan kuin on ehdottoman välttämätöntä.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 1.   
  Siirretään komissiolle valta antaa 55 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä
  , jotka ovat tarpeen ja perusteltuja erityisten ongelmien ratkaisemiseksi erittäin kiireellisissä tapauksissa. Nämä
  delegoidut säädökset
  voivat poiketa tämän asetuksen säännöksistä, mutta ainoastaan siinä määrin ja sellaisen ajan kuin on ehdottoman välttämätöntä. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   
  Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä toimenpiteet
  , jotka ovat tarpeen ja perusteltuja erityisten ongelmien ratkaisemiseksi erittäin kiireellisissä tapauksissa. Nämä
  toimenpiteet
  voivat poiketa tämän asetuksen säännöksistä, mutta ainoastaan siinä määrin ja sellaisen ajan kuin on ehdottoman välttämätöntä.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

1.   
  Siirretään komissiolle valta antaa 55 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä
  , jotka ovat tarpeen ja perusteltuja erityisten ongelmien ratkaisemiseksi erittäin kiireellisissä tapauksissa. Nämä
  delegoidut säädökset
  voivat poiketa tämän asetuksen säännöksistä, mutta ainoastaan siinä määrin ja sellaisen ajan kuin on ehdottoman välttämätöntä.

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

54 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Komissio hyväksyy 56 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka liittyvät
  1 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin,
  välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä
  . | 2.   
  Jos
  1 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin
  liittyen on kyse erittäin kiireellisestä tapauksesta
  ,
  55 a artiklan mukaista menettelyä sovelletaan tämän artiklan mukaisesti hyväksyttyihin delegoituihin säädöksiin
  . |

Komission teksti

Tarkistus

2.   
  Komissio hyväksyy 56 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka liittyvät
  1 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin,
  välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä
  .

2.   
  Jos
  1 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin
  liittyen on kyse erittäin kiireellisestä tapauksesta
  ,
  55 a artiklan mukaista menettelyä sovelletaan tämän artiklan mukaisesti hyväksyttyihin delegoituihin säädöksiin
  .

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään tässä asetuksessa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle

  määräämättömäksi ajaksi

  tämän asetuksen voimaantulosta. | 2.   Siirretään komissiolle

  viiden vuoden ajaksi

  tämän asetuksen voimaantulosta [...]

  artiklassa
  tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Siirretään tässä asetuksessa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle

  määräämättömäksi ajaksi

  tämän asetuksen voimaantulosta.

2.   Siirretään komissiolle

  viiden vuoden ajaksi

  tämän asetuksen voimaantulosta [...]

  artiklassa
  tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

55 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 55 a artikla |
| | Kiireellinen menettely |
| | 1.
     
  Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä. |
| | 2.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi 55 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi. |

Komission teksti

Tarkistus

55 a artikla

Kiireellinen menettely

1.
     
  Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi 55 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

58 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 58 a artikla |
| | Kertomus |
| | Komissio antaa viimeistään 1 päivänä maaliskuuta 2017 Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen, johon liitetään tarvittaessa asianmukaisia lainsäädäntöehdotuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

58 a artikla

Kertomus

Komissio antaa viimeistään 1 päivänä maaliskuuta 2017 Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen, johon liitetään tarvittaessa asianmukaisia lainsäädäntöehdotuksia.

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

Liite II

Komission teksti

| (tuhatta euroa) |
| --- |
| Kalenterivuosi | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 ja sitä seuraava vuosi |
| Belgia | 553 521 | 544 065 | 534 632 | 525 205 | 525 205 | 525 205 |
| Bulgaria | 655 661 | 737 164 | 810 525 | 812 106 | 812 106 | 812 106 |
| Tšekki | 892 698 | 891 875 | 891 059 | 890 229 | 890 229 | 890 229 |
| Tanska | 942 931 | 931 719 | 920 534 | 909 353 | 909 353 | 909 353 |
| Saksa | 5 275 876 | 5 236 176 | 5 196 585 | 5 156 970 | 5 156 970 | 5 156 970 |
| Viro | 108 781 | 117 453 | 126 110 | 134 749 | 134 749 | 134 749 |
| Irlanti | 1 240 652 | 1 239 027 | 1 237 413 | 1 235 779 | 1 235 779 | 1 235 779 |
| Kreikka | 2 099 920 | 2 071 481 | 2 043 111 | 2 014 751 | 2 014 751 | 2 014 751 |
| Espanja | 4 934 910 | 4 950 726 | 4 966 546 | 4 988 380 | 4 988 380 | 4 988 380 |
| Ranska | 7 732 611 | 7 694 854 | 7 657 219 | 7 619 511 | 7 619 511 | 7 619 511 |
| Kroatia | 111 900 | 130 550 | 149 200 | 186 500 | 223 800 | 261 100 |
| Italia | 4 023 865 | 3 963 007 | 3 902 289 | 3 841 609 | 3 841 609 | 3 841 609 |
| Kypros | 52 273 | 51 611 | 50 950 | 50 290 | 50 290 | 50 290 |
| Latvia | 163 261 | 181 594 | 199 895 | 218 159 | 218 159 | 218 159 |
| Liettua | 396 499 | 417 127 | 437 720 | 458 267 | 458 267 | 458 267 |
| Luxemburg | 34 313 | 34 250 | 34 187 | 34 123 | 34 123 | 34 123 |
| Unkari | 1 298 104 | 1 296 907 | 1 295 721 | 1 294 513 | 1 294 513 | 1 294 513 |
| Malta | 5 316 | 5 183 | 5 050 | 4 917 | 4 917 | 4 917 |
| Alankomaat | 806 975 | 792 131 | 777 320 | 762 521 | 762 521 | 762 521 |
| Itävalta | 707 503 | 706 850 | 706 204 | 705 546 | 705 546 | 705 546 |
| Puola | 3 038 969 | 3 066 519 | 3 094 039 | 3 121 451 | 3 121 451 | 3 121 451 |
| Portugali | 573 046 | 585 655 | 598 245 | 610 800 | 610 800 | 610 800 |
| Romania | 1 472 005 | 1 692 450 | 1 895 075 | 1 939 357 | 1 939 357 | 1 939 357 |
| Slovenia | 141 585 | 140 420 | 139 258 | 138 096 | 138 096 | 138 096 |
| Slovakia | 386 744 | 391 862 | 396 973 | 402 067 | 402 067 | 402 067 |
| Suomi | 533 932 | 534 315 | 534 700 | 535 075 | 535 075 | 535 075 |
| Ruotsi | 710 853 | 711 798 | 712 747 | 713 681 | 713 681 | 713 681 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 3 624 384 | 3 637 210 | 3 650 038 | 3 662 774 | 3 662 774 | 3 662 774 |

(tuhatta euroa)

Kalenterivuosi

2014

2015

2016

2017

2018

2019 ja sitä seuraava vuosi

Belgia

553 521

544 065

534 632

525 205

525 205

525 205

Bulgaria

655 661

737 164

810 525

812 106

812 106

812 106

Tšekki

892 698

891 875

891 059

890 229

890 229

890 229

Tanska

942 931

931 719

920 534

909 353

909 353

909 353

Saksa

5 275 876

5 236 176

5 196 585

5 156 970

5 156 970

5 156 970

Viro

108 781

117 453

126 110

134 749

134 749

134 749

Irlanti

1 240 652

1 239 027

1 237 413

1 235 779

1 235 779

1 235 779

Kreikka

2 099 920

2 071 481

2 043 111

2 014 751

2 014 751

2 014 751

Espanja

4 934 910

4 950 726

4 966 546

4 988 380

4 988 380

4 988 380

Ranska

7 732 611

7 694 854

7 657 219

7 619 511

7 619 511

7 619 511

Kroatia

111 900

130 550

149 200

186 500

223 800

261 100

Italia

4 023 865

3 963 007

3 902 289

3 841 609

3 841 609

3 841 609

Kypros

52 273

51 611

50 950

50 290

50 290

50 290

Latvia

163 261

181 594

199 895

218 159

218 159

218 159

Liettua

396 499

417 127

437 720

458 267

458 267

458 267

Luxemburg

34 313

34 250

34 187

34 123

34 123

34 123

Unkari

1 298 104

1 296 907

1 295 721

1 294 513

1 294 513

1 294 513

Malta

5 316

5 183

5 050

4 917

4 917

4 917

Alankomaat

806 975

792 131

777 320

762 521

762 521

762 521

Itävalta

707 503

706 850

706 204

705 546

705 546

705 546

Puola

3 038 969

3 066 519

3 094 039

3 121 451

3 121 451

3 121 451

Portugali

573 046

585 655

598 245

610 800

610 800

610 800

Romania

1 472 005

1 692 450

1 895 075

1 939 357

1 939 357

1 939 357

Slovenia

141 585

140 420

139 258

138 096

138 096

138 096

Slovakia

386 744

391 862

396 973

402 067

402 067

402 067

Suomi

533 932

534 315

534 700

535 075

535 075

535 075

Ruotsi

710 853

711 798

712 747

713 681

713 681

713 681

Yhdistynyt kuningaskunta

3 624 384

3 637 210

3 650 038

3 662 774

3 662 774

3 662 774

Tarkistus

| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 ja sitä seuraava vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 554 701 | 548 646 | 542 261 | 535 640 | 535 640 | 535 640 |
| Bulgaria | 657 571 | 735 055 | 805 495 | 814 887 | 814 887 | 814 887 |
| Tšekki | 891 307 | 892 742 | 893 686 | 894 054 | 894 054 | 894 054 |
| Tanska | 940 086 | 929 824 | 919 002 | 907 781 | 907 781 | 907 781 |
| Saksa | 5 237 224 | 5 180 053 | 5 119 764 | 5 057 253 | 5 057 253 | 5 057 253 |
| Viro | 113 168 | 125 179 | 137 189 | 149 199 | 149 199 | 149 199 |
| Irlanti | 1 236 214 | 1 235 165 | 1 233 425 | 1 230 939 | 1 230 939 | 1 230 939 |
| Kreikka | 2 098 834 | 2 075 923 | 2 051 762 | 2 026 710 | 2 026 710 | 2 026 710 |
| Espanja | 4 939 152 | 4 957 834 | 4 973 833 | 4 986 451 | 4 986 451 | 4 986 451 |
| Ranska | 7 655 794 | 7 572 222 | 7 484 090 | 7 392 712 | 7 392 712 | 7 392 712 |
| Kroatia | 111 900 | 130 550 | 149 200 | 186 500 | 223 800 | 261 100 |
| Italia | 4 024 567 | 3 980 634 | 3 934 305 | 3 886 268 | 3 886 268 | 3 886 268 |
| Kypros | 52 155 | 51 585 | 50 985 | 50 362 | 50 362 | 50 362 |
| Latvia | 176 500 | 206 565 | 236 630 | 266 695 | 266 695 | 266 695 |
| Liettua | 402 952 | 426 070 | 449 189 | 472 307 | 472 307 | 472 307 |
| Luxemburg | 33 943 | 33 652 | 33 341 | 33 015 | 33 015 | 33 015 |
| Unkari | 1 295 776 | 1 297 535 | 1 298 579 | 1 298 791 | 1 298 791 | 1 298 791 |
| Malta | 5 365 | 5 306 | 5 244 | 5 180 | 5 180 | 5 180 |
| Alankomaat | 809 722 | 800 883 | 791 561 | 781 897 | 781 897 | 781 897 |
| Itävalta | 706 071 | 706 852 | 707 242 | 707 183 | 707 183 | 707 183 |
| Puola | 3 079 652 | 3 115 887 | 3 152 121 | 3 188 356 | 3 188 356 | 3 188 356 |
| Portugali | 582 466 | 598 550 | 614 635 | 630 719 | 630 719 | 630 719 |
| Romania | 1 485 801 | 1 707 131 | 1 928 460 | 2 002 237 | 2 002 237 | 2 002 237 |
| Slovenia | 140 646 | 139 110 | 137 491 | 135 812 | 135 812 | 135 812 |
| Slovakia | 391 608 | 397 576 | 403 543 | 409 511 | 409 511 | 409 511 |
| Suomi | 533 451 | 535 518 | 537 295 | 538 706 | 538 706 | 538 706 |
| Ruotsi | 709 922 | 712 820 | 715 333 | 717 357 | 717 357 | 717 357 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 3 652 541 | 3 655 113 | 3 657 684 | 3 660 255 | 3 660 255 | 3 660 255 |

2014

2015

2016

2017

2018

2019 ja sitä seuraava vuosi

Belgia

554 701

548 646

542 261

535 640

535 640

535 640

Bulgaria

657 571

735 055

805 495

814 887

814 887

814 887

Tšekki

891 307

892 742

893 686

894 054

894 054

894 054

Tanska

940 086

929 824

919 002

907 781

907 781

907 781

Saksa

5 237 224

5 180 053

5 119 764

5 057 253

5 057 253

5 057 253

Viro

113 168

125 179

137 189

149 199

149 199

149 199

Irlanti

1 236 214

1 235 165

1 233 425

1 230 939

1 230 939

1 230 939

Kreikka

2 098 834

2 075 923

2 051 762

2 026 710

2 026 710

2 026 710

Espanja

4 939 152

4 957 834

4 973 833

4 986 451

4 986 451

4 986 451

Ranska

7 655 794

7 572 222

7 484 090

7 392 712

7 392 712

7 392 712

Kroatia

111 900

130 550

149 200

186 500

223 800

261 100

Italia

4 024 567

3 980 634

3 934 305

3 886 268

3 886 268

3 886 268

Kypros

52 155

51 585

50 985

50 362

50 362

50 362

Latvia

176 500

206 565

236 630

266 695

266 695

266 695

Liettua

402 952

426 070

449 189

472 307

472 307

472 307

Luxemburg

33 943

33 652

33 341

33 015

33 015

33 015

Unkari

1 295 776

1 297 535

1 298 579

1 298 791

1 298 791

1 298 791

Malta

5 365

5 306

5 244

5 180

5 180

5 180

Alankomaat

809 722

800 883

791 561

781 897

781 897

781 897

Itävalta

706 071

706 852

707 242

707 183

707 183

707 183

Puola

3 079 652

3 115 887

3 152 121

3 188 356

3 188 356

3 188 356

Portugali

582 466

598 550

614 635

630 719

630 719

630 719

Romania

1 485 801

1 707 131

1 928 460

2 002 237

2 002 237

2 002 237

Slovenia

140 646

139 110

137 491

135 812

135 812

135 812

Slovakia

391 608

397 576

403 543

409 511

409 511

409 511

Suomi

533 451

535 518

537 295

538 706

538 706

538 706

Ruotsi

709 922

712 820

715 333

717 357

717 357

717 357

Yhdistynyt kuningaskunta

3 652 541

3 655 113

3 657 684

3 660 255

3 660 255

3 660 255

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/294 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/294

---

P7_TA(2013)0085

Maataloustuotteiden yhteinen markkinajärjestely (YMJ-asetus) (päätös toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta)

Euroopan parlamentin päätös 13. maaliskuuta 2013 toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta ja valtuutuksesta neuvotteluihin ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä (YMJ-asetus) (COM(2011)0626/3 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD) – 2013/2529(RSP))

(2016/C 036/40)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan ehdotuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan ehdotuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 70 artiklan 2 kohdan ja 70 a artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 70 artiklan 2 kohdan ja 70 a artiklan,

ottaa huomioon, että lainsäädäntöehdotuksessa esitetyt rahoituspuitteet ovat lainsäädäntövallan käyttäjän kannalta vain ohjeelliset eikä niitä voida vahvistaa, ennen kuin vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevasta asetusehdotuksesta on päästy sopimukseen;

päättää aloittaa toimielinten väliset neuvottelut seuraavan valtuutuksen perusteella:

VALTUUTUS

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 a viite (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon



   (1)



  , |

Komission teksti

Tarkistus

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon



   (1)



  ,

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 a viite (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon



   (2)



  , |

Komission teksti

Tarkistus

ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon



   (2)



  ,

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antamassa tiedonannossa ”Yhteinen maatalouspolitiikka vuoteen 2020: Ruoka, luonnonvarat ja alueiden käyttö – miten hallita tulevat haasteet?” vahvistetaan vuoden 2013 jälkeisen yhteisen maatalouspolitiikan mahdolliset haasteet, tavoitteet ja suuntaviivat. Tästä tiedonannosta käydyn keskustelun perusteella YMP olisi uudistettava ja uudistuksen olisi tultava voimaan 1 päivästä tammikuuta 2014. Uudistuksen olisi katettava kaikki YMP:n pääinstrumentit, mukaan lukien maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (YMJ-asetus) [...] annettu neuvoston asetus
  (EU) N:o [KOM(2010)799]
  .
  Uudistuksen
  laajuuden vuoksi on aiheellista kumota asetus
  (EY) N:o [KOM(2010)799]
  ja korvata se uudella YMJ-asetuksella. Uudistuksessa olisi myös mahdollisuuksien mukaan yhdenmukaistettava, virtaviivaistettava ja yksinkertaistettava säännöksiä, erityisesti niitä, jotka koskevat useampaa kuin yhtä maataloussektoria, muun muassa varmistamalla, että komissio voi hyväksyä muita kuin toimenpiteiden keskeisiä osia delegoitujen säädösten avulla. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antamassa tiedonannossa ”Yhteinen maatalouspolitiikka vuoteen 2020: Ruoka, luonnonvarat ja alueiden käyttö – miten hallita tulevat haasteet?” vahvistetaan vuoden 2013 jälkeisen yhteisen maatalouspolitiikan mahdolliset haasteet, tavoitteet ja suuntaviivat. Tästä tiedonannosta käydyn keskustelun perusteella YMP olisi uudistettava ja uudistuksen olisi tultava voimaan 1 päivästä tammikuuta 2014. Uudistuksen olisi katettava kaikki YMP:n pääinstrumentit, mukaan lukien maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (YMJ-asetus) [...] annettu neuvoston asetus
  (EU) N:o [KOM(2010)799]
  .
  Uudistuksen
  laajuuden vuoksi on aiheellista kumota asetus
  (EY) N:o [KOM(2010)799]
  ja korvata se uudella YMJ-asetuksella. Uudistuksessa olisi myös mahdollisuuksien mukaan yhdenmukaistettava, virtaviivaistettava ja yksinkertaistettava säännöksiä, erityisesti niitä, jotka koskevat useampaa kuin yhtä maataloussektoria, muun muassa varmistamalla, että komissio voi hyväksyä muita kuin toimenpiteiden keskeisiä osia delegoitujen säädösten avulla.

| (1) | Komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antamassa tiedonannossa "Yhteinen maatalouspolitiikka vuoteen 2020: Ruoka, luonnonvarat ja alueiden käyttö – miten hallita tulevat haasteet?" vahvistetaan vuoden 2013 jälkeisen yhteisen maatalouspolitiikan mahdolliset haasteet, tavoitteet ja suuntaviivat. Tästä tiedonannosta käydyn keskustelun perusteella YMP olisi uudistettava ja uudistuksen olisi tultava voimaan 1 päivästä tammikuuta 2014. Uudistuksen olisi katettava kaikki YMP:n pääinstrumentit, mukaan lukien maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (YMJ-asetus) annettu neuvoston asetus
  (EY) N:o 1234/2007
  .
  Muutosten
  laajuuden vuoksi on aiheellista kumota asetus (
  EY) N:o 1234/2007
  ja korvata se uudella YMJ-asetuksella. Uudistuksessa olisi myös mahdollisuuksien mukaan yhdenmukaistettava, virtaviivaistettava ja yksinkertaistettava säännöksiä, erityisesti niitä, jotka koskevat useampaa kuin yhtä maataloussektoria, muun muassa varmistamalla, että komissio voi hyväksyä muita kuin toimenpiteiden keskeisiä osia delegoitujen säädösten avulla.
  Lisäksi uudistuksessa olisi jatkettava aikaisempien uudistuksien pyrkimystä kohti parempaa kilpailukykyä ja markkinasuuntautuneisuutta. |
| --- | --- |

(1)

Komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antamassa tiedonannossa "Yhteinen maatalouspolitiikka vuoteen 2020: Ruoka, luonnonvarat ja alueiden käyttö – miten hallita tulevat haasteet?" vahvistetaan vuoden 2013 jälkeisen yhteisen maatalouspolitiikan mahdolliset haasteet, tavoitteet ja suuntaviivat. Tästä tiedonannosta käydyn keskustelun perusteella YMP olisi uudistettava ja uudistuksen olisi tultava voimaan 1 päivästä tammikuuta 2014. Uudistuksen olisi katettava kaikki YMP:n pääinstrumentit, mukaan lukien maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (YMJ-asetus) annettu neuvoston asetus
  (EY) N:o 1234/2007
  .
  Muutosten
  laajuuden vuoksi on aiheellista kumota asetus (
  EY) N:o 1234/2007
  ja korvata se uudella YMJ-asetuksella. Uudistuksessa olisi myös mahdollisuuksien mukaan yhdenmukaistettava, virtaviivaistettava ja yksinkertaistettava säännöksiä, erityisesti niitä, jotka koskevat useampaa kuin yhtä maataloussektoria, muun muassa varmistamalla, että komissio voi hyväksyä muita kuin toimenpiteiden keskeisiä osia delegoitujen säädösten avulla.
  Lisäksi uudistuksessa olisi jatkettava aikaisempien uudistuksien pyrkimystä kohti parempaa kilpailukykyä ja markkinasuuntautuneisuutta.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 a) | Tämän asetuksen täytäntöönpanon olisi oltava johdonmukainen elintarviketurvaa koskevan unionin poliittisen kehyksen (COM(2010)0127) kehitysyhteistyöhön liittyvien tavoitteiden kanssa, ja sen täytäntöönpanossa olisi pyrittävä erityisesti varmistamaan, että YMP:n toimien toteuttaminen ei vaaranna elintarvikkeiden tuotantokapasiteettia ja pitkän aikavälin elintarviketurvaa kehitysmaissa eikä näiden väestöjen kykyä ruokkia itsensä, ja noudatettava samalla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan mukaisia unionin kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteita. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 a)

Tämän asetuksen täytäntöönpanon olisi oltava johdonmukainen elintarviketurvaa koskevan unionin poliittisen kehyksen (COM(2010)0127) kehitysyhteistyöhön liittyvien tavoitteiden kanssa, ja sen täytäntöönpanossa olisi pyrittävä erityisesti varmistamaan, että YMP:n toimien toteuttaminen ei vaaranna elintarvikkeiden tuotantokapasiteettia ja pitkän aikavälin elintarviketurvaa kehitysmaissa eikä näiden väestöjen kykyä ruokkia itsensä, ja noudatettava samalla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan mukaisia unionin kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteita.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 b) | Yhteisen maatalouspolitiikan yhtenä päätavoitteena olisi oltava elintarviketurvan ja elintarvikkeiden omavaraisuuden varmistaminen jäsenvaltioissa, mikä merkitsee, että tarvitaan sääntelyä ja jakelujärjestelmiä, joiden avulla maat ja alueet voivat kehittää tuotantoaan siten, että ne pystyvät täyttämään tarpeensa mahdollisimman hyvin. Lisäksi on välttämätöntä tasapainottaa elintarvikeketjun voimasuhteita tuottajien hyväksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 b)

Yhteisen maatalouspolitiikan yhtenä päätavoitteena olisi oltava elintarviketurvan ja elintarvikkeiden omavaraisuuden varmistaminen jäsenvaltioissa, mikä merkitsee, että tarvitaan sääntelyä ja jakelujärjestelmiä, joiden avulla maat ja alueet voivat kehittää tuotantoaan siten, että ne pystyvät täyttämään tarpeensa mahdollisimman hyvin. Lisäksi on välttämätöntä tasapainottaa elintarvikeketjun voimasuhteita tuottajien hyväksi.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | On erityisen tärkeää, että komissio toteuttaa valmistelutyön aikana asianmukaisia kuulemisia, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

On erityisen tärkeää, että komissio toteuttaa valmistelutyön aikana asianmukaisia kuulemisia, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

| (2) | Tällä asetuksella vahvistetun järjestelmän moitteettoman toiminnan varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti tämän asetuksen tiettyjen, muiden kuin keskeisten osien täydentämiseksi tai muuttamiseksi. Olisi syytä määritellä osat, joiden suhteen kyseistä toimivaltaa voidaan harjoittaa, samoin kuin edellytykset, joita kyseiseen säädösvallan siirtoon on sovellettava.
  On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Tällä asetuksella vahvistetun järjestelmän moitteettoman toiminnan varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti tämän asetuksen tiettyjen, muiden kuin keskeisten osien täydentämiseksi tai muuttamiseksi. Olisi syytä määritellä osat, joiden suhteen kyseistä toimivaltaa voidaan harjoittaa, samoin kuin edellytykset, joita kyseiseen säädösvallan siirtoon on sovellettava.
  On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (perussopimus) 43 artiklan 3 kohdan mukaisesti neuvosto hyväksyy hintojen, maksujen, tukien ja määrällisten rajoitusten vahvistamiseen liittyvät toimenpiteet. Tässä asetuksessa olisi silloin, kun perussopimuksen 43 artiklan 3 kohtaa sovelletaan, mainittava selkeyden vuoksi erikseen, että neuvosto hyväksyy toimenpiteet kyseisen kohdan perusteella. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (perussopimus) 43 artiklan 3 kohdan mukaisesti neuvosto hyväksyy hintojen, maksujen, tukien ja määrällisten rajoitusten vahvistamiseen liittyvät toimenpiteet. Tässä asetuksessa olisi silloin, kun perussopimuksen 43 artiklan 3 kohtaa sovelletaan, mainittava selkeyden vuoksi erikseen, että neuvosto hyväksyy toimenpiteet kyseisen kohdan perusteella.

Poistetaan.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Tämän asetuksen olisi sisällettävä kaikki yhteisen markkinajärjestelyn keskeiset osat. Hintojen, maksujen, tukien ja määrällisten rajoitusten vahvistaminen liittyy
  joissakin tapauksissa
  erottamattomasti mainittuihin keskeisiin osiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Tämän asetuksen olisi sisällettävä kaikki yhteisen markkinajärjestelyn keskeiset osat. Hintojen, maksujen, tukien ja määrällisten rajoitusten vahvistaminen liittyy
  joissakin tapauksissa
  erottamattomasti mainittuihin keskeisiin osiin.

| (4) | Tämän asetuksen olisi sisällettävä kaikki yhteisen markkinajärjestelyn keskeiset osat. Hintojen, maksujen, tukien ja määrällisten rajoitusten vahvistaminen liittyy
  lähtökohtaisesti
  erottamattomasti mainittuihin keskeisiin osiin. |
| --- | --- |

(4)

Tämän asetuksen olisi sisällettävä kaikki yhteisen markkinajärjestelyn keskeiset osat. Hintojen, maksujen, tukien ja määrällisten rajoitusten vahvistaminen liittyy
  lähtökohtaisesti
  erottamattomasti mainittuihin keskeisiin osiin.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | Olisi otettava huomioon Euroopan komission tulevalle yhteiselle maatalouspolitiikalle asettamat tavoitteet, jotka koskevat luonnonvarojen kestävää hoitoa, elintarviketurvaa, maatalouden harjoittamista kaikilla unionin alueilla, tasapainoista aluekehitystä, unionin koko maataloustuotannon kilpailukykyä ja YMP:n yksinkertaistamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 a)

Olisi otettava huomioon Euroopan komission tulevalle yhteiselle maatalouspolitiikalle asettamat tavoitteet, jotka koskevat luonnonvarojen kestävää hoitoa, elintarviketurvaa, maatalouden harjoittamista kaikilla unionin alueilla, tasapainoista aluekehitystä, unionin koko maataloustuotannon kilpailukykyä ja YMP:n yksinkertaistamista.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 b) | On erityisen tärkeää yksinkertaistaa yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanoon liittyviä hallinnollisia sääntöjä maataloustuottajien kannalta, mutta tämä ei saa merkitä perusteiden liiallista yhdenmukaistamista, jossa ei oteta huomioon paikallisia ja alueellisia erityispiirteitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 b)

On erityisen tärkeää yksinkertaistaa yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanoon liittyviä hallinnollisia sääntöjä maataloustuottajien kannalta, mutta tämä ei saa merkitä perusteiden liiallista yhdenmukaistamista, jossa ei oteta huomioon paikallisia ja alueellisia erityispiirteitä.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Tässä asetuksessa
  ja muissa perussopimuksen 43 artiklan nojalla annetuissa säädöksiss
  ä viitataan yhdistetyn nimikkeistön tuotteiden kuvaukseen ja viittauksiin nimikkeisiin ja alanimikkeisiin. Yhteisen tullitariffin nimikkeistöön tehtävät muutokset voivat edellyttää teknisiä mukautuksia
  kyseisiin asetuksiin
  .
  Komission
  olisi
  voitava toteuttaa täytäntöönpanotoimenpiteitä tällaisten mukautusten tekemiseksi
  . Maataloustuotteisiin käytettävän yhteisen tullitariffin nimikkeistön mukautusmenettelystä 5 päivänä helmikuuta 1979 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 234/79, jossa tällä hetkellä säädetään tällaisesta toimivallasta, olisi selkeyden ja yksinkertaisuuden vuoksi kumottava, ja
  kyseinen toimivalta
  olisi sisällytettävä tähän asetukseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Tässä asetuksessa
  ja muissa perussopimuksen 43 artiklan nojalla annetuissa säädöksiss
  ä viitataan yhdistetyn nimikkeistön tuotteiden kuvaukseen ja viittauksiin nimikkeisiin ja alanimikkeisiin. Yhteisen tullitariffin nimikkeistöön tehtävät muutokset voivat edellyttää teknisiä mukautuksia
  kyseisiin asetuksiin
  .
  Komission
  olisi
  voitava toteuttaa täytäntöönpanotoimenpiteitä tällaisten mukautusten tekemiseksi
  . Maataloustuotteisiin käytettävän yhteisen tullitariffin nimikkeistön mukautusmenettelystä 5 päivänä helmikuuta 1979 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 234/79, jossa tällä hetkellä säädetään tällaisesta toimivallasta, olisi selkeyden ja yksinkertaisuuden vuoksi kumottava, ja
  kyseinen toimivalta
  olisi sisällytettävä tähän asetukseen.

| (7) | Tässä asetuksessa viitataan yhdistetyn nimikkeistön tuotteiden kuvaukseen ja viittauksiin nimikkeisiin ja alanimikkeisiin. Yhteisen tullitariffin nimikkeistöön tehtävät muutokset voivat edellyttää teknisiä mukautuksia
  tähän asetukseen
  .
  Komissiolle
  olisi
  siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti.
  Maataloustuotteisiin käytettävän yhteisen tullitariffin nimikkeistön mukautusmenettelystä 5 päivänä helmikuuta 1979 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 234/79, jossa tällä hetkellä säädetään tällaisesta toimivallasta, olisi selkeyden ja yksinkertaisuuden vuoksi kumottava, ja
  uusi mukauttamismenettely
  olisi sisällytettävä tähän asetukseen. |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa viitataan yhdistetyn nimikkeistön tuotteiden kuvaukseen ja viittauksiin nimikkeisiin ja alanimikkeisiin. Yhteisen tullitariffin nimikkeistöön tehtävät muutokset voivat edellyttää teknisiä mukautuksia
  tähän asetukseen
  .
  Komissiolle
  olisi
  siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti.
  Maataloustuotteisiin käytettävän yhteisen tullitariffin nimikkeistön mukautusmenettelystä 5 päivänä helmikuuta 1979 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 234/79, jossa tällä hetkellä säädetään tällaisesta toimivallasta, olisi selkeyden ja yksinkertaisuuden vuoksi kumottava, ja
  uusi mukauttamismenettely
  olisi sisällytettävä tähän asetukseen.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan erityispiirteiden huomioon ottamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat markkinointivuosien vahvistamista kyseisille tuotteille. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan erityispiirteiden huomioon ottamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat markkinointivuosien vahvistamista kyseisille tuotteille.

Poistetaan.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 a) | Julkista interventiota markkinoilla olisi käytettävä hätäkeinona vain silloin, kun tavoitteena on vakauttaa äärimmäinen hintojen epävakaus, joka johtuu väliaikaisesta liikakysynnästä Euroopan markkinoilla. Sitä ei saisi käyttää rakenteellisen liikatuotannon vakauttamiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(12 a)

Julkista interventiota markkinoilla olisi käytettävä hätäkeinona vain silloin, kun tavoitteena on vakauttaa äärimmäinen hintojen epävakaus, joka johtuu väliaikaisesta liikakysynnästä Euroopan markkinoilla. Sitä ei saisi käyttää rakenteellisen liikatuotannon vakauttamiseen.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Selkeyden ja avoimuuden vuoksi säännöksille olisi luotava yhteinen rakenne säilyttäen samalla kullakin alalla noudatettava politiikka. Tästä syystä on aiheellista tehdä ero viitehintojen ja interventiohintojen välillä ja määritellä viimeksi mainitut erityisesti täsmentämällä, että ainoastaan julkista interventiota koskevat interventiohinnat vastaavat WTO:n maataloussopimuksen liitteessä 3 olevan 8 kohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitettuja sovellettuja säänneltyjä hintoja (hintaerotuki).
  Tässä yhteydessä
  olisi ymmärrettävä, että markkinainterventiot voivat olla julkisia interventioita tai muita interventioita, joissa ei käytetä ennakolta vahvistettuja hintatietoja. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Selkeyden ja avoimuuden vuoksi säännöksille olisi luotava yhteinen rakenne säilyttäen samalla kullakin alalla noudatettava politiikka. Tästä syystä on aiheellista tehdä ero viitehintojen ja interventiohintojen välillä ja määritellä viimeksi mainitut erityisesti täsmentämällä, että ainoastaan julkista interventiota koskevat interventiohinnat vastaavat WTO:n maataloussopimuksen liitteessä 3 olevan 8 kohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitettuja sovellettuja säänneltyjä hintoja (hintaerotuki).
  Tässä yhteydessä
  olisi ymmärrettävä, että markkinainterventiot voivat olla julkisia interventioita tai muita interventioita, joissa ei käytetä ennakolta vahvistettuja hintatietoja.

| (13) | Selkeyden ja avoimuuden vuoksi säännöksille olisi luotava yhteinen rakenne säilyttäen samalla kullakin alalla noudatettava politiikka. Tästä syystä on aiheellista tehdä ero viitehintojen ja interventiohintojen välillä ja määritellä viimeksi mainitut erityisesti täsmentämällä, että ainoastaan julkista interventiota koskevat interventiohinnat vastaavat WTO:n maataloussopimuksen liitteessä 3 olevan 8 kohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitettuja sovellettuja säänneltyjä hintoja (hintaerotuki). Olisi
  myös
  ymmärrettävä, että markkinainterventiot voivat olla julkisia interventioita
  ja yksityisen varastoinnin tukea
  tai muita interventioita, joissa ei käytetä
  kokonaisuudessaan tai osittain
  ennakolta vahvistettuja hintatietoja. |
| --- | --- |

(13)

Selkeyden ja avoimuuden vuoksi säännöksille olisi luotava yhteinen rakenne säilyttäen samalla kullakin alalla noudatettava politiikka. Tästä syystä on aiheellista tehdä ero viitehintojen ja interventiohintojen välillä ja määritellä viimeksi mainitut erityisesti täsmentämällä, että ainoastaan julkista interventiota koskevat interventiohinnat vastaavat WTO:n maataloussopimuksen liitteessä 3 olevan 8 kohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitettuja sovellettuja säänneltyjä hintoja (hintaerotuki). Olisi
  myös
  ymmärrettävä, että markkinainterventiot voivat olla julkisia interventioita
  ja yksityisen varastoinnin tukea
  tai muita interventioita, joissa ei käytetä
  kokonaisuudessaan tai osittain
  ennakolta vahvistettuja hintatietoja.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Käytännön ja edellisistä yhteisistä markkinajärjestelyistä saadun kokemuksen perusteella interventiojärjestelmän olisi oltava kunkin asianomaisen alan tarpeiden mukaan käytettävissä
  tiettyinä aikoina vuodesta,
  ja
  sen olisi kyseisinä aikoina oltava
  pysyvästi avoinna tai se olisi avattava markkinahinnoista riippuen. |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Käytännön ja edellisistä yhteisistä markkinajärjestelyistä saadun kokemuksen perusteella interventiojärjestelmän olisi oltava kunkin asianomaisen alan tarpeiden mukaan käytettävissä
  tiettyinä aikoina vuodesta,
  ja
  sen olisi kyseisinä aikoina oltava
  pysyvästi avoinna tai se olisi avattava markkinahinnoista riippuen.

| (14) | Käytännön ja edellisistä yhteisistä markkinajärjestelyistä saadun kokemuksen perusteella
  julkisen
  interventiojärjestelmän olisi oltava kunkin asianomaisen alan tarpeiden mukaan käytettävissä ja pysyvästi avoinna tai se olisi avattava markkinahinnoista riippuen
  aina, kun tähän on ilmeinen tarve
  . |
| --- | --- |

(14)

Käytännön ja edellisistä yhteisistä markkinajärjestelyistä saadun kokemuksen perusteella
  julkisen
  interventiojärjestelmän olisi oltava kunkin asianomaisen alan tarpeiden mukaan käytettävissä ja pysyvästi avoinna tai se olisi avattava markkinahinnoista riippuen
  aina, kun tähän on ilmeinen tarve
  .

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Tässä asetuksessa olisi säädettävä mahdollisuudesta myydä julkisessa interventiossa ostetut tuotteet. Tällaiset toimenpiteet olisi toteutettava siten, että vältetään markkinahäiriöt ja varmistetaan tavaroiden tasapuolinen saanti ja ostajien tasapuolinen kohtelu. |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Tässä asetuksessa olisi säädettävä mahdollisuudesta myydä julkisessa interventiossa ostetut tuotteet. Tällaiset toimenpiteet olisi toteutettava siten, että vältetään markkinahäiriöt ja varmistetaan tavaroiden tasapuolinen saanti ja ostajien tasapuolinen kohtelu.

| (16) | Tässä asetuksessa olisi säädettävä mahdollisuudesta myydä julkisessa interventiossa ostetut tuotteet. Tällaiset toimenpiteet olisi toteutettava siten, että vältetään markkinahäiriöt ja varmistetaan tavaroiden tasapuolinen saanti ja ostajien tasapuolinen kohtelu
  sekä mahdollistetaan tuotteiden asettaminen käytettäviksi unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatussa elintarvikkeiden jakeluohjelmassa
  . |
| --- | --- |

(16)

Tässä asetuksessa olisi säädettävä mahdollisuudesta myydä julkisessa interventiossa ostetut tuotteet. Tällaiset toimenpiteet olisi toteutettava siten, että vältetään markkinahäiriöt ja varmistetaan tavaroiden tasapuolinen saanti ja ostajien tasapuolinen kohtelu
  sekä mahdollistetaan tuotteiden asettaminen käytettäviksi unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatussa elintarvikkeiden jakeluohjelmassa
  .

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 a) | Naudanliha-, sianliha- sekä lampaan- ja vuohenliha-aloilla sovellettavia unionin ruhojen luokitteluasteikkoja tarvitaan hintojen seurantaan ja interventiojärjestelyjen soveltamiseen kyseisillä aloilla. Lisäksi ne edistävät markkinoiden avoimuuden parantamista koskevan tavoitteen saavuttamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 a)

Naudanliha-, sianliha- sekä lampaan- ja vuohenliha-aloilla sovellettavia unionin ruhojen luokitteluasteikkoja tarvitaan hintojen seurantaan ja interventiojärjestelyjen soveltamiseen kyseisillä aloilla. Lisäksi ne edistävät markkinoiden avoimuuden parantamista koskevan tavoitteen saavuttamista.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 b) | Yksityiseen varastointiin myönnettävällä tuella olisi pyrittävä vakauttamaan markkinoita ja varmistamaan kohtuullinen elintaso maatalousväestölle. Tukea olisi siis myönnettävä markkinahintoihin liittyvien indikaattorien perusteella sekä vastauksena erityisen vaikeisiin markkinatilanteisiin ja erityisesti sellaisiin tilanteisiin, joilla on merkittävä vaikutus maataloustuottajien voittomarginaaleihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 b)

Yksityiseen varastointiin myönnettävällä tuella olisi pyrittävä vakauttamaan markkinoita ja varmistamaan kohtuullinen elintaso maatalousväestölle. Tukea olisi siis myönnettävä markkinahintoihin liittyvien indikaattorien perusteella sekä vastauksena erityisen vaikeisiin markkinatilanteisiin ja erityisesti sellaisiin tilanteisiin, joilla on merkittävä vaikutus maataloustuottajien voittomarginaaleihin.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | Jotta eri tuotteiden tarjontamuodot voitaisiin yhtenäistää markkinoiden avoimuuden, hintojen seurannan sekä julkisten interventioiden ja yksityisen varastoinnin muodossa toteutettavien markkinoiden interventiojärjestelmien parantamiseksi, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat naudanliha-, sianliha- sekä lampaan- ja vuohenliha-aloilla
  sovellettavia unionin luokitteluasteikkoja
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(22)

Jotta eri tuotteiden tarjontamuodot voitaisiin yhtenäistää markkinoiden avoimuuden, hintojen seurannan sekä julkisten interventioiden ja yksityisen varastoinnin muodossa toteutettavien markkinoiden interventiojärjestelmien parantamiseksi, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat naudanliha-, sianliha- sekä lampaan- ja vuohenliha-aloilla
  sovellettavia unionin luokitteluasteikkoja
  .

| (22) | Jotta eri tuotteiden tarjontamuodot voitaisiin yhtenäistää markkinoiden avoimuuden, hintojen seurannan sekä julkisten interventioiden ja yksityisen varastoinnin muodossa toteutettavien markkinoiden interventiojärjestelmien parantamiseksi
  sekä unionissa todettujen erityispiirteiden ja teknisen kehityksen ja alakohtaisten vaatimusten huomioon ottamiseksi
  komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä naudanliha-, sianliha- sekä lampaan- ja vuohenliha-aloilla
  sovellettavien unionin luokitteluasteikkojen mukauttamiseksi ja päivittämiseksi
  . |
| --- | --- |

(22)

Jotta eri tuotteiden tarjontamuodot voitaisiin yhtenäistää markkinoiden avoimuuden, hintojen seurannan sekä julkisten interventioiden ja yksityisen varastoinnin muodossa toteutettavien markkinoiden interventiojärjestelmien parantamiseksi
  sekä unionissa todettujen erityispiirteiden ja teknisen kehityksen ja alakohtaisten vaatimusten huomioon ottamiseksi
  komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä naudanliha-, sianliha- sekä lampaan- ja vuohenliha-aloilla
  sovellettavien unionin luokitteluasteikkojen mukauttamiseksi ja päivittämiseksi
  .

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (23 a) | Nykyisten markkinoiden hallintavälineiden vahvistamiseksi ja täydentämiseksi sekä niiden sujuvan toiminnan varmistamiseksi olisi otettava käyttöön väline, joka perustuu yksityisten toimitusten hallintaan ja eri markkinatoimijoiden väliseen koordinointiin. Merkittävän markkinakoon omaavilla tuottajaorganisaatioilla olisi oltava mahdollisuus vetää tuote markkinoilta markkinointivuoden aikana tämän välineen avulla. |

Komission teksti

Tarkistus

(23 a)

Nykyisten markkinoiden hallintavälineiden vahvistamiseksi ja täydentämiseksi sekä niiden sujuvan toiminnan varmistamiseksi olisi otettava käyttöön väline, joka perustuu yksityisten toimitusten hallintaan ja eri markkinatoimijoiden väliseen koordinointiin. Merkittävän markkinakoon omaavilla tuottajaorganisaatioilla olisi oltava mahdollisuus vetää tuote markkinoilta markkinointivuoden aikana tämän välineen avulla.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (23 b) | Jotta vältetään se, että välineellä olisi YMP:n tavoitteiden vastaisia vaikutuksia tai että se häiritsisi sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä sen toimintaa ja aktivointia koskevien sääntöjen vahvistamiseksi. Lisäksi sen varmistamiseksi, että väline on yhteensopiva unionin lainsäädännön kanssa, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sen rahoitukseen liittyviä sääntöjä, myös tapauksissa, jossa se katsoo tarpeelliseksi myöntää yksityisen varastoinnin tukea. |

Komission teksti

Tarkistus

(23 b)

Jotta vältetään se, että välineellä olisi YMP:n tavoitteiden vastaisia vaikutuksia tai että se häiritsisi sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä sen toimintaa ja aktivointia koskevien sääntöjen vahvistamiseksi. Lisäksi sen varmistamiseksi, että väline on yhteensopiva unionin lainsäädännön kanssa, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sen rahoitukseen liittyviä sääntöjä, myös tapauksissa, jossa se katsoo tarpeelliseksi myöntää yksityisen varastoinnin tukea.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (25) | Lapsia
  olisi
  kannustettava
  kuluttamaan hedelmiä ja vihanneksia sekä maitotuotteita muun muassa lisäämällä pysyvästi hedelmien ja vihannesten osuutta lasten ruokavaliossa vaiheessa, jossa heidän ruokailutottumuksensa muotoutuvat. Sen vuoksi olisi edistettävä unionin tukea, jolla rahoitetaan tai osarahoitetaan tällaisten tuotteiden toimittamista oppilaitoksissa oleville lapsille. |

Komission teksti

Tarkistus

(25)

Lapsia
  olisi
  kannustettava
  kuluttamaan hedelmiä ja vihanneksia sekä maitotuotteita muun muassa lisäämällä pysyvästi hedelmien ja vihannesten osuutta lasten ruokavaliossa vaiheessa, jossa heidän ruokailutottumuksensa muotoutuvat. Sen vuoksi olisi edistettävä unionin tukea, jolla rahoitetaan tai osarahoitetaan tällaisten tuotteiden toimittamista oppilaitoksissa oleville lapsille.

| (25) | Lasten kannustamiseksi omaksumaan terveelliset ruokailutottumukset heitä
  olisi
  rohkaistava
  kuluttamaan hedelmiä ja vihanneksia sekä maitotuotteita muun muassa lisäämällä pysyvästi hedelmien ja vihannesten osuutta lasten ruokavaliossa vaiheessa, jossa heidän ruokailutottumuksensa muotoutuvat. Sen vuoksi olisi edistettävä unionin tukea, jolla rahoitetaan tai osarahoitetaan tällaisten tuotteiden toimittamista oppilaitoksissa
  , esikouluissa ja muissa koulun opetussuunnitelman ulkopuolista toimintaa tarjoavissa laitoksissa
  oleville lapsille.
  Näillä ohjelmilla olisi myös edistettävä YMP:n tavoitteiden täyttymistä, joita ovat muun muassa maataloudesta saatavien ansioiden paraneminen, markkinoiden vakauttaminen sekä elintarvikkeiden saatavuuden varmistaminen myös tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(25)

Lasten kannustamiseksi omaksumaan terveelliset ruokailutottumukset heitä
  olisi
  rohkaistava
  kuluttamaan hedelmiä ja vihanneksia sekä maitotuotteita muun muassa lisäämällä pysyvästi hedelmien ja vihannesten osuutta lasten ruokavaliossa vaiheessa, jossa heidän ruokailutottumuksensa muotoutuvat. Sen vuoksi olisi edistettävä unionin tukea, jolla rahoitetaan tai osarahoitetaan tällaisten tuotteiden toimittamista oppilaitoksissa
  , esikouluissa ja muissa koulun opetussuunnitelman ulkopuolista toimintaa tarjoavissa laitoksissa
  oleville lapsille.
  Näillä ohjelmilla olisi myös edistettävä YMP:n tavoitteiden täyttymistä, joita ovat muun muassa maataloudesta saatavien ansioiden paraneminen, markkinoiden vakauttaminen sekä elintarvikkeiden saatavuuden varmistaminen myös tulevaisuudessa.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (26) | Kyseisten järjestelmien moitteettoman budjettihallinnon varmistamiseksi kullekin järjestelmälle olisi vahvistettava aiheelliset säännökset. Unionin tukea ei pitäisi käyttää korvaamaan olemassa olevien kansallisten
  kouluhedelmäjärjestelmien
  rahoitusta. Talousarviorajoitusten vuoksi jäsenvaltioiden olisi kuitenkin voitava korvata oma rahoitusosuutensa
  järjestelmässä
  yksityiseltä sektorilta saatavilla rahoitusosuuksilla.
  Kouluhedelmäjärjestelmän
  tehostamiseksi jäsenvaltioiden olisi säädettävä liitännäistoimenpiteistä, joihin jäsenvaltiot voisivat myöntää kansallista tukea. |

Komission teksti

Tarkistus

(26)

Kyseisten järjestelmien moitteettoman budjettihallinnon varmistamiseksi kullekin järjestelmälle olisi vahvistettava aiheelliset säännökset. Unionin tukea ei pitäisi käyttää korvaamaan olemassa olevien kansallisten
  kouluhedelmäjärjestelmien
  rahoitusta. Talousarviorajoitusten vuoksi jäsenvaltioiden olisi kuitenkin voitava korvata oma rahoitusosuutensa
  järjestelmässä
  yksityiseltä sektorilta saatavilla rahoitusosuuksilla.
  Kouluhedelmäjärjestelmän
  tehostamiseksi jäsenvaltioiden olisi säädettävä liitännäistoimenpiteistä, joihin jäsenvaltiot voisivat myöntää kansallista tukea.

| (26) | Kyseisten järjestelmien moitteettoman budjettihallinnon varmistamiseksi kullekin järjestelmälle olisi vahvistettava aiheelliset säännökset. Unionin tukea ei pitäisi käyttää korvaamaan olemassa olevien
  hedelmien, vihannesten ja maitotuotteiden kulutusta kouluissa koskevien
  kansallisten ohjelmien rahoitusta. Talousarviorajoitusten vuoksi jäsenvaltioiden olisi kuitenkin voitava korvata oma rahoitusosuutensa
  mahdollisissa hedelmien ja vihannesten kulutusta kouluissa koskevissa ohjelmissa
  yksityiseltä sektorilta saatavilla rahoitusosuuksilla.
  Hedelmien ja vihannesten kulutusta kouluissa koskevien ohjelmiensa
  tehostamiseksi jäsenvaltioiden olisi säädettävä liitännäistoimenpiteistä, joihin jäsenvaltiot voisivat myöntää kansallista tukea. |
| --- | --- |

(26)

Kyseisten järjestelmien moitteettoman budjettihallinnon varmistamiseksi kullekin järjestelmälle olisi vahvistettava aiheelliset säännökset. Unionin tukea ei pitäisi käyttää korvaamaan olemassa olevien
  hedelmien, vihannesten ja maitotuotteiden kulutusta kouluissa koskevien
  kansallisten ohjelmien rahoitusta. Talousarviorajoitusten vuoksi jäsenvaltioiden olisi kuitenkin voitava korvata oma rahoitusosuutensa
  mahdollisissa hedelmien ja vihannesten kulutusta kouluissa koskevissa ohjelmissa
  yksityiseltä sektorilta saatavilla rahoitusosuuksilla.
  Hedelmien ja vihannesten kulutusta kouluissa koskevien ohjelmiensa
  tehostamiseksi jäsenvaltioiden olisi säädettävä liitännäistoimenpiteistä, joihin jäsenvaltiot voisivat myöntää kansallista tukea.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (27) | Lasten terveellisten ruokailutottumusten edistämiseksi
  , unionin varojen tehokkaan ja kohdennetun käytön varmistamiseksi ja
  järjestelmää
  koskevan tietoisuuden lisäämiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia
  kouluhedelmäjärjestelmään
  liittyviä delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraavaa: tuotteet, joille ei voida myöntää tukea kyseisestä järjestelmästä; järjestelmän kohderyhmästä; kansallisista tai alueellisista strategioista, joita jäsenvaltioiden on laadittava tukea saadakseen, liitännäistoimenpiteet mukaan lukien; tuen hakijoiden hyväksyminen ja valinta;
  objektiivisista perusteista tuen jakamiseksi jäsenvaltioiden kesken,
  tuen
  alustavasta jakautumisesta jäsenvaltioiden kesken ja menettelystä tuen uudelleenjakamiseksi
  jäsenvaltioiden kesken saatujen hakemusten perusteella; tukikelpoisista kustannuksista, mukaan lukien mahdollisuus vahvistaa tällaisille kustannuksille enimmäismäärä; ja
  järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden velvollisuus tiedottaa
  unionin asemasta järjestelmän tukijana. |

Komission teksti

Tarkistus

(27)

Lasten terveellisten ruokailutottumusten edistämiseksi
  , unionin varojen tehokkaan ja kohdennetun käytön varmistamiseksi ja
  järjestelmää
  koskevan tietoisuuden lisäämiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia
  kouluhedelmäjärjestelmään
  liittyviä delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraavaa: tuotteet, joille ei voida myöntää tukea kyseisestä järjestelmästä; järjestelmän kohderyhmästä; kansallisista tai alueellisista strategioista, joita jäsenvaltioiden on laadittava tukea saadakseen, liitännäistoimenpiteet mukaan lukien; tuen hakijoiden hyväksyminen ja valinta;
  objektiivisista perusteista tuen jakamiseksi jäsenvaltioiden kesken,
  tuen
  alustavasta jakautumisesta jäsenvaltioiden kesken ja menettelystä tuen uudelleenjakamiseksi
  jäsenvaltioiden kesken saatujen hakemusten perusteella; tukikelpoisista kustannuksista, mukaan lukien mahdollisuus vahvistaa tällaisille kustannuksille enimmäismäärä; ja
  järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden velvollisuus tiedottaa
  unionin asemasta järjestelmän tukijana.

| (27) | Sen varmistamiseksi, että ohjelman täytäntöönpano täyttää tehokkaasti sille asetetut tavoitteet
  , unionin varojen tehokkaan ja kohdennetun käytön varmistamiseksi ja
  tukiohjelmaa
  koskevan tietoisuuden lisäämiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia
  hedelmien ja vihannesten kulutusta kouluissa koskeviin ohjelmiin
  liittyviä delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraavaa tuotteet, joille ei voida myöntää tukea kyseisestä järjestelmästä; järjestelmän kohderyhmästä; kansallisista tai alueellisista strategioista, joita jäsenvaltioiden on laadittava tukea saadakseen, liitännäistoimenpiteet mukaan lukien; tuen hakijoiden hyväksyminen ja valinta;
  tuen alustavan jakautumisen lisäperusteet ja menettely
  tuen
  uudelleenjakamiseksi
  jäsenvaltioiden kesken saatujen hakemusten perusteella; tukikelpoisista kustannuksista, mukaan lukien mahdollisuus vahvistaa tällaisille kustannuksille enimmäismäärä;
  seuranta ja arviointi;
  ja
  niiden edellytysten vahvistaminen, joiden mukaan jäsenvaltiot huolehtivat tukiohjelmaan osallistumisensa julkistamisesta ja tiedottavat
  unionin asemasta järjestelmän tukijana. |
| --- | --- |

(27)

Sen varmistamiseksi, että ohjelman täytäntöönpano täyttää tehokkaasti sille asetetut tavoitteet
  , unionin varojen tehokkaan ja kohdennetun käytön varmistamiseksi ja
  tukiohjelmaa
  koskevan tietoisuuden lisäämiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia
  hedelmien ja vihannesten kulutusta kouluissa koskeviin ohjelmiin
  liittyviä delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraavaa tuotteet, joille ei voida myöntää tukea kyseisestä järjestelmästä; järjestelmän kohderyhmästä; kansallisista tai alueellisista strategioista, joita jäsenvaltioiden on laadittava tukea saadakseen, liitännäistoimenpiteet mukaan lukien; tuen hakijoiden hyväksyminen ja valinta;
  tuen alustavan jakautumisen lisäperusteet ja menettely
  tuen
  uudelleenjakamiseksi
  jäsenvaltioiden kesken saatujen hakemusten perusteella; tukikelpoisista kustannuksista, mukaan lukien mahdollisuus vahvistaa tällaisille kustannuksille enimmäismäärä;
  seuranta ja arviointi;
  ja
  niiden edellytysten vahvistaminen, joiden mukaan jäsenvaltiot huolehtivat tukiohjelmaan osallistumisensa julkistamisesta ja tiedottavat
  unionin asemasta järjestelmän tukijana.

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (28) | Jotta voitaisiin ottaa huomioon maitotuotteiden kulutustottumusten kehitys ja maitotuotteiden markkinoiden innovaatiot ja kehitys, varmistaa
  , että soveltuvat tuensaajat ja hakijat ovat oikeutettuja tukeen ja
  edistää
  tietoisuutta tukijärjestelmästä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia koulumaitojärjestelmään liittyviä delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraavaa: tuotteet, joille voidaan myöntää tukea kyseisestä järjestelmästä; kansalliset tai alueelliset strategiat, joita jäsenvaltioiden on laadittava tukea saadakseen, ja järjestelmän kohderyhmä; tuen myöntämisedellytykset; toimien toteutumisen takaavan vakuuden asettaminen, jos tuesta maksetaan ennakko; seuranta ja arviointi; ja
  oppilaitoksille asetettu edellytys tiedottaa
  unionin asemasta
  järjestelmän
  tukijana. |

Komission teksti

Tarkistus

(28)

Jotta voitaisiin ottaa huomioon maitotuotteiden kulutustottumusten kehitys ja maitotuotteiden markkinoiden innovaatiot ja kehitys, varmistaa
  , että soveltuvat tuensaajat ja hakijat ovat oikeutettuja tukeen ja
  edistää
  tietoisuutta tukijärjestelmästä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia koulumaitojärjestelmään liittyviä delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraavaa: tuotteet, joille voidaan myöntää tukea kyseisestä järjestelmästä; kansalliset tai alueelliset strategiat, joita jäsenvaltioiden on laadittava tukea saadakseen, ja järjestelmän kohderyhmä; tuen myöntämisedellytykset; toimien toteutumisen takaavan vakuuden asettaminen, jos tuesta maksetaan ennakko; seuranta ja arviointi; ja
  oppilaitoksille asetettu edellytys tiedottaa
  unionin asemasta
  järjestelmän
  tukijana.

| (28) | Jotta voitaisiin varmistaa, että ohjelman täytäntöönpano täyttää tehokkaasti sille asetetut tavoitteet ja varmistaa
  , että soveltuvat tuensaajat ja hakijat ovat oikeutettuja tukeen ja
  jotta edistetään
  tietoisuutta tukijärjestelmästä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia koulumaitojärjestelmään liittyviä delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraavaa: tuotteet, joille voidaan myöntää tukea kyseisestä järjestelmästä; kansalliset tai alueelliset strategiat, joita jäsenvaltioiden on laadittava tukea saadakseen, ja järjestelmän kohderyhmä;
  tuen hakijoiden hyväksyminen ja valinta;
  tuen myöntämisedellytykset; toimien toteutumisen takaavan vakuuden asettaminen, jos tuesta maksetaan ennakko; seuranta ja arviointi; ja
  niiden edellytysten vahvistaminen, joiden mukaan jäsenvaltiot huolehtivat tukiohjelmaan osallistumisensa julkistamisesta ja tiedottavat
  unionin asemasta
  ohjelman
  tukijana. |
| --- | --- |

(28)

Jotta voitaisiin varmistaa, että ohjelman täytäntöönpano täyttää tehokkaasti sille asetetut tavoitteet ja varmistaa
  , että soveltuvat tuensaajat ja hakijat ovat oikeutettuja tukeen ja
  jotta edistetään
  tietoisuutta tukijärjestelmästä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia koulumaitojärjestelmään liittyviä delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraavaa: tuotteet, joille voidaan myöntää tukea kyseisestä järjestelmästä; kansalliset tai alueelliset strategiat, joita jäsenvaltioiden on laadittava tukea saadakseen, ja järjestelmän kohderyhmä;
  tuen hakijoiden hyväksyminen ja valinta;
  tuen myöntämisedellytykset; toimien toteutumisen takaavan vakuuden asettaminen, jos tuesta maksetaan ennakko; seuranta ja arviointi; ja
  niiden edellytysten vahvistaminen, joiden mukaan jäsenvaltiot huolehtivat tukiohjelmaan osallistumisensa julkistamisesta ja tiedottavat
  unionin asemasta
  ohjelman
  tukijana.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 28 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (28 a) | Komission olisi harkittava sellaisten ohjelmien ehdottamista, joilla edistetään muiden kuin hedelmien ja vihannesten ja maitotuotteiden kulutusta kouluissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(28 a)

Komission olisi harkittava sellaisten ohjelmien ehdottamista, joilla edistetään muiden kuin hedelmien ja vihannesten ja maitotuotteiden kulutusta kouluissa.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (29) | Humalan tuottajaorganisaatioita koskeva tukijärjestelmä on käytössä vain yhdessä jäsenvaltiossa. Joustavuuden lisäämiseksi ja kyseisen alan lähestymistavan yhdenmukaistamiseksi muiden alojen kanssa kyseinen tukijärjestelmä olisi lakkautettava, mutta tuottajaorganisaatioita voitaisiin tukea maaseudun kehittämistoimenpiteistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(29)

Humalan tuottajaorganisaatioita koskeva tukijärjestelmä on käytössä vain yhdessä jäsenvaltiossa. Joustavuuden lisäämiseksi ja kyseisen alan lähestymistavan yhdenmukaistamiseksi muiden alojen kanssa kyseinen tukijärjestelmä olisi lakkautettava, mutta tuottajaorganisaatioita voitaisiin tukea maaseudun kehittämistoimenpiteistä.

Poistetaan.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 31 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (31) | Jotta voidaan varmistaa, että oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien toimijaorganisaatioiden osalta säädetty tuki täyttää oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien tuotannon laadun parantamista koskevan tavoitteensa ja että oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien
  toimijaorganisaatiot
  noudattavat velvollisuuksiaan, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat edellytyksiä toimijaorganisaatioiden hyväksymiseksi kyseisen tukijärjestelmän soveltamista varten ja tällaisen hyväksynnän keskeyttämiseksi tai peruuttamiseksi;
  toimenpiteitä
  , joille voidaan myöntää unionin rahoitusta; unionin rahoituksen jakautumista erityisiin toimenpiteisiin; toimia ja kustannuksia, joihin ei voida myöntää unionin rahoitusta; ja toimintaohjelmien valintaa ja hyväksymistä sekä vakuuden asettamisen edellyttämistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(31)

Jotta voidaan varmistaa, että oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien toimijaorganisaatioiden osalta säädetty tuki täyttää oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien tuotannon laadun parantamista koskevan tavoitteensa ja että oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien
  toimijaorganisaatiot
  noudattavat velvollisuuksiaan, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat edellytyksiä toimijaorganisaatioiden hyväksymiseksi kyseisen tukijärjestelmän soveltamista varten ja tällaisen hyväksynnän keskeyttämiseksi tai peruuttamiseksi;
  toimenpiteitä
  , joille voidaan myöntää unionin rahoitusta; unionin rahoituksen jakautumista erityisiin toimenpiteisiin; toimia ja kustannuksia, joihin ei voida myöntää unionin rahoitusta; ja toimintaohjelmien valintaa ja hyväksymistä sekä vakuuden asettamisen edellyttämistä.

| (31) | Jotta voidaan varmistaa, että oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien toimijaorganisaatioiden osalta säädetty tuki täyttää oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien tuotannon laadun parantamista koskevan tavoitteensa ja että oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien
  tuottajaorganisaatiot tai toimialakohtaiset organisaatiot
  noudattavat velvollisuuksiaan, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat edellytyksiä toimijaorganisaatioiden hyväksymiseksi kyseisen tukijärjestelmän soveltamista varten ja tällaisen hyväksynnän
  epäämiseksi,
  keskeyttämiseksi tai peruuttamiseksi;
  tarkempia tietoja toimenpiteistä
  , joille voidaan myöntää unionin rahoitusta; unionin rahoituksen jakautumista erityisiin toimenpiteisiin; toimia ja kustannuksia, joihin ei voida myöntää unionin rahoitusta; ja toimintaohjelmien valintaa ja hyväksymistä sekä vakuuden asettamisen edellyttämistä. |
| --- | --- |

(31)

Jotta voidaan varmistaa, että oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien toimijaorganisaatioiden osalta säädetty tuki täyttää oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien tuotannon laadun parantamista koskevan tavoitteensa ja että oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien
  tuottajaorganisaatiot tai toimialakohtaiset organisaatiot
  noudattavat velvollisuuksiaan, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat edellytyksiä toimijaorganisaatioiden hyväksymiseksi kyseisen tukijärjestelmän soveltamista varten ja tällaisen hyväksynnän
  epäämiseksi,
  keskeyttämiseksi tai peruuttamiseksi;
  tarkempia tietoja toimenpiteistä
  , joille voidaan myöntää unionin rahoitusta; unionin rahoituksen jakautumista erityisiin toimenpiteisiin; toimia ja kustannuksia, joihin ei voida myöntää unionin rahoitusta; ja toimintaohjelmien valintaa ja hyväksymistä sekä vakuuden asettamisen edellyttämistä.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 32 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (32) | Tässä asetuksessa tehdään ero toisaalta hedelmien ja vihannesten, joihin kuuluvat kaupan pidettävät hedelmät ja vihannekset sekä jalostukseen tarkoitetut hedelmät ja vihannekset, ja toisaalta hedelmä- ja vihannesjalosteiden välillä.
  Tuottajaorganisaatioita, toimintaohjelmia ja unionin taloudellista tukea koskevia sääntöjä sovelletaan ainoastaan hedelmiin ja vihanneksiin ja yksinomaan jalostukseen tarkoitettuihin hedelmiin ja vihanneksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(32)

Tässä asetuksessa tehdään ero toisaalta hedelmien ja vihannesten, joihin kuuluvat kaupan pidettävät hedelmät ja vihannekset sekä jalostukseen tarkoitetut hedelmät ja vihannekset, ja toisaalta hedelmä- ja vihannesjalosteiden välillä.
  Tuottajaorganisaatioita, toimintaohjelmia ja unionin taloudellista tukea koskevia sääntöjä sovelletaan ainoastaan hedelmiin ja vihanneksiin ja yksinomaan jalostukseen tarkoitettuihin hedelmiin ja vihanneksiin.

| (32) | Tässä asetuksessa tehdään ero toisaalta hedelmien ja vihannesten, joihin kuuluvat kaupan
  tuoretuotteina
  pidettävät hedelmät ja vihannekset sekä jalostukseen tarkoitetut hedelmät ja vihannekset, ja toisaalta hedelmä- ja vihannesjalosteiden välillä. |
| --- | --- |

(32)

Tässä asetuksessa tehdään ero toisaalta hedelmien ja vihannesten, joihin kuuluvat kaupan
  tuoretuotteina
  pidettävät hedelmät ja vihannekset sekä jalostukseen tarkoitetut hedelmät ja vihannekset, ja toisaalta hedelmä- ja vihannesjalosteiden välillä.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 33 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (33 a) | Hedelmä- ja vihannesalan toimintaohjelmien paremman tehokkuuden ja erityisesti kriisien ehkäisemis- ja hallintatoimenpiteiden varmistamiseksi ne on annettava markkinoilla merkittävän koon omaavien rakenteiden täytäntöönpantaviksi. On siis tärkeää, että tuottajaorganisaatioiden yhdistyksiä rohkaistaan esittämään ja johtamaan toimintaohjelmia ja kriisien ehkäisemis- ja hallintatoimenpiteitä kokonaisuudessaan tai osittain. |

Komission teksti

Tarkistus

(33 a)

Hedelmä- ja vihannesalan toimintaohjelmien paremman tehokkuuden ja erityisesti kriisien ehkäisemis- ja hallintatoimenpiteiden varmistamiseksi ne on annettava markkinoilla merkittävän koon omaavien rakenteiden täytäntöönpantaviksi. On siis tärkeää, että tuottajaorganisaatioiden yhdistyksiä rohkaistaan esittämään ja johtamaan toimintaohjelmia ja kriisien ehkäisemis- ja hallintatoimenpiteitä kokonaisuudessaan tai osittain.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 35 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (35) | Kaikissa jäsenvaltioissa olisi myönnettävä tukea tuottajaryhmien perustamiseen kaikilla aloilla osana maaseudun kehittämispolitiikkaa, joten hedelmä- ja vihannesalan erityistuki olisi lakkautettava. |

Komission teksti

Tarkistus

(35)

Kaikissa jäsenvaltioissa olisi myönnettävä tukea tuottajaryhmien perustamiseen kaikilla aloilla osana maaseudun kehittämispolitiikkaa, joten hedelmä- ja vihannesalan erityistuki olisi lakkautettava.

| (35) | Kaikissa jäsenvaltioissa olisi myönnettävä tukea tuottajaryhmien perustamiseen kaikilla aloilla osana maaseudun kehittämispolitiikkaa, joten hedelmä- ja vihannesalan
  tuottajaryhmien perustamisen
  erityistuki olisi lakkautettava.
  Tällä tuella ei saisi vääristää viljelijöiden ja heidän tuottajaorganisaatioidensa tasapuolisia toimintaedellytyksiä sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(35)

Kaikissa jäsenvaltioissa olisi myönnettävä tukea tuottajaryhmien perustamiseen kaikilla aloilla osana maaseudun kehittämispolitiikkaa, joten hedelmä- ja vihannesalan
  tuottajaryhmien perustamisen
  erityistuki olisi lakkautettava.
  Tällä tuella ei saisi vääristää viljelijöiden ja heidän tuottajaorganisaatioidensa tasapuolisia toimintaedellytyksiä sisämarkkinoilla.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 40 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (40) | Kansallisten tukiohjelmien yhtenä tärkeimpänä tukikelpoisena toimenpiteenä olisi oltava unionin viinien menekinedistäminen ja markkinointi kolmansissa maissa. Määrärahoja olisi edelleen myönnettävä rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen, koska nämä toimet vaikuttavat alaan positiivisesti. Tukea olisi myönnettävä myös alalla tehtäviin investointeihin, joilla pyritään parantamaan yritysten taloudellista suorituskykyä sinällään. Sivutuotteiden tislaustuen olisi oltava niiden jäsenvaltioiden käytettävissä, jotka haluavat käyttää tällaista välinettä viinin laadun varmistamiseen samalla ympäristöä suojellen. |

Komission teksti

Tarkistus

(40)

Kansallisten tukiohjelmien yhtenä tärkeimpänä tukikelpoisena toimenpiteenä olisi oltava unionin viinien menekinedistäminen ja markkinointi kolmansissa maissa. Määrärahoja olisi edelleen myönnettävä rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen, koska nämä toimet vaikuttavat alaan positiivisesti. Tukea olisi myönnettävä myös alalla tehtäviin investointeihin, joilla pyritään parantamaan yritysten taloudellista suorituskykyä sinällään. Sivutuotteiden tislaustuen olisi oltava niiden jäsenvaltioiden käytettävissä, jotka haluavat käyttää tällaista välinettä viinin laadun varmistamiseen samalla ympäristöä suojellen.

| (40) | Kansallisten tukiohjelmien yhtenä tärkeimpänä tukikelpoisena toimenpiteenä olisi oltava unionin viinien menekinedistäminen ja markkinointi
  unionissa ja
  kolmansissa maissa.
  Myös tutkimus- ja kehittämistoimille olisi myönnettävä tukea ottaen huomioon niiden merkityksen Euroopan viininviljelyalan kilpailukyvylle.
  Määrärahoja olisi edelleen myönnettävä rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen, koska nämä toimet vaikuttavat alaan positiivisesti. Tukea olisi myönnettävä myös alalla tehtäviin investointeihin, joilla pyritään parantamaan yritysten taloudellista suorituskykyä sinällään. Sivutuotteiden tislaustuen olisi oltava niiden jäsenvaltioiden käytettävissä, jotka haluavat käyttää tällaista välinettä viinin laadun varmistamiseen samalla ympäristöä suojellen. |
| --- | --- |

(40)

Kansallisten tukiohjelmien yhtenä tärkeimpänä tukikelpoisena toimenpiteenä olisi oltava unionin viinien menekinedistäminen ja markkinointi
  unionissa ja
  kolmansissa maissa.
  Myös tutkimus- ja kehittämistoimille olisi myönnettävä tukea ottaen huomioon niiden merkityksen Euroopan viininviljelyalan kilpailukyvylle.
  Määrärahoja olisi edelleen myönnettävä rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen, koska nämä toimet vaikuttavat alaan positiivisesti. Tukea olisi myönnettävä myös alalla tehtäviin investointeihin, joilla pyritään parantamaan yritysten taloudellista suorituskykyä sinällään. Sivutuotteiden tislaustuen olisi oltava niiden jäsenvaltioiden käytettävissä, jotka haluavat käyttää tällaista välinettä viinin laadun varmistamiseen samalla ympäristöä suojellen.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 42 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (42) | Säännökset, jotka koskevat viininviljelijöille myönnettävää tukea myöntämällä jäsenvaltioiden vahvistamia tukioikeuksia, on muutettu lopullisiksi. Sen vuoksi ainoa tällainen tuki, jota voidaan myöntää, on tuki, josta jäsenvaltiot päättävät viimeistään 1 päivänä joulukuuta 2011 asetuksen (EU) N:o [KOM(2010)799] 137 artiklan nojalla ja kyseisessä säännöksessä vahvistetuin edellytyksin. |

Komission teksti

Tarkistus

(42)

Säännökset, jotka koskevat viininviljelijöille myönnettävää tukea myöntämällä jäsenvaltioiden vahvistamia tukioikeuksia, on muutettu lopullisiksi. Sen vuoksi ainoa tällainen tuki, jota voidaan myöntää, on tuki, josta jäsenvaltiot päättävät viimeistään 1 päivänä joulukuuta 2011 asetuksen (EU) N:o [KOM(2010)799] 137 artiklan nojalla ja kyseisessä säännöksessä vahvistetuin edellytyksin.

Poistetaan.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 43 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (43) | Jotta voidaan varmistaa, että viinialan tukiohjelmien tavoitteet saavutetaan ja että unionin varoja käytetään kohdennetusti, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraavaa: jotka liittyvät vastuuseen menoista päivän, jona tukiohjelmat vastaanotetaan ja jona tukiohjelmiin tehdään muutoksia sekä niiden soveltamisen alkamispäivän välisenä aikana; jotka koskevat tukitoimenpiteiden tukikelpoisuuskriteereitä, tukikelpoisten menojen ja toimien tyyppiä, tukeen kelpaamattomia toimenpiteitä ja toimenpidekohtaista tuen enimmäistasoa; jotka liittyvät tukiohjelmien muuttamiseen sen jälkeen, kun ne ovat tulleet sovellettaviksi; jotka liittyvät ennakkomaksuja koskeviin vaatimuksiin ja kynnyksiin, mukaan lukien vaatimus vakuudesta, jos tuesta maksetaan ennakko;
  säännöt, jotka sisältävät yleisiä säännöksiä ja määritelmiä tukiohjelmien soveltamiseksi;
  joiden tarkoituksena on välttää tukitoimenpiteiden väärinkäyttö ja hankkeiden kaksinkertainen rahoitus; säännöt, joiden mukaan tuottajien on poistettava markkinoilta viiniyttämisen sivutuotteet, ylimääräisen hallintotaakan välttämiseksi kyseiseen velvollisuuteen myönnettävät poikkeukset sekä tislaajien vapaaehtoista sertifiointia koskevat säännökset; säännöt, joissa vahvistetaan vaatimukset, joihin jäsenvaltioiden on sitouduttava tukitoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi, sekä rajoitukset johdonmukaisuuden varmistamiseksi tukitoimenpiteiden soveltamisalan kanssa; säännöt, jotka koskevat tuensaajille suoritettavia maksuja, mukaan lukien vakuutusedustajien välityksellä suoritettavat maksut. |

Komission teksti

Tarkistus

(43)

Jotta voidaan varmistaa, että viinialan tukiohjelmien tavoitteet saavutetaan ja että unionin varoja käytetään kohdennetusti, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraavaa: jotka liittyvät vastuuseen menoista päivän, jona tukiohjelmat vastaanotetaan ja jona tukiohjelmiin tehdään muutoksia sekä niiden soveltamisen alkamispäivän välisenä aikana; jotka koskevat tukitoimenpiteiden tukikelpoisuuskriteereitä, tukikelpoisten menojen ja toimien tyyppiä, tukeen kelpaamattomia toimenpiteitä ja toimenpidekohtaista tuen enimmäistasoa; jotka liittyvät tukiohjelmien muuttamiseen sen jälkeen, kun ne ovat tulleet sovellettaviksi; jotka liittyvät ennakkomaksuja koskeviin vaatimuksiin ja kynnyksiin, mukaan lukien vaatimus vakuudesta, jos tuesta maksetaan ennakko;
  säännöt, jotka sisältävät yleisiä säännöksiä ja määritelmiä tukiohjelmien soveltamiseksi;
  joiden tarkoituksena on välttää tukitoimenpiteiden väärinkäyttö ja hankkeiden kaksinkertainen rahoitus; säännöt, joiden mukaan tuottajien on poistettava markkinoilta viiniyttämisen sivutuotteet, ylimääräisen hallintotaakan välttämiseksi kyseiseen velvollisuuteen myönnettävät poikkeukset sekä tislaajien vapaaehtoista sertifiointia koskevat säännökset; säännöt, joissa vahvistetaan vaatimukset, joihin jäsenvaltioiden on sitouduttava tukitoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi, sekä rajoitukset johdonmukaisuuden varmistamiseksi tukitoimenpiteiden soveltamisalan kanssa; säännöt, jotka koskevat tuensaajille suoritettavia maksuja, mukaan lukien vakuutusedustajien välityksellä suoritettavat maksut.

| (43) | Jotta voidaan varmistaa, että viinialan tukiohjelmien tavoitteet saavutetaan ja että unionin varoja käytetään kohdennetusti, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraavaa: jotka liittyvät vastuuseen menoista päivän, jona tukiohjelmat vastaanotetaan ja jona tukiohjelmiin tehdään muutoksia sekä niiden soveltamisen alkamispäivän välisenä aikana; jotka koskevat tukitoimenpiteiden tukikelpoisuuskriteereitä, tukikelpoisten menojen ja toimien tyyppiä, tukeen kelpaamattomia toimenpiteitä ja toimenpidekohtaista tuen enimmäistasoa; jotka liittyvät tukiohjelmien muuttamiseen sen jälkeen, kun ne ovat tulleet sovellettaviksi; jotka liittyvät ennakkomaksuja koskeviin vaatimuksiin ja kynnyksiin, mukaan lukien vaatimus vakuudesta, jos tuesta maksetaan ennakko; joiden tarkoituksena on välttää tukitoimenpiteiden väärinkäyttö ja hankkeiden kaksinkertainen rahoitus; säännöt, joiden mukaan tuottajien on poistettava markkinoilta viiniyttämisen sivutuotteet, ylimääräisen hallintotaakan välttämiseksi kyseiseen velvollisuuteen myönnettävät poikkeukset sekä tislaajien vapaaehtoista sertifiointia koskevat säännökset; säännöt, joissa vahvistetaan vaatimukset, joihin jäsenvaltioiden on sitouduttava tukitoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi, sekä rajoitukset johdonmukaisuuden varmistamiseksi tukitoimenpiteiden soveltamisalan kanssa; säännöt, jotka koskevat tuensaajille suoritettavia maksuja, mukaan lukien vakuutusedustajien välityksellä suoritettavat maksut. |
| --- | --- |

(43)

Jotta voidaan varmistaa, että viinialan tukiohjelmien tavoitteet saavutetaan ja että unionin varoja käytetään kohdennetusti, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraavaa: jotka liittyvät vastuuseen menoista päivän, jona tukiohjelmat vastaanotetaan ja jona tukiohjelmiin tehdään muutoksia sekä niiden soveltamisen alkamispäivän välisenä aikana; jotka koskevat tukitoimenpiteiden tukikelpoisuuskriteereitä, tukikelpoisten menojen ja toimien tyyppiä, tukeen kelpaamattomia toimenpiteitä ja toimenpidekohtaista tuen enimmäistasoa; jotka liittyvät tukiohjelmien muuttamiseen sen jälkeen, kun ne ovat tulleet sovellettaviksi; jotka liittyvät ennakkomaksuja koskeviin vaatimuksiin ja kynnyksiin, mukaan lukien vaatimus vakuudesta, jos tuesta maksetaan ennakko; joiden tarkoituksena on välttää tukitoimenpiteiden väärinkäyttö ja hankkeiden kaksinkertainen rahoitus; säännöt, joiden mukaan tuottajien on poistettava markkinoilta viiniyttämisen sivutuotteet, ylimääräisen hallintotaakan välttämiseksi kyseiseen velvollisuuteen myönnettävät poikkeukset sekä tislaajien vapaaehtoista sertifiointia koskevat säännökset; säännöt, joissa vahvistetaan vaatimukset, joihin jäsenvaltioiden on sitouduttava tukitoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi, sekä rajoitukset johdonmukaisuuden varmistamiseksi tukitoimenpiteiden soveltamisalan kanssa; säännöt, jotka koskevat tuensaajille suoritettavia maksuja, mukaan lukien vakuutusedustajien välityksellä suoritettavat maksut.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 44 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (44) | Mehiläishoidolle on ominaista tuotantoedellytysten ja -tasojen monimuotoisuus sekä taloudellisten toimijoiden hajaannus ja epäyhtenäisyys niin tuotannon kuin kaupan pitämisen vaiheissa. Lisäksi varroapunkin lisääntyminen viime vuosina useissa jäsenvaltioissa ja tämän tuholaisen hunajantuotannolle aiheuttamat vaikeudet edellyttävät, että unionin toimia jatketaan, sillä varroapunkkia ei voida kokonaan hävittää ja se on käsiteltävä sallituilla tuotteilla. Näissä olosuhteissa ja mehiläistuotteiden tuotannon ja kaupan pitämisen kehittämiseksi unionissa alalle on tarpeen laatia joka kolmas vuosi kansalliset ohjelmat mehiläishoitotuotteiden tuotannon ja kaupan pitämisen yleisten edellytysten parantamiseksi. Unionin olisi osallistuttava kyseisten kansallisten ohjelmien rahoitukseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(44)

Mehiläishoidolle on ominaista tuotantoedellytysten ja -tasojen monimuotoisuus sekä taloudellisten toimijoiden hajaannus ja epäyhtenäisyys niin tuotannon kuin kaupan pitämisen vaiheissa. Lisäksi varroapunkin lisääntyminen viime vuosina useissa jäsenvaltioissa ja tämän tuholaisen hunajantuotannolle aiheuttamat vaikeudet edellyttävät, että unionin toimia jatketaan, sillä varroapunkkia ei voida kokonaan hävittää ja se on käsiteltävä sallituilla tuotteilla. Näissä olosuhteissa ja mehiläistuotteiden tuotannon ja kaupan pitämisen kehittämiseksi unionissa alalle on tarpeen laatia joka kolmas vuosi kansalliset ohjelmat mehiläishoitotuotteiden tuotannon ja kaupan pitämisen yleisten edellytysten parantamiseksi. Unionin olisi osallistuttava kyseisten kansallisten ohjelmien rahoitukseen.

| (44) | Mehiläishoidolle on ominaista tuotantoedellytysten ja -tasojen monimuotoisuus sekä taloudellisten toimijoiden hajaannus ja epäyhtenäisyys niin tuotannon kuin kaupan pitämisen vaiheissa. Lisäksi
  tiettyjen mehiläispesiin kohdistuvien vaarojen yleistyminen ja erityisesti
  varroapunkin lisääntyminen viime vuosina useissa jäsenvaltioissa ja tämän tuholaisen hunajantuotannolle aiheuttamat vaikeudet edellyttävät, että unionin
  koordinoituja
  toimia
  osana eurooppalaista eläinlääkintäpolitiikkaa
  jatketaan, sillä varroapunkkia ei voida kokonaan hävittää ja se on käsiteltävä sallituilla tuotteilla. Näissä olosuhteissa ja
  mehiläisten terveyden parantamiseksi sekä
  mehiläistuotteiden tuotannon ja kaupan pitämisen kehittämiseksi unionissa alalle on tarpeen laatia joka kolmas vuosi kansalliset ohjelmat mehiläishoitotuotteiden tuotannon ja kaupan pitämisen yleisten edellytysten parantamiseksi. Unionin olisi osallistuttava kyseisten kansallisten ohjelmien rahoitukseen. |
| --- | --- |

(44)

Mehiläishoidolle on ominaista tuotantoedellytysten ja -tasojen monimuotoisuus sekä taloudellisten toimijoiden hajaannus ja epäyhtenäisyys niin tuotannon kuin kaupan pitämisen vaiheissa. Lisäksi
  tiettyjen mehiläispesiin kohdistuvien vaarojen yleistyminen ja erityisesti
  varroapunkin lisääntyminen viime vuosina useissa jäsenvaltioissa ja tämän tuholaisen hunajantuotannolle aiheuttamat vaikeudet edellyttävät, että unionin
  koordinoituja
  toimia
  osana eurooppalaista eläinlääkintäpolitiikkaa
  jatketaan, sillä varroapunkkia ei voida kokonaan hävittää ja se on käsiteltävä sallituilla tuotteilla. Näissä olosuhteissa ja
  mehiläisten terveyden parantamiseksi sekä
  mehiläistuotteiden tuotannon ja kaupan pitämisen kehittämiseksi unionissa alalle on tarpeen laatia joka kolmas vuosi kansalliset ohjelmat mehiläishoitotuotteiden tuotannon ja kaupan pitämisen yleisten edellytysten parantamiseksi. Unionin olisi osallistuttava kyseisten kansallisten ohjelmien rahoitukseen.

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 45 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (45) | Mehiläishoitoon myönnettävien unionin varojen kohdennetun käytön varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat
  toimenpiteitä
  , jotka voivat sisältyä mehiläishoito-ohjelmaan, kansallisten ohjelmien sisältöön liittyviä velvollisuuksia koskevia sääntöjä, niiden laatimista ja asiaan liittyviä tutkimuksia sekä edellytyksiä unionin rahoitusosuuden jakamiseksi kullekin osallistujajäsenvaltiolle. |

Komission teksti

Tarkistus

(45)

Mehiläishoitoon myönnettävien unionin varojen kohdennetun käytön varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat
  toimenpiteitä
  , jotka voivat sisältyä mehiläishoito-ohjelmaan, kansallisten ohjelmien sisältöön liittyviä velvollisuuksia koskevia sääntöjä, niiden laatimista ja asiaan liittyviä tutkimuksia sekä edellytyksiä unionin rahoitusosuuden jakamiseksi kullekin osallistujajäsenvaltiolle.

| (45) | Mehiläishoitoon myönnettävien unionin varojen kohdennetun käytön varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat
  toimenpiteiden yksityiskohtia
  , jotka voivat sisältyä mehiläishoito-ohjelmaan, kansallisten ohjelmien sisältöön liittyviä velvollisuuksia koskevia sääntöjä, niiden laatimista ja asiaan liittyviä tutkimuksia sekä edellytyksiä unionin rahoitusosuuden jakamiseksi kullekin osallistujajäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

(45)

Mehiläishoitoon myönnettävien unionin varojen kohdennetun käytön varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat
  toimenpiteiden yksityiskohtia
  , jotka voivat sisältyä mehiläishoito-ohjelmaan, kansallisten ohjelmien sisältöön liittyviä velvollisuuksia koskevia sääntöjä, niiden laatimista ja asiaan liittyviä tutkimuksia sekä edellytyksiä unionin rahoitusosuuden jakamiseksi kullekin osallistujajäsenvaltiolle.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 48 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (48 a) | Kansallisten tukiohjelmien yhtenä tärkeimpänä tukikelpoisena toimenpiteenä olisi oltava unionin maataloustuotteiden menekinedistäminen ja markkinointi unionissa ja kolmansissa maissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(48 a)

Kansallisten tukiohjelmien yhtenä tärkeimpänä tukikelpoisena toimenpiteenä olisi oltava unionin maataloustuotteiden menekinedistäminen ja markkinointi unionissa ja kolmansissa maissa.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 50 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (50) | Jotta taattaisiin, että kaikki tuotteet ovat laadultaan virheettömiä, aitoja ja myyntikelpoisia, ja rajoittamatta elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 soveltamista, edellä mainitussa komission tiedonannossa suunniteltu kaupan pitämisen yleinen perusvaatimus olisi asianmukainen tuotteille, joihin ei sovelleta ala- tai tuotekohtaisia kaupan pitämisen vaatimuksia. Jos tällaiset tuotteet ovat jonkin tapauskohtaisesti sovellettavan kansainvälisen standardin mukaisia, kyseiset tuotteet olisi katsottava kaupan pitämisen yleisvaatimuksen mukaisiksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(50)

Jotta taattaisiin, että kaikki tuotteet ovat laadultaan virheettömiä, aitoja ja myyntikelpoisia, ja rajoittamatta elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 soveltamista, edellä mainitussa komission tiedonannossa suunniteltu kaupan pitämisen yleinen perusvaatimus olisi asianmukainen tuotteille, joihin ei sovelleta ala- tai tuotekohtaisia kaupan pitämisen vaatimuksia. Jos tällaiset tuotteet ovat jonkin tapauskohtaisesti sovellettavan kansainvälisen standardin mukaisia, kyseiset tuotteet olisi katsottava kaupan pitämisen yleisvaatimuksen mukaisiksi.

| (50) | Jotta taattaisiin, että kaikki tuotteet ovat laadultaan virheettömiä, aitoja ja myyntikelpoisia, ja rajoittamatta elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28. päivänä tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 soveltamista, edellä mainitussa komission tiedonannossa suunniteltu kaupan pitämisen yleinen perusvaatimus olisi asianmukainen tuotteille, joihin ei sovelleta ala- tai tuotekohtaisia kaupan pitämisen vaatimuksia. Jos tällaiset tuotteet ovat jonkin tapauskohtaisesti sovellettavan kansainvälisen standardin mukaisia, kyseiset tuotteet olisi katsottava kaupan pitämisen yleisvaatimuksen mukaisiksi.
  Unionin lainsäädäntöä ja sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa rajoittamatta jäsenvaltioille olisi kuitenkin jätettävä toimivalta antaa tai pitää voimassa niitä aloja tai tuotteita koskevia kansallisia säännöksiä, joihin sovelletaan kaupan pitämisen yleistä vaatimusta, tai niitä aloja tai tuotteita koskevia säännöksiä, joihin sovelletaan erityisiä kaupan pitämisen vaatimuksia, niiden osatekijöiden osalta, joita ei nimenomaisesti yhdenmukaisteta tällä asetuksella. |
| --- | --- |

(50)

Jotta taattaisiin, että kaikki tuotteet ovat laadultaan virheettömiä, aitoja ja myyntikelpoisia, ja rajoittamatta elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28. päivänä tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 soveltamista, edellä mainitussa komission tiedonannossa suunniteltu kaupan pitämisen yleinen perusvaatimus olisi asianmukainen tuotteille, joihin ei sovelleta ala- tai tuotekohtaisia kaupan pitämisen vaatimuksia. Jos tällaiset tuotteet ovat jonkin tapauskohtaisesti sovellettavan kansainvälisen standardin mukaisia, kyseiset tuotteet olisi katsottava kaupan pitämisen yleisvaatimuksen mukaisiksi.
  Unionin lainsäädäntöä ja sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa rajoittamatta jäsenvaltioille olisi kuitenkin jätettävä toimivalta antaa tai pitää voimassa niitä aloja tai tuotteita koskevia kansallisia säännöksiä, joihin sovelletaan kaupan pitämisen yleistä vaatimusta, tai niitä aloja tai tuotteita koskevia säännöksiä, joihin sovelletaan erityisiä kaupan pitämisen vaatimuksia, niiden osatekijöiden osalta, joita ei nimenomaisesti yhdenmukaisteta tällä asetuksella.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 53 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (53 a) | Kaupan pitämisen vaatimukset olisi selkeästi eriteltävä pakollisiin sääntöihin ja vapaaehtoisiin varattuihin ilmaisuihin. Vapaaehtoisten varattujen ilmaisujen olisi edelleen oltava kaupan pitämisen vaatimusten tavoitteita tukevia, ja tästä syystä niiden soveltamisala olisi rajattava perussopimuksen liitteessä I lueteltuihin tuotteisiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(53 a)

Kaupan pitämisen vaatimukset olisi selkeästi eriteltävä pakollisiin sääntöihin ja vapaaehtoisiin varattuihin ilmaisuihin. Vapaaehtoisten varattujen ilmaisujen olisi edelleen oltava kaupan pitämisen vaatimusten tavoitteita tukevia, ja tästä syystä niiden soveltamisala olisi rajattava perussopimuksen liitteessä I lueteltuihin tuotteisiin.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 53 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (53 b) | Tämän asetuksen tavoitteiden ja selkiyttämisen vuoksi nykyisiä vapaaehtoisia varattuja ilmaisuja olisi vastedes säänneltävä tällä asetuksella. |

Komission teksti

Tarkistus

(53 b)

Tämän asetuksen tavoitteiden ja selkiyttämisen vuoksi nykyisiä vapaaehtoisia varattuja ilmaisuja olisi vastedes säänneltävä tällä asetuksella.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 54 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (54) | Ottaen huomioon kuluttajien tarve saada riittäviä ja avoimia tuotetietoja olisi oltava mahdollista määritellä maataloustuotannon paikka tapauskohtaisesti asianmukaisella maantieteellisellä tasolla ottaen samalla huomioon joidenkin alojen erityispiirteet varsinkin jalostettujen maataloustuotteiden osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(54)

Ottaen huomioon kuluttajien tarve saada riittäviä ja avoimia tuotetietoja olisi oltava mahdollista määritellä maataloustuotannon paikka tapauskohtaisesti asianmukaisella maantieteellisellä tasolla ottaen samalla huomioon joidenkin alojen erityispiirteet varsinkin jalostettujen maataloustuotteiden osalta.

| (54) | Ottaen huomioon kuluttajien tarve saada riittäviä ja avoimia tuotetietoja olisi oltava mahdollista määritellä maataloustuotannon paikka tapauskohtaisesti asianmukaisella maantieteellisellä tasolla
  unohtamatta kuitenkaan sitä, että puutteelliset ja väärät tiedot voivat vaikuttaa asianomaisen alueen talous- ja tuotantorakenteisiin
  , ottaen samalla huomioon joidenkin alojen
  alueelliset
  erityispiirteet varsinkin jalostettujen maataloustuotteiden osalta. |
| --- | --- |

(54)

Ottaen huomioon kuluttajien tarve saada riittäviä ja avoimia tuotetietoja olisi oltava mahdollista määritellä maataloustuotannon paikka tapauskohtaisesti asianmukaisella maantieteellisellä tasolla
  unohtamatta kuitenkaan sitä, että puutteelliset ja väärät tiedot voivat vaikuttaa asianomaisen alueen talous- ja tuotantorakenteisiin
  , ottaen samalla huomioon joidenkin alojen
  alueelliset
  erityispiirteet varsinkin jalostettujen maataloustuotteiden osalta.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 56 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (56) | On aiheellista säätää kolmansista maista tuotaviin tuotteisiin sovellettavista erityissäännöistä
  sikäli kuin kolmansissa maissa voimassa olevat kansalliset säännökset antavat perusteet poiketa kaupan pitämisen vaatimuksista, jos niiden vastaavuus unionin lainsäädännön kanssa voidaan taata
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(56)

On aiheellista säätää kolmansista maista tuotaviin tuotteisiin sovellettavista erityissäännöistä
  sikäli kuin kolmansissa maissa voimassa olevat kansalliset säännökset antavat perusteet poiketa kaupan pitämisen vaatimuksista, jos niiden vastaavuus unionin lainsäädännön kanssa voidaan taata
  .

| (56) | On aiheellista säätää
  perussopimuksen 43 artiklan 2 kohdassa vahvistettua tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen hyväksytyistä
  kolmansista maista tuotaviin tuotteisiin sovellettavista erityissäännöistä
  , joissa määritetään edellytykset, joilla tuontituotteiden katsotaan noudattavan unionin kaupan pitämisen vaatimuksia vastaavalla tasolla ja joiden ansiosta voidaan toteuttaa poikkeustoimenpiteitä säännöistä, joiden mukaan näiden tuotteiden kaupan pitämiseen sovelletaan näitä vaatimuksia
  .
  On myös aiheellista laatia säännöt, jotka koskevat kaupan pitämisen vaatimusten soveltamista unionista vietäviin tuotteisiin. |
| --- | --- |

(56)

On aiheellista säätää
  perussopimuksen 43 artiklan 2 kohdassa vahvistettua tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen hyväksytyistä
  kolmansista maista tuotaviin tuotteisiin sovellettavista erityissäännöistä
  , joissa määritetään edellytykset, joilla tuontituotteiden katsotaan noudattavan unionin kaupan pitämisen vaatimuksia vastaavalla tasolla ja joiden ansiosta voidaan toteuttaa poikkeustoimenpiteitä säännöistä, joiden mukaan näiden tuotteiden kaupan pitämiseen sovelletaan näitä vaatimuksia
  .
  On myös aiheellista laatia säännöt, jotka koskevat kaupan pitämisen vaatimusten soveltamista unionista vietäviin tuotteisiin.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 58 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (58) | Markkinatilanteen muutoksiin reagoimiseksi alojen erityispiirteet huomioon ottaen komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä,
  jotka koskevat säädöksiä,
  joilla vahvistetaan
  tai
  muutetaan kaupan pitämisen yleisvaatimukseen liittyviä edellytyksiä tai poiketaan niistä, ja vaatimuksenmukaisuutta koskevia sääntöjä. |

Komission teksti

Tarkistus

(58)

Markkinatilanteen muutoksiin reagoimiseksi alojen erityispiirteet huomioon ottaen komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä,
  jotka koskevat säädöksiä,
  joilla vahvistetaan
  tai
  muutetaan kaupan pitämisen yleisvaatimukseen liittyviä edellytyksiä tai poiketaan niistä, ja vaatimuksenmukaisuutta koskevia sääntöjä.

| (58) | Markkinatilanteen muutoksiin reagoimiseksi alojen erityispiirteet huomioon ottaen komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan
  kaupan pitämisen yleisvaatimukseen liittyviä yksityiskohtaisia sääntöjä ja joilla
  muutetaan kaupan pitämisen yleisvaatimukseen liittyviä edellytyksiä tai poiketaan niistä, ja vaatimuksenmukaisuutta koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

(58)

Markkinatilanteen muutoksiin reagoimiseksi alojen erityispiirteet huomioon ottaen komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan
  kaupan pitämisen yleisvaatimukseen liittyviä yksityiskohtaisia sääntöjä ja joilla
  muutetaan kaupan pitämisen yleisvaatimukseen liittyviä edellytyksiä tai poiketaan niistä, ja vaatimuksenmukaisuutta koskevia sääntöjä.

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 61 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (61) | Unionin ja eräiden kolmansien maiden välisen kaupan erityispiirteiden sekä
  eräiden maataloustuotteiden ja kunkin alan erityisluonteen huomioon ottamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat kuhunkin kaupan pitämisen vaatimukseen sovellettavaa sallittua poikkeamaa, jonka ylittyessä koko tuote-erä olisi katsottava vaatimuksen vastaiseksi
  , ja sääntöjä sellaisten edellytysten määrittelemiseksi, joilla tuontituotteiden katsotaan noudattavan unionin kaupan pitämisen vaatimuksia vastaavalla tasolla ja joiden ansiosta voidaan toteuttaa toimenpiteitä niistä säännöistä poikkeamiseksi, joiden mukaan tuotteita voidaan pitää unionissa kaupan ainoastaan kyseisten vaatimusten mukaisesti, ja joissa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat kaupan pitämisen vaatimusten soveltamista unionista vietäviin tuotteisiin
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(61)

Unionin ja eräiden kolmansien maiden välisen kaupan erityispiirteiden sekä
  eräiden maataloustuotteiden ja kunkin alan erityisluonteen huomioon ottamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat kuhunkin kaupan pitämisen vaatimukseen sovellettavaa sallittua poikkeamaa, jonka ylittyessä koko tuote-erä olisi katsottava vaatimuksen vastaiseksi
  , ja sääntöjä sellaisten edellytysten määrittelemiseksi, joilla tuontituotteiden katsotaan noudattavan unionin kaupan pitämisen vaatimuksia vastaavalla tasolla ja joiden ansiosta voidaan toteuttaa toimenpiteitä niistä säännöistä poikkeamiseksi, joiden mukaan tuotteita voidaan pitää unionissa kaupan ainoastaan kyseisten vaatimusten mukaisesti, ja joissa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat kaupan pitämisen vaatimusten soveltamista unionista vietäviin tuotteisiin
  .

| (61) | Eräiden maataloustuotteiden ja kunkin alan erityisluonteen huomioon ottamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat kuhunkin kaupan pitämisen vaatimukseen sovellettavaa sallittua poikkeamaa, jonka ylittyessä koko tuote-erä olisi katsottava vaatimuksen vastaiseksi. |
| --- | --- |

(61)

Eräiden maataloustuotteiden ja kunkin alan erityisluonteen huomioon ottamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat kuhunkin kaupan pitämisen vaatimukseen sovellettavaa sallittua poikkeamaa, jonka ylittyessä koko tuote-erä olisi katsottava vaatimuksen vastaiseksi.

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 69 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (69) | Jotta voitaisiin ottaa huomioon rajatulla maantieteellisellä alueella tapahtuvan tuotannon erityispiirteet, varmistaa tuotteiden laatu ja jäljitettävyys ja turvata tuottajien tai toimijoiden lailliset oikeudet tai oikeutetut edut, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat maantieteellisen alueen rajaamista koskevia
  periaatteita
  ja rajatulla maantieteellisellä alueella tapahtuvaan tuotantoon liittyviä
  määritelmiä,
  rajoituksia ja poikkeuksia; edellytyksiä, joilla tuote-eritelmiin voi sisältyä lisävaatimuksia; hakijatyyppejä, jotka voivat hakea suojaa alkuperänimitykselle tai maantieteelliselle merkinnälle; menettelyjä, joita on noudatettava haettaessa alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojaa, mukaan lukien alustavat kansalliset menettelyt, komission suorittama hakemuksen tutkiminen, vastaväitemenettelyt sekä suojattujen alkuperänimitysten tai suojattujen maantieteellisten merkintöjen muuttamista tai peruuttamista koskeva menettely; rajat ylittävää suojaa koskeviin hakemuksiin sovellettavia menettelyjä; kolmannessa maassa sijaitsevia maantieteellisiä alueita koskeviin hakemuksiin sovellettavia menettelyjä; päivämäärää, josta alkaen suoja on voimassa; menettelyjä, jotka liittyvät tuote-eritelmien muutoksiin; ja päivämäärää, jona muutos tulee voimaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(69)

Jotta voitaisiin ottaa huomioon rajatulla maantieteellisellä alueella tapahtuvan tuotannon erityispiirteet, varmistaa tuotteiden laatu ja jäljitettävyys ja turvata tuottajien tai toimijoiden lailliset oikeudet tai oikeutetut edut, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat maantieteellisen alueen rajaamista koskevia
  periaatteita
  ja rajatulla maantieteellisellä alueella tapahtuvaan tuotantoon liittyviä
  määritelmiä,
  rajoituksia ja poikkeuksia; edellytyksiä, joilla tuote-eritelmiin voi sisältyä lisävaatimuksia; hakijatyyppejä, jotka voivat hakea suojaa alkuperänimitykselle tai maantieteelliselle merkinnälle; menettelyjä, joita on noudatettava haettaessa alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojaa, mukaan lukien alustavat kansalliset menettelyt, komission suorittama hakemuksen tutkiminen, vastaväitemenettelyt sekä suojattujen alkuperänimitysten tai suojattujen maantieteellisten merkintöjen muuttamista tai peruuttamista koskeva menettely; rajat ylittävää suojaa koskeviin hakemuksiin sovellettavia menettelyjä; kolmannessa maassa sijaitsevia maantieteellisiä alueita koskeviin hakemuksiin sovellettavia menettelyjä; päivämäärää, josta alkaen suoja on voimassa; menettelyjä, jotka liittyvät tuote-eritelmien muutoksiin; ja päivämäärää, jona muutos tulee voimaan.

| (69) | Jotta voitaisiin ottaa huomioon rajatulla maantieteellisellä alueella tapahtuvan tuotannon erityispiirteet, varmistaa tuotteiden laatu ja jäljitettävyys ja turvata tuottajien tai toimijoiden lailliset oikeudet tai oikeutetut edut, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat maantieteellisen alueen rajaamista koskevia
  täydentäviä yksityiskohtia
  ja rajatulla maantieteellisellä alueella tapahtuvaan tuotantoon liittyviä rajoituksia ja poikkeuksia; edellytyksiä, joilla tuote-eritelmiin voi sisältyä lisävaatimuksia; hakijatyyppejä, jotka voivat hakea suojaa alkuperänimitykselle tai maantieteelliselle merkinnälle; menettelyjä, joita on noudatettava haettaessa alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojaa, mukaan lukien alustavat kansalliset menettelyt, komission suorittama hakemuksen tutkiminen, vastaväitemenettelyt sekä suojattujen alkuperänimitysten tai suojattujen maantieteellisten merkintöjen muuttamista tai peruuttamista koskeva menettely; rajat ylittävää suojaa koskeviin hakemuksiin sovellettavia menettelyjä; kolmannessa maassa sijaitsevia maantieteellisiä alueita koskeviin hakemuksiin sovellettavia menettelyjä; päivämäärää, josta alkaen suoja on voimassa; menettelyjä, jotka liittyvät tuote-eritelmien muutoksiin; ja päivämäärää, jona muutos tulee voimaan. |
| --- | --- |

(69)

Jotta voitaisiin ottaa huomioon rajatulla maantieteellisellä alueella tapahtuvan tuotannon erityispiirteet, varmistaa tuotteiden laatu ja jäljitettävyys ja turvata tuottajien tai toimijoiden lailliset oikeudet tai oikeutetut edut, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat maantieteellisen alueen rajaamista koskevia
  täydentäviä yksityiskohtia
  ja rajatulla maantieteellisellä alueella tapahtuvaan tuotantoon liittyviä rajoituksia ja poikkeuksia; edellytyksiä, joilla tuote-eritelmiin voi sisältyä lisävaatimuksia; hakijatyyppejä, jotka voivat hakea suojaa alkuperänimitykselle tai maantieteelliselle merkinnälle; menettelyjä, joita on noudatettava haettaessa alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojaa, mukaan lukien alustavat kansalliset menettelyt, komission suorittama hakemuksen tutkiminen, vastaväitemenettelyt sekä suojattujen alkuperänimitysten tai suojattujen maantieteellisten merkintöjen muuttamista tai peruuttamista koskeva menettely; rajat ylittävää suojaa koskeviin hakemuksiin sovellettavia menettelyjä; kolmannessa maassa sijaitsevia maantieteellisiä alueita koskeviin hakemuksiin sovellettavia menettelyjä; päivämäärää, josta alkaen suoja on voimassa; menettelyjä, jotka liittyvät tuote-eritelmien muutoksiin; ja päivämäärää, jona muutos tulee voimaan.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 70 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (70) | Jotta voidaan varmistaa asianmukainen suoja ja se, ettei talouden toimijoille ja toimivaltaisille viranomaisille aiheudu haittaa tämän asetuksen soveltamisesta ennen 1 päivää elokuuta 2009 suojan saaneiden viinien nimitysten osalta, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat suojattua nimitystä koskevien rajoitusten vahvistamista ja siirtymäsääntöjä, jotka liittyvät viinien nimityksiin, jotka jäsenvaltiot ovat hyväksyneet alkuperänimityksinä tai maantieteellisinä merkintöinä ennen 1 päivää elokuuta 2009, alustavaan kansalliseen menettelyyn, ennen tiettyä päivämäärää markkinoille saatettuihin tai etiketöityihin viineihin ja tuote-eritelmän muutoksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(70)

Jotta voidaan varmistaa asianmukainen suoja ja se, ettei talouden toimijoille ja toimivaltaisille viranomaisille aiheudu haittaa tämän asetuksen soveltamisesta ennen 1 päivää elokuuta 2009 suojan saaneiden viinien nimitysten osalta, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat suojattua nimitystä koskevien rajoitusten vahvistamista ja siirtymäsääntöjä, jotka liittyvät viinien nimityksiin, jotka jäsenvaltiot ovat hyväksyneet alkuperänimityksinä tai maantieteellisinä merkintöinä ennen 1 päivää elokuuta 2009, alustavaan kansalliseen menettelyyn, ennen tiettyä päivämäärää markkinoille saatettuihin tai etiketöityihin viineihin ja tuote-eritelmän muutoksiin.

Poistetaan.

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 74 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (74) | Jotta voidaan varmistaa käytössä olevien merkintäkäytäntöjen sekä merkintöjä ja esillepanoa koskevien horisontaalisten sääntöjen noudattaminen, ottaa huomioon viinialan erityispiirteet, taata sertifiointi-, hyväksymis- ja tarkastusmenettelyjen tehokkuus, toimijoiden oikeutetut edut sekä se, ettei talouden toimijoille aiheudu haittaa, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat poikkeuksellisia olosuhteita, jotka oikeuttavat jättämään pois viittauksen suojattuun alkuperänimitykseen tai suojattuun maantieteelliseen merkintään, muiden kuin tässä asetuksessa säädettyjen merkintöjen esillepanoa ja käyttöä, eräitä pakollisia merkintöjä, vapaaehtoisia merkintöjä ja esillepanoa, tarpeellisia toimenpiteitä, jotka koskevat alkuperänimityksellä tai maantieteellisellä merkinnällä varustettujen viinien merkintöjä ja esillepanoa silloin kun asianomainen alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä on asianmukaisten vaatimusten mukainen, ennen 1 päivää elokuuta 2009 markkinoille saatettua ja etiketöityä viiniä sekä merkintöjä ja esillepanoa koskevia poikkeuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(74)

Jotta voidaan varmistaa käytössä olevien merkintäkäytäntöjen sekä merkintöjä ja esillepanoa koskevien horisontaalisten sääntöjen noudattaminen, ottaa huomioon viinialan erityispiirteet, taata sertifiointi-, hyväksymis- ja tarkastusmenettelyjen tehokkuus, toimijoiden oikeutetut edut sekä se, ettei talouden toimijoille aiheudu haittaa, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat poikkeuksellisia olosuhteita, jotka oikeuttavat jättämään pois viittauksen suojattuun alkuperänimitykseen tai suojattuun maantieteelliseen merkintään, muiden kuin tässä asetuksessa säädettyjen merkintöjen esillepanoa ja käyttöä, eräitä pakollisia merkintöjä, vapaaehtoisia merkintöjä ja esillepanoa, tarpeellisia toimenpiteitä, jotka koskevat alkuperänimityksellä tai maantieteellisellä merkinnällä varustettujen viinien merkintöjä ja esillepanoa silloin kun asianomainen alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä on asianmukaisten vaatimusten mukainen, ennen 1 päivää elokuuta 2009 markkinoille saatettua ja etiketöityä viiniä sekä merkintöjä ja esillepanoa koskevia poikkeuksia.

| (74) | Jotta voidaan varmistaa käytössä olevien merkintäkäytäntöjen sekä merkintöjä ja esillepanoa koskevien horisontaalisten sääntöjen noudattaminen, ottaa huomioon viinialan erityispiirteet, taata sertifiointi-, hyväksymis- ja tarkastusmenettelyjen tehokkuus, toimijoiden oikeutetut edut sekä se, ettei talouden toimijoille aiheudu haittaa, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat poikkeuksellisia olosuhteita, jotka oikeuttavat jättämään pois viittauksen suojattuun alkuperänimitykseen tai suojattuun maantieteelliseen merkintään; muiden kuin tässä jaksossa säädettyjen merkintöjen esillepanoa ja käyttöä, eräitä pakollisia merkintöjä, vapaaehtoisia merkintöjä ja esillepanoa, tarpeellisia toimenpiteitä, jotka koskevat alkuperänimityksellä tai maantieteellisellä merkinnällä varustettujen viinien merkintöjä ja esillepanoa silloin, kun asianomainen alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä on asianmukaisten vaatimusten mukainen, ennen 1 päivää elokuuta 2009 markkinoille saatettua ja etiketöityä viiniä sekä
  vientituotteiden
  merkintöjä ja esillepanoa koskevia poikkeuksia. |
| --- | --- |

(74)

Jotta voidaan varmistaa käytössä olevien merkintäkäytäntöjen sekä merkintöjä ja esillepanoa koskevien horisontaalisten sääntöjen noudattaminen, ottaa huomioon viinialan erityispiirteet, taata sertifiointi-, hyväksymis- ja tarkastusmenettelyjen tehokkuus, toimijoiden oikeutetut edut sekä se, ettei talouden toimijoille aiheudu haittaa, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat poikkeuksellisia olosuhteita, jotka oikeuttavat jättämään pois viittauksen suojattuun alkuperänimitykseen tai suojattuun maantieteelliseen merkintään; muiden kuin tässä jaksossa säädettyjen merkintöjen esillepanoa ja käyttöä, eräitä pakollisia merkintöjä, vapaaehtoisia merkintöjä ja esillepanoa, tarpeellisia toimenpiteitä, jotka koskevat alkuperänimityksellä tai maantieteellisellä merkinnällä varustettujen viinien merkintöjä ja esillepanoa silloin, kun asianomainen alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä on asianmukaisten vaatimusten mukainen, ennen 1 päivää elokuuta 2009 markkinoille saatettua ja etiketöityä viiniä sekä
  vientituotteiden
  merkintöjä ja esillepanoa koskevia poikkeuksia.

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 77 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (77) | On aiheellista määritellä tietyt viininvalmistusmenetelmät ja viinintuotantoon liittyvät rajoitukset, jotka koskevat erityisesti viinin leikkaamista ja tietynlaisen kolmansista maista peräisin olevan rypäleen puristemehun, viinirypälemehun ja tuoreiden rypäleiden käyttöä. Kansainväliset vaatimukset täyttääkseen komission olisi pääsääntöisesti nojauduttava Kansainvälisen viinijärjestön (OIV) suosittelemiin viininvalmistusmenetelmiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(77)

On aiheellista määritellä tietyt viininvalmistusmenetelmät ja viinintuotantoon liittyvät rajoitukset, jotka koskevat erityisesti viinin leikkaamista ja tietynlaisen kolmansista maista peräisin olevan rypäleen puristemehun, viinirypälemehun ja tuoreiden rypäleiden käyttöä. Kansainväliset vaatimukset täyttääkseen komission olisi pääsääntöisesti nojauduttava Kansainvälisen viinijärjestön (OIV) suosittelemiin viininvalmistusmenetelmiin.

| (77) | On aiheellista määritellä tietyt viininvalmistusmenetelmät ja viinintuotantoon liittyvät rajoitukset, jotka koskevat erityisesti viinin leikkaamista ja tietynlaisen kolmansista maista peräisin olevan rypäleen puristemehun, viinirypälemehun ja tuoreiden rypäleiden käyttöä. Kansainväliset vaatimukset täyttääkseen komission olisi
  ehdotuksia tehdessään
  pääsääntöisesti nojauduttava Kansainvälisen viinijärjestön (OIV) suosittelemiin viininvalmistusmenetelmiin. |
| --- | --- |

(77)

On aiheellista määritellä tietyt viininvalmistusmenetelmät ja viinintuotantoon liittyvät rajoitukset, jotka koskevat erityisesti viinin leikkaamista ja tietynlaisen kolmansista maista peräisin olevan rypäleen puristemehun, viinirypälemehun ja tuoreiden rypäleiden käyttöä. Kansainväliset vaatimukset täyttääkseen komission olisi
  ehdotuksia tehdessään
  pääsääntöisesti nojauduttava Kansainvälisen viinijärjestön (OIV) suosittelemiin viininvalmistusmenetelmiin.

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 82 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (82 a) | Taloudellisista, sosiaalisista ja ympäristöä koskevista syistä sekä perinteisten viininviljelyalueiden aluepoliittisista syistä ja eurooppalaisten viininviljelytuotteiden monimuotoisuuden, maineen ja laadun vaatimuksia pidemmälle menevistä syistä viininviljelyalan nykyinen istutusoikeuksien järjestelmä on syytä pitää voimassa ainakin vuoteen 2030. |

Komission teksti

Tarkistus

(82 a)

Taloudellisista, sosiaalisista ja ympäristöä koskevista syistä sekä perinteisten viininviljelyalueiden aluepoliittisista syistä ja eurooppalaisten viininviljelytuotteiden monimuotoisuuden, maineen ja laadun vaatimuksia pidemmälle menevistä syistä viininviljelyalan nykyinen istutusoikeuksien järjestelmä on syytä pitää voimassa ainakin vuoteen 2030.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 83 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (83) | Sokeriyritysten ja sokerijuurikkaan viljelijöiden oikeuksien ja velvollisuuksien kohtuullisen tasapainon varmistamiseksi tarvitaan erityisiä välineitä
  vielä kiintiöjärjestelmän päättymisen jälkeenkin
  . Sen vuoksi olisi vahvistettava näiden välisiä sopimuksia koskevat vakiosäännökset. |

Komission teksti

Tarkistus

(83)

Sokeriyritysten ja sokerijuurikkaan viljelijöiden oikeuksien ja velvollisuuksien kohtuullisen tasapainon varmistamiseksi tarvitaan erityisiä välineitä
  vielä kiintiöjärjestelmän päättymisen jälkeenkin
  . Sen vuoksi olisi vahvistettava näiden välisiä sopimuksia koskevat vakiosäännökset.

| (83) | Sokerialalla
  sokeriyritysten ja sokerijuurikkaan viljelijöiden oikeuksien ja velvollisuuksien kohtuullisen tasapainon varmistamiseksi tarvitaan erityisiä välineitä. Sen vuoksi olisi vahvistettava näiden välisiä sopimuksia koskevat vakiosäännökset. |
| --- | --- |

(83)

Sokerialalla
  sokeriyritysten ja sokerijuurikkaan viljelijöiden oikeuksien ja velvollisuuksien kohtuullisen tasapainon varmistamiseksi tarvitaan erityisiä välineitä. Sen vuoksi olisi vahvistettava näiden välisiä sopimuksia koskevat vakiosäännökset.

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 84 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (84) | Jotta voidaan ottaa huomioon sokerialan erityispiirteet ja kaikkien osapuolten edut,
  komissiolle
  olisi
  siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia säädöksiä
  , jotka koskevat tällaisia sopimuksia, erityisesti sokerijuurikkaan osto-, toimitus-, haltuunotto- ja maksuehtojen osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(84)

Jotta voidaan ottaa huomioon sokerialan erityispiirteet ja kaikkien osapuolten edut,
  komissiolle
  olisi
  siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia säädöksiä
  , jotka koskevat tällaisia sopimuksia, erityisesti sokerijuurikkaan osto-, toimitus-, haltuunotto- ja maksuehtojen osalta.

| (84) | Jotta voidaan ottaa huomioon sokerialan erityispiirteet ja kaikkien osapuolten edut, olisi
  laadittava tiettyjä sääntöjä
  , jotka koskevat tällaisia sopimuksia, erityisesti sokerijuurikkaan osto-, toimitus-, haltuunotto- ja maksuehtojen osalta. |
| --- | --- |

(84)

Jotta voidaan ottaa huomioon sokerialan erityispiirteet ja kaikkien osapuolten edut, olisi
  laadittava tiettyjä sääntöjä
  , jotka koskevat tällaisia sopimuksia, erityisesti sokerijuurikkaan osto-, toimitus-, haltuunotto- ja maksuehtojen osalta.

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 84 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (84 a) | Jotta sokerijuurikkaan viljelijät voivat saattaa päätökseen mukautumisensa sokerialan vuoden 2006 perusteelliseen uudistukseen ja jatkaa tuolloin käynnistettyjä pyrkimyksiään kilpailukyvyn parantamiseksi, nykyistä kiintiöjärjestelmää olisi jatkettava markkinointivuoden 2019/2020 loppuun saakka. Komissiolle olisi siksi annettava valtuudet osoittaa tuotantokiintiöitä jäsenvaltioille, jotka luopuivat kaikista kiintiöistään vuonna 2006. |

Komission teksti

Tarkistus

(84 a)

Jotta sokerijuurikkaan viljelijät voivat saattaa päätökseen mukautumisensa sokerialan vuoden 2006 perusteelliseen uudistukseen ja jatkaa tuolloin käynnistettyjä pyrkimyksiään kilpailukyvyn parantamiseksi, nykyistä kiintiöjärjestelmää olisi jatkettava markkinointivuoden 2019/2020 loppuun saakka. Komissiolle olisi siksi annettava valtuudet osoittaa tuotantokiintiöitä jäsenvaltioille, jotka luopuivat kaikista kiintiöistään vuonna 2006.

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 84 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (84 b) | Euroopan sokerimarkkinoilla havaittujen merkittävien ja toistuvien jännitteiden vuoksi tarvitaan mekanismi, jonka avulla kiintiöiden ulkopuolinen sokeri vapautetaan sisämarkkinoille niin pitkäksi aikaa kuin on tarpeen soveltamalla samoja ehtoja kuin kiintiösokeriin. Tämän mekanismin avulla olisi myös sallittava tulliton lisätuonti, jotta varmistetaan riittävän raaka-aineen saatavuus unionin sokerimarkkinoilla ja säilytetään näiden markkinoiden rakenteellinen tasapaino. |

Komission teksti

Tarkistus

(84 b)

Euroopan sokerimarkkinoilla havaittujen merkittävien ja toistuvien jännitteiden vuoksi tarvitaan mekanismi, jonka avulla kiintiöiden ulkopuolinen sokeri vapautetaan sisämarkkinoille niin pitkäksi aikaa kuin on tarpeen soveltamalla samoja ehtoja kuin kiintiösokeriin. Tämän mekanismin avulla olisi myös sallittava tulliton lisätuonti, jotta varmistetaan riittävän raaka-aineen saatavuus unionin sokerimarkkinoilla ja säilytetään näiden markkinoiden rakenteellinen tasapaino.

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 84 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (84 c) | Koska kiintiöjärjestelmä poistuu lopullisesti vuonna 2020, komission olisi toimitettava ennen 1 päivää heinäkuuta 2018 parlamentille ja neuvostolle kertomus asianmukaisista toimenpiteistä kiintiöjärjestelmän lakkauttamiseksi ja alan tulevaisuudesta vuonna 2020 tapahtuvan kiintiöiden poistamisen jälkeen, ja kertomukseen olisi sisällyttävä kaikki tarvittavat ehdotukset koko alan valmistautumiseksi vuoden 2020 jälkeiseen aikaan. Komission olisi myös toimitettava ennen 31 päivää joulukuuta 2014 kertomus unionin sokerialan toimitusketjun toiminnasta. |

Komission teksti

Tarkistus

(84 c)

Koska kiintiöjärjestelmä poistuu lopullisesti vuonna 2020, komission olisi toimitettava ennen 1 päivää heinäkuuta 2018 parlamentille ja neuvostolle kertomus asianmukaisista toimenpiteistä kiintiöjärjestelmän lakkauttamiseksi ja alan tulevaisuudesta vuonna 2020 tapahtuvan kiintiöiden poistamisen jälkeen, ja kertomukseen olisi sisällyttävä kaikki tarvittavat ehdotukset koko alan valmistautumiseksi vuoden 2020 jälkeiseen aikaan. Komission olisi myös toimitettava ennen 31 päivää joulukuuta 2014 kertomus unionin sokerialan toimitusketjun toiminnasta.

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 85 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (85) | Tuottajaorganisaatioilla ja niiden liitoilla voi olla tärkeä rooli tarjonnan keskittämisessä ja parhaiden käytänteiden edistämisessä.
  Toimialakohtaisilla organisaatioilla voi olla merkittävä asema toimitusketjun toimijoiden välisen vuoropuhelun ja parhaiden käytänteiden edistämisessä sekä markkinoiden avoimuuden lisäämisessä. Tällaisten tietyt alat kattavien organisaatioiden ja niiden liittojen määrittelyä ja hyväksyntää koskevia voimassaolevia sääntöjä olisi sen vuoksi yhdenmukaistettava, virtaviivaistettava ja laajennettava, jotta voidaan säätää pyynnöstä annettavasta hyväksynnästä EU:n lainsäädännössä kaikkien alojen osalta vahvistettujen perussääntöjen nojalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(85)

Tuottajaorganisaatioilla ja niiden liitoilla voi olla tärkeä rooli tarjonnan keskittämisessä ja parhaiden käytänteiden edistämisessä.
  Toimialakohtaisilla organisaatioilla voi olla merkittävä asema toimitusketjun toimijoiden välisen vuoropuhelun ja parhaiden käytänteiden edistämisessä sekä markkinoiden avoimuuden lisäämisessä. Tällaisten tietyt alat kattavien organisaatioiden ja niiden liittojen määrittelyä ja hyväksyntää koskevia voimassaolevia sääntöjä olisi sen vuoksi yhdenmukaistettava, virtaviivaistettava ja laajennettava, jotta voidaan säätää pyynnöstä annettavasta hyväksynnästä EU:n lainsäädännössä kaikkien alojen osalta vahvistettujen perussääntöjen nojalla.

| (85) | Tuottajaorganisaatioilla ja niiden liitoilla voi olla tärkeä rooli tarjonnan keskittämisessä
  , kaupan pitämisen parantamisessa, arvoketjun epätasapainon korjaamisessa sekä
  parhaiden käytänteiden edistämisessä
  ja erityisesti perussopimuksen 39 artiklan tavoitteiden saavuttamisessa, mitä tulee varsinkin tuottajien tulojen vakauttamiseen, tarjoamalla jäsentensä käyttöön riskinhallintavälineitä, parantamalla kaupan pitämistä, keskittämällä tarjontaa ja neuvottelemalla sopimuksia, vahvistaen näin tuottajien neuvotteluvaltaa
  . |
| --- | --- |

(85)

Tuottajaorganisaatioilla ja niiden liitoilla voi olla tärkeä rooli tarjonnan keskittämisessä
  , kaupan pitämisen parantamisessa, arvoketjun epätasapainon korjaamisessa sekä
  parhaiden käytänteiden edistämisessä
  ja erityisesti perussopimuksen 39 artiklan tavoitteiden saavuttamisessa, mitä tulee varsinkin tuottajien tulojen vakauttamiseen, tarjoamalla jäsentensä käyttöön riskinhallintavälineitä, parantamalla kaupan pitämistä, keskittämällä tarjontaa ja neuvottelemalla sopimuksia, vahvistaen näin tuottajien neuvotteluvaltaa
  .

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 85 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (85 a) | Toimialakohtaisilla organisaatioilla voi olla merkittävä asema toimitusketjun toimijoiden välisen vuoropuhelun ja parhaiden käytänteiden edistämisessä sekä markkinoiden avoimuuden lisäämisessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(85 a)

Toimialakohtaisilla organisaatioilla voi olla merkittävä asema toimitusketjun toimijoiden välisen vuoropuhelun ja parhaiden käytänteiden edistämisessä sekä markkinoiden avoimuuden lisäämisessä.

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 85 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (85 b) | Tällaisten tietyt alat kattavien tuottajaorganisaatioiden, niiden liittojen ja toimialakohtaisten organisaatioiden määrittelyä ja hyväksyntää koskevia voimassaolevia sääntöjä olisi sen vuoksi yhdenmukaistettava, virtaviivaistettava ja laajennettava, jotta voidaan säätää pyynnöstä annettavasta hyväksynnästä tässä asetuksessa kaikkien alojen osalta vahvistettujen perussääntöjen nojalla. On erityisen tärkeää, että unionin säännöstössä vahvistetuilla tuottajaorganisaatioiden hyväksyntää ja asemaa koskeville perusteilla varmistetaan, että nämä tahot perustetaan maanviljelijöiden aloitteesta ja että viljelijät määrittävät demokraattisesti organisaation yleisen politiikan sekä tekevät päätökset sen sisäisestä toiminnasta. |

Komission teksti

Tarkistus

(85 b)

Tällaisten tietyt alat kattavien tuottajaorganisaatioiden, niiden liittojen ja toimialakohtaisten organisaatioiden määrittelyä ja hyväksyntää koskevia voimassaolevia sääntöjä olisi sen vuoksi yhdenmukaistettava, virtaviivaistettava ja laajennettava, jotta voidaan säätää pyynnöstä annettavasta hyväksynnästä tässä asetuksessa kaikkien alojen osalta vahvistettujen perussääntöjen nojalla. On erityisen tärkeää, että unionin säännöstössä vahvistetuilla tuottajaorganisaatioiden hyväksyntää ja asemaa koskeville perusteilla varmistetaan, että nämä tahot perustetaan maanviljelijöiden aloitteesta ja että viljelijät määrittävät demokraattisesti organisaation yleisen politiikan sekä tekevät päätökset sen sisäisestä toiminnasta.

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 87 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (87) | Elävien kasvien, naudan- ja vasikanlihan, sianlihan, lampaan- ja vuohenlihan sekä munien ja siipikarjanlihan osalta
  olisi säädettävä mahdollisuudesta toteuttaa tiettyjä toimenpiteitä, jotka helpottavat tarjonnan mukauttamista markkinoiden tarpeisiin ja jotka voivat edistää markkinoiden vakauttamista ja kohtuullisen elintason varmistamista alalla toimivalle maatalousväestölle. |

Komission teksti

Tarkistus

(87)

Elävien kasvien, naudan- ja vasikanlihan, sianlihan, lampaan- ja vuohenlihan sekä munien ja siipikarjanlihan osalta
  olisi säädettävä mahdollisuudesta toteuttaa tiettyjä toimenpiteitä, jotka helpottavat tarjonnan mukauttamista markkinoiden tarpeisiin ja jotka voivat edistää markkinoiden vakauttamista ja kohtuullisen elintason varmistamista alalla toimivalle maatalousväestölle.

| (87) | Olisi säädettävä mahdollisuudesta toteuttaa tiettyjä toimenpiteitä, jotka helpottavat tarjonnan mukauttamista markkinoiden tarpeisiin ja jotka voivat edistää markkinoiden vakauttamista ja kohtuullisen elintason varmistamista alalla toimivalle maatalousväestölle. |
| --- | --- |

(87)

Olisi säädettävä mahdollisuudesta toteuttaa tiettyjä toimenpiteitä, jotka helpottavat tarjonnan mukauttamista markkinoiden tarpeisiin ja jotka voivat edistää markkinoiden vakauttamista ja kohtuullisen elintason varmistamista alalla toimivalle maatalousväestölle.

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 88 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (88) | Jotta rohkaistaisiin tuottajaorganisaatioita, niiden liittoja ja toimialakohtaisia organisaatioita toteuttamaan toimia, joilla helpotetaan tarjonnan mukauttamista markkinoiden vaatimuksiin, lukuun ottamatta markkinoilta poistamiseen liittyviä toimia, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä,
  jotka koskevat elävien kasvien, naudan- ja vasikanlihan, sianlihan, lampaan- ja vuohenlihan, munien ja siipikarjanlihan aloja koskevia toimenpiteitä,
  joilla pyritään parantamaan laatua sekä tuotannon, jalostuksen ja kaupan pitämisen organisointia, helpottamaan markkinahintojen kehityksen seurantaa ja mahdollistamaan käytettävien tuotantokeinojen tuntemuksen perusteella lyhyen ja pitkän aikavälin ennusteiden laatiminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(88)

Jotta rohkaistaisiin tuottajaorganisaatioita, niiden liittoja ja toimialakohtaisia organisaatioita toteuttamaan toimia, joilla helpotetaan tarjonnan mukauttamista markkinoiden vaatimuksiin, lukuun ottamatta markkinoilta poistamiseen liittyviä toimia, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä,
  jotka koskevat elävien kasvien, naudan- ja vasikanlihan, sianlihan, lampaan- ja vuohenlihan, munien ja siipikarjanlihan aloja koskevia toimenpiteitä,
  joilla pyritään parantamaan laatua sekä tuotannon, jalostuksen ja kaupan pitämisen organisointia, helpottamaan markkinahintojen kehityksen seurantaa ja mahdollistamaan käytettävien tuotantokeinojen tuntemuksen perusteella lyhyen ja pitkän aikavälin ennusteiden laatiminen.

| (88) | Jotta rohkaistaisiin tuottajaorganisaatioita, niiden liittoja ja toimialakohtaisia organisaatioita toteuttamaan toimia, joilla helpotetaan tarjonnan mukauttamista markkinoiden vaatimuksiin, lukuun ottamatta markkinoilta poistamiseen liittyviä toimia, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla pyritään parantamaan laatua sekä tuotannon, jalostuksen ja kaupan pitämisen organisointia, helpottamaan markkinahintojen kehityksen seurantaa ja mahdollistamaan käytettävien tuotantokeinojen tuntemuksen perusteella lyhyen ja pitkän aikavälin ennusteiden laatiminen. |
| --- | --- |

(88)

Jotta rohkaistaisiin tuottajaorganisaatioita, niiden liittoja ja toimialakohtaisia organisaatioita toteuttamaan toimia, joilla helpotetaan tarjonnan mukauttamista markkinoiden vaatimuksiin, lukuun ottamatta markkinoilta poistamiseen liittyviä toimia, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla pyritään parantamaan laatua sekä tuotannon, jalostuksen ja kaupan pitämisen organisointia, helpottamaan markkinahintojen kehityksen seurantaa ja mahdollistamaan käytettävien tuotantokeinojen tuntemuksen perusteella lyhyen ja pitkän aikavälin ennusteiden laatiminen.

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 90 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (90) | Muodollisia kirjallisia sopimuksia koskevan unionin lainsäädännön puuttuessa jäsenvaltiot voivat omien sopimusoikeudellisten järjestelmiensä mukaisesti asettaa kyseisten sopimusten käyttämisen pakolliseksi, kunhan se tapahtuu unionin oikeuden mukaisesti ja siten, että varmistetaan erityisesti sisämarkkinoiden ja yhteisen markkinajärjestelyn moitteeton toiminta. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja koska tilanteet vaihtelevat suuresti eri puolilla unionia, tällainen päätös olisi jätettävä jäsenvaltioille. Maito- ja maitotuotealan sopimusten vähimmäisvaatimusten varmistamiseksi ja sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan turvaamiseksi tällaisten sopimusten käyttöä koskevat perusedellytykset olisi kuitenkin vahvistettava unionin tasolla. Koska joidenkin meijeriosuuskuntien perussääntöön saattaa sisältyä vaikutukseltaan vastaavia sääntöjä, nämä osuuskunnat olisi yksinkertaisuuden vuoksi vapautettava sopimuksen laatimista koskevasta velvoitteesta. Jotta varmistetaan valitun järjestelmän tehokkuus, sitä olisi sovellettava myös silloin, kun välittäjäosapuolet keräävät maidon tuottajilta ja toimittavat sen jalostajille. |

Komission teksti

Tarkistus

(90)

Muodollisia kirjallisia sopimuksia koskevan unionin lainsäädännön puuttuessa jäsenvaltiot voivat omien sopimusoikeudellisten järjestelmiensä mukaisesti asettaa kyseisten sopimusten käyttämisen pakolliseksi, kunhan se tapahtuu unionin oikeuden mukaisesti ja siten, että varmistetaan erityisesti sisämarkkinoiden ja yhteisen markkinajärjestelyn moitteeton toiminta. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja koska tilanteet vaihtelevat suuresti eri puolilla unionia, tällainen päätös olisi jätettävä jäsenvaltioille. Maito- ja maitotuotealan sopimusten vähimmäisvaatimusten varmistamiseksi ja sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan turvaamiseksi tällaisten sopimusten käyttöä koskevat perusedellytykset olisi kuitenkin vahvistettava unionin tasolla. Koska joidenkin meijeriosuuskuntien perussääntöön saattaa sisältyä vaikutukseltaan vastaavia sääntöjä, nämä osuuskunnat olisi yksinkertaisuuden vuoksi vapautettava sopimuksen laatimista koskevasta velvoitteesta. Jotta varmistetaan valitun järjestelmän tehokkuus, sitä olisi sovellettava myös silloin, kun välittäjäosapuolet keräävät maidon tuottajilta ja toimittavat sen jalostajille.

Poistetaan.

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 90 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (90 a) | Edes perustiedot sisältävien kirjallisten, ennen toimitusta laadittujen muodollisten sopimusten käyttö ei ole yleistä. Tällaisilla sopimuksilla voidaan kuitenkin auttaa vahvistamaan toimijoiden vastuuta esimerkiksi maidon tuotantoketjun ollessa kyseessä ja lisätä tietoisuutta siitä, että on tarpeen ottaa markkinasignaalit paremmin huomioon, parantaa hinnan välittymistä ja mukauttaa tarjonta paremmin kysyntään, sekä auttaa välttämään tiettyjä sopimattomia kaupallisia menettelyitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(90 a)

Edes perustiedot sisältävien kirjallisten, ennen toimitusta laadittujen muodollisten sopimusten käyttö ei ole yleistä. Tällaisilla sopimuksilla voidaan kuitenkin auttaa vahvistamaan toimijoiden vastuuta esimerkiksi maidon tuotantoketjun ollessa kyseessä ja lisätä tietoisuutta siitä, että on tarpeen ottaa markkinasignaalit paremmin huomioon, parantaa hinnan välittymistä ja mukauttaa tarjonta paremmin kysyntään, sekä auttaa välttämään tiettyjä sopimattomia kaupallisia menettelyitä.

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 90 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (90 b) | Tällaisia sopimuksia koskevan unionin lainsäädännön puuttuessa jäsenvaltioiden olisi voitava omien sopimusoikeudellisten järjestelmiensä mukaisesti asettaa kyseisten sopimusten käyttäminen pakolliseksi, kunhan se tapahtuu unionin oikeuden mukaisesti ja erityisesti siten, että varmistetaan sisämarkkinoiden ja yhteisen markkinajärjestelyn moitteeton toiminta. Koska sopimusoikeus vaihtelee suuresti eri puolilla unionia, tällainen päätös olisi toissijaisuusperiaate huomioon ottaen jätettävä jäsenvaltioille. Toimituksiin tietyllä alueella olisi sovellettava yhtäläisiä edellytyksiä. Jos jäsenvaltio päättää, että jokaisen sen alueella tapahtuvan toimituksen tuottajalta jalostajalle on kuuluttava osapuolten välisen kirjallisen sopimuksen piiriin, tämän velvoitteen olisi sen vuoksi koskettava myös muista jäsenvaltioista tulevia toimituksia, mutta sen ei tarvitse koskea toimituksia muihin jäsenvaltioihin. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden olisi voitava päättää siitä, edellytetäänkö, että ensiostaja tekee tuottajalle kirjallisen tarjouksen tällaisen sopimuksen tekemisestä. |

Komission teksti

Tarkistus

(90 b)

Tällaisia sopimuksia koskevan unionin lainsäädännön puuttuessa jäsenvaltioiden olisi voitava omien sopimusoikeudellisten järjestelmiensä mukaisesti asettaa kyseisten sopimusten käyttäminen pakolliseksi, kunhan se tapahtuu unionin oikeuden mukaisesti ja erityisesti siten, että varmistetaan sisämarkkinoiden ja yhteisen markkinajärjestelyn moitteeton toiminta. Koska sopimusoikeus vaihtelee suuresti eri puolilla unionia, tällainen päätös olisi toissijaisuusperiaate huomioon ottaen jätettävä jäsenvaltioille. Toimituksiin tietyllä alueella olisi sovellettava yhtäläisiä edellytyksiä. Jos jäsenvaltio päättää, että jokaisen sen alueella tapahtuvan toimituksen tuottajalta jalostajalle on kuuluttava osapuolten välisen kirjallisen sopimuksen piiriin, tämän velvoitteen olisi sen vuoksi koskettava myös muista jäsenvaltioista tulevia toimituksia, mutta sen ei tarvitse koskea toimituksia muihin jäsenvaltioihin. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden olisi voitava päättää siitä, edellytetäänkö, että ensiostaja tekee tuottajalle kirjallisen tarjouksen tällaisen sopimuksen tekemisestä.

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 91 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (91) | Tuotannon järkiperäisen kehityksen varmistamiseksi ja siten maidontuottajien kohtuullisen elintason takaamiseksi tuottajien neuvotteluvoimaa jalostajiin nähden olisi vahvistettava, jotta lisäarvo jakautuisi toimitusketjussa tasaisemmin. Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi olisi hyväksyttävä perussopimuksen 42 artiklan ja 43 artiklan 2 kohdan mukaisesti säännös, jolla maidontuottajien muodostamien tuottajaorganisaatioiden tai niiden liittojen sallitaan neuvotella meijerin kanssa joidenkin tai kaikkien jäsentensä tuotantoa koskevista sopimusehdoista, myös hinnoista. Maitomarkkinoiden tehokkaan kilpailun säilyttämiseksi tätä mahdollisuutta olisi sovellettava asianmukaisin määrällisin rajoituksin. |

Komission teksti

Tarkistus

(91)

Tuotannon järkiperäisen kehityksen varmistamiseksi ja siten maidontuottajien kohtuullisen elintason takaamiseksi tuottajien neuvotteluvoimaa jalostajiin nähden olisi vahvistettava, jotta lisäarvo jakautuisi toimitusketjussa tasaisemmin. Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi olisi hyväksyttävä perussopimuksen 42 artiklan ja 43 artiklan 2 kohdan mukaisesti säännös, jolla maidontuottajien muodostamien tuottajaorganisaatioiden tai niiden liittojen sallitaan neuvotella meijerin kanssa joidenkin tai kaikkien jäsentensä tuotantoa koskevista sopimusehdoista, myös hinnoista. Maitomarkkinoiden tehokkaan kilpailun säilyttämiseksi tätä mahdollisuutta olisi sovellettava asianmukaisin määrällisin rajoituksin.

Poistetaan.

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 91 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (91 a) | Tuotannon toteuttamiskelpoisen kehityksen varmistamiseksi ja tuottajien kohtuullisen elintason takaamiseksi tuottajien neuvotteluvoimaa mahdollisiin ostajiin nähden olisi vahvistettava, jotta lisäarvo jakautuisi toimitusketjussa tasaisemmin. Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi olisi hyväksyttävä perussopimuksen 42 artiklan ja 43 artiklan 2 kohdassa vahvistettua tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen säännös, jolla maidontuottajien muodostamien tuottajaorganisaatioiden tai niiden liittojen sallitaan neuvotella yhteisesti ostajan kanssa joidenkin tai kaikkien jäsentensä tuotantoa koskevista sopimusehdoista, myös hinnoista, jotta ostajat eivät vaatisi tuotantokustannuksia alhaisempia hintoja. Kyseistä säännöstä olisi kuitenkin sovellettava vain sellaisiin tuottajaorganisaatioihin, jotka hakevat hyväksyntää ja saavat sen. Säännöstä ei myöskään saisi soveltaa osuuskuntiin. Lisäksi olemassa olevat kansallisen lainsäädännön mukaisesti hyväksytyt tuottajaorganisaatiot olisi tosiasiallisesti hyväksyttävä tämän asetuksen mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(91 a)

Tuotannon toteuttamiskelpoisen kehityksen varmistamiseksi ja tuottajien kohtuullisen elintason takaamiseksi tuottajien neuvotteluvoimaa mahdollisiin ostajiin nähden olisi vahvistettava, jotta lisäarvo jakautuisi toimitusketjussa tasaisemmin. Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi olisi hyväksyttävä perussopimuksen 42 artiklan ja 43 artiklan 2 kohdassa vahvistettua tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen säännös, jolla maidontuottajien muodostamien tuottajaorganisaatioiden tai niiden liittojen sallitaan neuvotella yhteisesti ostajan kanssa joidenkin tai kaikkien jäsentensä tuotantoa koskevista sopimusehdoista, myös hinnoista, jotta ostajat eivät vaatisi tuotantokustannuksia alhaisempia hintoja. Kyseistä säännöstä olisi kuitenkin sovellettava vain sellaisiin tuottajaorganisaatioihin, jotka hakevat hyväksyntää ja saavat sen. Säännöstä ei myöskään saisi soveltaa osuuskuntiin. Lisäksi olemassa olevat kansallisen lainsäädännön mukaisesti hyväksytyt tuottajaorganisaatiot olisi tosiasiallisesti hyväksyttävä tämän asetuksen mukaisesti.

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 91 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (91 b) | Koska suojatuilla alkuperänimityksillä ja suojatuilla maantieteellisillä merkinnöillä on suuri merkitys erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville maaseutualueille ja jotta voidaan varmistaa erityisesti suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettujen juustojen lisäarvo ja laadun säilyminen ja koska maidon kiintiöjärjestelmä on poistumassa käytöstä, jäsenvaltioiden olisi voitava soveltaa sääntöjä, joilla säännellään tällaisten tietyllä maantieteellisellä alueella tuotettujen juustojen tarjontaa. Sääntöjen olisi katettava kyseisen juuston koko tuotanto, ja sääntöjen pyytäjän olisi oltava toimialakohtainen organisaatio, tuottajaorganisaatio tai maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 510/2006 määritelty ryhmittymä. Tällaisen pyynnön olisi saatava tukea suurelta maidontuottajien enemmistöltä, joka edustaa suurinta osaa kyseiseen juustoon käytettävästä maitomäärästä, ja toimialakohtaisten organisaatioiden ja ryhmittymien tapauksessa sen olisi saatava tukea juustontuottajien suurelta enemmistöltä, joka edustaa suurinta osaa kyseisen juuston tuotannosta. Lisäksi näihin sääntöihin olisi sovellettava tiukkoja ehtoja, jotta erityisesti vältetään vahingoittamasta tuotteiden kauppaa muilla markkinoilla ja suojellaan vähemmistöjen oikeuksia. Jäsenvaltioiden olisi välittömästi julkaistava hyväksytyt säännöt ja ilmoitettava niistä komissiolle, varmistettava säännölliset tarkastukset ja kumottava säännöt, jos ne eivät ole tämän asetuksen mukaisia. |

Komission teksti

Tarkistus

(91 b)

Koska suojatuilla alkuperänimityksillä ja suojatuilla maantieteellisillä merkinnöillä on suuri merkitys erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville maaseutualueille ja jotta voidaan varmistaa erityisesti suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettujen juustojen lisäarvo ja laadun säilyminen ja koska maidon kiintiöjärjestelmä on poistumassa käytöstä, jäsenvaltioiden olisi voitava soveltaa sääntöjä, joilla säännellään tällaisten tietyllä maantieteellisellä alueella tuotettujen juustojen tarjontaa. Sääntöjen olisi katettava kyseisen juuston koko tuotanto, ja sääntöjen pyytäjän olisi oltava toimialakohtainen organisaatio, tuottajaorganisaatio tai maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 510/2006 määritelty ryhmittymä. Tällaisen pyynnön olisi saatava tukea suurelta maidontuottajien enemmistöltä, joka edustaa suurinta osaa kyseiseen juustoon käytettävästä maitomäärästä, ja toimialakohtaisten organisaatioiden ja ryhmittymien tapauksessa sen olisi saatava tukea juustontuottajien suurelta enemmistöltä, joka edustaa suurinta osaa kyseisen juuston tuotannosta. Lisäksi näihin sääntöihin olisi sovellettava tiukkoja ehtoja, jotta erityisesti vältetään vahingoittamasta tuotteiden kauppaa muilla markkinoilla ja suojellaan vähemmistöjen oikeuksia. Jäsenvaltioiden olisi välittömästi julkaistava hyväksytyt säännöt ja ilmoitettava niistä komissiolle, varmistettava säännölliset tarkastukset ja kumottava säännöt, jos ne eivät ole tämän asetuksen mukaisia.

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 91 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (91 c) | Maitokiintiöt lakkautetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 nojalla suhteellisen lyhyen ajan kuluessa tämän asetuksen voimaantulon jälkeen. Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 kumoamisen jälkeen asiaa koskevien säännösten soveltamista olisi jatkettava järjestelmän voimassaolon päättymiseen saakka. |

Komission teksti

Tarkistus

(91 c)

Maitokiintiöt lakkautetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 nojalla suhteellisen lyhyen ajan kuluessa tämän asetuksen voimaantulon jälkeen. Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 kumoamisen jälkeen asiaa koskevien säännösten soveltamista olisi jatkettava järjestelmän voimassaolon päättymiseen saakka.

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 91 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (91 d) | Päätökseen maitokiintiöistä luopumiseen liittyi sitoutuminen, jolla varmistetaan ”pehmeä lasku” maito- ja maitotuotealan osalta. Maito- ja maitotuotealan sopimussuhteista annettu asetus (EU) N:o 261/2012



   (3)



  on ensimmäinen askel tähän suuntaan, ja sitä on täydennettävä muilla säännöksillä. Tämän osalta on annettava komissiolle valtuudet myöntää tukea maidontuottajille, jotka vapaaehtoisesti vähentävät tuotantoaan maito- ja maitotuotemarkkinoiden vakavassa epätasapainotilanteessa, sekä määrätä samassa suhteessa maksuja maidontuottajille, jotka saman ajanjakson aikana lisäävät tuotantoaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(91 d)

Päätökseen maitokiintiöistä luopumiseen liittyi sitoutuminen, jolla varmistetaan ”pehmeä lasku” maito- ja maitotuotealan osalta. Maito- ja maitotuotealan sopimussuhteista annettu asetus (EU) N:o 261/2012



   (3)



  on ensimmäinen askel tähän suuntaan, ja sitä on täydennettävä muilla säännöksillä. Tämän osalta on annettava komissiolle valtuudet myöntää tukea maidontuottajille, jotka vapaaehtoisesti vähentävät tuotantoaan maito- ja maitotuotemarkkinoiden vakavassa epätasapainotilanteessa, sekä määrätä samassa suhteessa maksuja maidontuottajille, jotka saman ajanjakson aikana lisäävät tuotantoaan.

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 93 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (93) | Jotta voidaan varmistaa, että tuottajaorganisaatioiden, tuottajaorganisaatioiden liittojen, toimialakohtaisten organisaatioiden ja toimijaorganisaatioiden tavoitteet ja vastuut määritellään selkeästi niiden toimien tehokkuuden parantamiseksi, kunkin alan erityispiirteiden huomioon ottamiseksi sekä kilpailusääntöjen noudattamisen ja yhteisen markkinajärjestelyn asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraaviin seikkoihin liittyviä sääntöjä: erityistavoitteet, joihin tällaiset organisaatiot ja liitot voivat pyrkiä, joihin niiden on pyrittävä tai joihin niiden ei tule pyrkiä,
  mukaan lukien poikkeukset
  tässä asetuksessa
  luetelluista tavoitteista
  ; tällaisten organisaatioiden ja liittojen
  perussäännöt, hyväksyminen,
  rakenne, oikeushenkilöllisyys, jäsenyys, koko, vastuuvelvollisuus ja toimet sekä hyväksynnän seuraukset, hyväksynnän peruuttaminen ja sulautumiset; kansainväliset organisaatiot ja liitot; organisaatioiden tai liittojen suorittama toimien ulkoistaminen ja teknisten apuvälineiden käyttöön
  antaminen
  ; organisaatioiden ja liittojen kaupan pidettävän tuotannon vähimmäismäärä tai -arvo; organisaatioiden sääntöjen soveltamisalan laajentaminen muihin kuin jäseniin ja muiden kuin jäsenten velvollisuus maksaa jäsenmaksuja, mukaan lukien luettelo tiukemmista tuotantosäännöistä, joiden soveltamisalaa voidaan laajentaa, edustavuutta koskevat lisävaatimukset, asianomaiset talousalueet, mukaan lukien komission suorittama tutkiminen niiden määritelmän osalta, vähimmäisajanjaksot, joiden ajan sääntöjen olisi oltava voimassa ennen niiden soveltamisalan laajentamista, henkilöt tai organisaatiot, joihin sääntöjä tai maksuja voidaan soveltaa, ja olosuhteet, joissa komissio voi vaatia, että sääntöjen soveltamisalan laajentaminen tai pakolliset maksut evätään tai peruutetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(93)

Jotta voidaan varmistaa, että tuottajaorganisaatioiden, tuottajaorganisaatioiden liittojen, toimialakohtaisten organisaatioiden ja toimijaorganisaatioiden tavoitteet ja vastuut määritellään selkeästi niiden toimien tehokkuuden parantamiseksi, kunkin alan erityispiirteiden huomioon ottamiseksi sekä kilpailusääntöjen noudattamisen ja yhteisen markkinajärjestelyn asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraaviin seikkoihin liittyviä sääntöjä: erityistavoitteet, joihin tällaiset organisaatiot ja liitot voivat pyrkiä, joihin niiden on pyrittävä tai joihin niiden ei tule pyrkiä,
  mukaan lukien poikkeukset
  tässä asetuksessa
  luetelluista tavoitteista
  ; tällaisten organisaatioiden ja liittojen
  perussäännöt, hyväksyminen,
  rakenne, oikeushenkilöllisyys, jäsenyys, koko, vastuuvelvollisuus ja toimet sekä hyväksynnän seuraukset, hyväksynnän peruuttaminen ja sulautumiset; kansainväliset organisaatiot ja liitot; organisaatioiden tai liittojen suorittama toimien ulkoistaminen ja teknisten apuvälineiden käyttöön
  antaminen
  ; organisaatioiden ja liittojen kaupan pidettävän tuotannon vähimmäismäärä tai -arvo; organisaatioiden sääntöjen soveltamisalan laajentaminen muihin kuin jäseniin ja muiden kuin jäsenten velvollisuus maksaa jäsenmaksuja, mukaan lukien luettelo tiukemmista tuotantosäännöistä, joiden soveltamisalaa voidaan laajentaa, edustavuutta koskevat lisävaatimukset, asianomaiset talousalueet, mukaan lukien komission suorittama tutkiminen niiden määritelmän osalta, vähimmäisajanjaksot, joiden ajan sääntöjen olisi oltava voimassa ennen niiden soveltamisalan laajentamista, henkilöt tai organisaatiot, joihin sääntöjä tai maksuja voidaan soveltaa, ja olosuhteet, joissa komissio voi vaatia, että sääntöjen soveltamisalan laajentaminen tai pakolliset maksut evätään tai peruutetaan.

| (93) | Jotta voidaan varmistaa, että tuottajaorganisaatioiden, tuottajaorganisaatioiden liittojen, toimialakohtaisten organisaatioiden ja toimijaorganisaatioiden tavoitteet ja vastuut määritellään selkeästi niiden toimien tehokkuuden parantamiseksi, kunkin alan erityispiirteiden huomioon ottamiseksi sekä kilpailusääntöjen noudattamisen ja yhteisen markkinajärjestelyn asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraaviin seikkoihin liittyviä sääntöjä: erityistavoitteet, joihin tällaiset organisaatiot ja liitot voivat pyrkiä, joihin niiden on pyrittävä tai joihin niiden ei tule pyrkiä,
  ja jotka tarvittaessa on lisättävä
  tässä asetuksessa
  lueteltuihin tavoitteisiin; muiden kuin tuottajaorganisaatioiden perussäännöt
  ,
  tiettyjen alojen tuottajaorganisaatioiden perussääntöihin sovellettavat erityisehdot
  , tällaisten organisaatioiden ja liittojen rakenne, oikeushenkilöllisyys, jäsenyys, koko, vastuuvelvollisuus ja toimet sekä hyväksynnän seuraukset, hyväksynnän peruuttaminen ja sulautumiset; kansainväliset organisaatiot ja liitot
  , mukaan lukien hallinnollisen avun tarjoamista koskevat säännöt rajat ylittävässä yhteistyössä
  ; organisaatioiden tai liittojen suorittaman toimien ulkoistamisen ja teknisten apuvälineiden käyttöön
  antamisen edellytykset
  ; organisaatioiden ja liittojen kaupan pidettävän tuotannon vähimmäismäärä tai -arvo; organisaatioiden sääntöjen soveltamisalan laajentaminen muihin kuin jäseniin ja muiden kuin jäsenten velvollisuus maksaa jäsenmaksuja, mukaan lukien luettelo tiukemmista tuotantosäännöistä, joiden soveltamisalaa voidaan laajentaa, edustavuutta koskevat lisävaatimukset, asianomaiset talousalueet, mukaan lukien komission suorittama tutkiminen niiden määritelmän osalta, vähimmäisajanjaksot, joiden ajan sääntöjen olisi oltava voimassa ennen niiden soveltamisalan laajentamista, henkilöt tai organisaatiot, joihin sääntöjä tai maksuja voidaan soveltaa, ja olosuhteet, joissa komissio voi vaatia, että sääntöjen soveltamisalan laajentaminen tai pakolliset maksut evätään tai peruutetaan
  ; sopimusjärjestelmien täytäntöönpanoa koskevat erityisedellytykset sekä erityiset määrät, joista voidaan käydä sopimusneuvotteluja
  . |
| --- | --- |

(93)

Jotta voidaan varmistaa, että tuottajaorganisaatioiden, tuottajaorganisaatioiden liittojen, toimialakohtaisten organisaatioiden ja toimijaorganisaatioiden tavoitteet ja vastuut määritellään selkeästi niiden toimien tehokkuuden parantamiseksi, kunkin alan erityispiirteiden huomioon ottamiseksi sekä kilpailusääntöjen noudattamisen ja yhteisen markkinajärjestelyn asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraaviin seikkoihin liittyviä sääntöjä: erityistavoitteet, joihin tällaiset organisaatiot ja liitot voivat pyrkiä, joihin niiden on pyrittävä tai joihin niiden ei tule pyrkiä,
  ja jotka tarvittaessa on lisättävä
  tässä asetuksessa
  lueteltuihin tavoitteisiin; muiden kuin tuottajaorganisaatioiden perussäännöt
  ,
  tiettyjen alojen tuottajaorganisaatioiden perussääntöihin sovellettavat erityisehdot
  , tällaisten organisaatioiden ja liittojen rakenne, oikeushenkilöllisyys, jäsenyys, koko, vastuuvelvollisuus ja toimet sekä hyväksynnän seuraukset, hyväksynnän peruuttaminen ja sulautumiset; kansainväliset organisaatiot ja liitot
  , mukaan lukien hallinnollisen avun tarjoamista koskevat säännöt rajat ylittävässä yhteistyössä
  ; organisaatioiden tai liittojen suorittaman toimien ulkoistamisen ja teknisten apuvälineiden käyttöön
  antamisen edellytykset
  ; organisaatioiden ja liittojen kaupan pidettävän tuotannon vähimmäismäärä tai -arvo; organisaatioiden sääntöjen soveltamisalan laajentaminen muihin kuin jäseniin ja muiden kuin jäsenten velvollisuus maksaa jäsenmaksuja, mukaan lukien luettelo tiukemmista tuotantosäännöistä, joiden soveltamisalaa voidaan laajentaa, edustavuutta koskevat lisävaatimukset, asianomaiset talousalueet, mukaan lukien komission suorittama tutkiminen niiden määritelmän osalta, vähimmäisajanjaksot, joiden ajan sääntöjen olisi oltava voimassa ennen niiden soveltamisalan laajentamista, henkilöt tai organisaatiot, joihin sääntöjä tai maksuja voidaan soveltaa, ja olosuhteet, joissa komissio voi vaatia, että sääntöjen soveltamisalan laajentaminen tai pakolliset maksut evätään tai peruutetaan
  ; sopimusjärjestelmien täytäntöönpanoa koskevat erityisedellytykset sekä erityiset määrät, joista voidaan käydä sopimusneuvotteluja
  .

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 94 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (94) | Sisämarkkinat edellyttävät kauppajärjestelmän käyttöönottoa unionin ulkorajoilla. Kauppajärjestelmän olisi sisällettävä tuontitulli- ja vientitukijärjestelmä, ja sen olisi periaatteessa vakautettava unionin markkinat. Kauppajärjestelmän olisi perustuttava Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa ja kahdenvälisissä sopimuksissa tehtyihin sitoumuksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(94)

Sisämarkkinat edellyttävät kauppajärjestelmän käyttöönottoa unionin ulkorajoilla. Kauppajärjestelmän olisi sisällettävä tuontitulli- ja vientitukijärjestelmä, ja sen olisi periaatteessa vakautettava unionin markkinat. Kauppajärjestelmän olisi perustuttava Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa ja kahdenvälisissä sopimuksissa tehtyihin sitoumuksiin.

| (94) | Sisämarkkinat edellyttävät kauppajärjestelmän käyttöönottoa unionin ulkorajoilla. Kauppajärjestelmän olisi sisällettävä tuontitulli- ja vientitukijärjestelmä, ja sen olisi periaatteessa vakautettava unionin markkinat
  aiheuttamatta häiriöitä kehitysmaiden markkinoilla
  . Kauppajärjestelmän olisi perustuttava Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa ja kahdenvälisissä sopimuksissa tehtyihin sitoumuksiin. |
| --- | --- |

(94)

Sisämarkkinat edellyttävät kauppajärjestelmän käyttöönottoa unionin ulkorajoilla. Kauppajärjestelmän olisi sisällettävä tuontitulli- ja vientitukijärjestelmä, ja sen olisi periaatteessa vakautettava unionin markkinat
  aiheuttamatta häiriöitä kehitysmaiden markkinoilla
  . Kauppajärjestelmän olisi perustuttava Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa ja kahdenvälisissä sopimuksissa tehtyihin sitoumuksiin.

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 94 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (94 a) | Kansainvälisten sopimusten täytäntöönpano ei kuitenkaan saa poistaa vastavuoroisuuden periaatetta erityisesti tullien, terveyden, kasvinterveyden, ympäristön ja eläinten hyvinvoinnin osalta; lisäksi se on toteutettava noudattaen tiukasti tulohintaa, erityisiä lisätulleja ja tasoitusmaksuja koskevia mekanismeja. |

Komission teksti

Tarkistus

(94 a)

Kansainvälisten sopimusten täytäntöönpano ei kuitenkaan saa poistaa vastavuoroisuuden periaatetta erityisesti tullien, terveyden, kasvinterveyden, ympäristön ja eläinten hyvinvoinnin osalta; lisäksi se on toteutettava noudattaen tiukasti tulohintaa, erityisiä lisätulleja ja tasoitusmaksuja koskevia mekanismeja.

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 96 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (96) | Kaupan ja markkinoiden kehityksen sekä asianomaisten markkinoiden tarpeiden huomioon ottamiseksi ja tarvittaessa tuonnin ja viennin seuraamista varten komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat niiden alojen tuotteita
  koskevaa luetteloa
  , joilta edellytetään tuonti- tai vientitodistusta, ja tapauksia ja tilanteita, joissa tuonti- tai vientitodistusta ei edellytetä. |

Komission teksti

Tarkistus

(96)

Kaupan ja markkinoiden kehityksen sekä asianomaisten markkinoiden tarpeiden huomioon ottamiseksi ja tarvittaessa tuonnin ja viennin seuraamista varten komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat niiden alojen tuotteita
  koskevaa luetteloa
  , joilta edellytetään tuonti- tai vientitodistusta, ja tapauksia ja tilanteita, joissa tuonti- tai vientitodistusta ei edellytetä.

| (96) | Kaupan ja markkinoiden kehityksen sekä asianomaisten markkinoiden tarpeiden huomioon ottamiseksi ja tarvittaessa tuonnin ja viennin seuraamista varten komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat niiden alojen tuotteita
  koskevan luettelon muuttamista ja täydentämistä
  , joilta edellytetään tuonti- tai vientitodistusta, ja tapauksia ja tilanteita, joissa tuonti- tai vientitodistusta ei edellytetä. |
| --- | --- |

(96)

Kaupan ja markkinoiden kehityksen sekä asianomaisten markkinoiden tarpeiden huomioon ottamiseksi ja tarvittaessa tuonnin ja viennin seuraamista varten komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat niiden alojen tuotteita
  koskevan luettelon muuttamista ja täydentämistä
  , joilta edellytetään tuonti- tai vientitodistusta, ja tapauksia ja tilanteita, joissa tuonti- tai vientitodistusta ei edellytetä.

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 100 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (100) | Tulohintajärjestelmän tehokkuuden varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla säädetään, että tarkastuksiin sisällytetään tullausarvon vertaaminen
  johonkin toiseen arvoon kuin
  yksikköarvoon. |

Komission teksti

Tarkistus

(100)

Tulohintajärjestelmän tehokkuuden varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla säädetään, että tarkastuksiin sisällytetään tullausarvon vertaaminen
  johonkin toiseen arvoon kuin
  yksikköarvoon.

| (100) | Tulohintajärjestelmän tehokkuuden varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla säädetään, että tarkastuksiin sisällytetään tullausarvon vertaaminen yksikköarvoon
  tai tarvittaessa tullausarvon vertaaminen kiinteään tuontiarvoon
  .
  Tullausarvon vertaaminen ei saisi johtaa vähennysmenetelmään, jolla vähennettäisiin erityisten lisätullien soveltamista tai vältettäisiin se. |
| --- | --- |

(100)

Tulohintajärjestelmän tehokkuuden varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla säädetään, että tarkastuksiin sisällytetään tullausarvon vertaaminen yksikköarvoon
  tai tarvittaessa tullausarvon vertaaminen kiinteään tuontiarvoon
  .
  Tullausarvon vertaaminen ei saisi johtaa vähennysmenetelmään, jolla vähennettäisiin erityisten lisätullien soveltamista tai vältettäisiin se.

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 103 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (103 a) | Jotta helpotetaan biopohjaisen talouden kehitystä ja kasvua sekä estetään muutoin unionin biopohjaisten teollisuustuotteiden markkinoihin mahdollisesti kohdistuvat haitalliset vaikutukset, olisi toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että biopohjaisten teollisuustuotteiden tuottajien saatavilla on varmasti maatalouden raaka-aineita maailmanlaajuisesti kilpailukykyisin hinnoin. Kun maatalouden raaka-aineita tuodaan tuontitullitta unioniin käytettäväksi biopohjaisten teollisuustuotteiden valmistamiseen, olisi toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että raaka-aineet käytetään ilmoitettuun tarkoitukseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(103 a)

Jotta helpotetaan biopohjaisen talouden kehitystä ja kasvua sekä estetään muutoin unionin biopohjaisten teollisuustuotteiden markkinoihin mahdollisesti kohdistuvat haitalliset vaikutukset, olisi toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että biopohjaisten teollisuustuotteiden tuottajien saatavilla on varmasti maatalouden raaka-aineita maailmanlaajuisesti kilpailukykyisin hinnoin. Kun maatalouden raaka-aineita tuodaan tuontitullitta unioniin käytettäväksi biopohjaisten teollisuustuotteiden valmistamiseen, olisi toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että raaka-aineet käytetään ilmoitettuun tarkoitukseen.

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 105 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (105) | Tullijärjestelmä mahdollistaa luopumisen kaikista muista suojatoimenpiteistä unionin ulkorajoilla. Sisämarkkina- ja tullimekanismi voi kuitenkin poikkeuksellisissa olosuhteissa osoittautua riittämättömäksi. Unionin olisi tällöin voitava viipymättä toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta unionin markkinat eivät jäisi ilman suojaa mahdollisesti aiheutuvia häiriöitä vastaan. Tällaisten toimenpiteiden olisi oltava unionin kansainvälisten sitoumusten mukaisia. |

Komission teksti

Tarkistus

(105)

Tullijärjestelmä mahdollistaa luopumisen kaikista muista suojatoimenpiteistä unionin ulkorajoilla. Sisämarkkina- ja tullimekanismi voi kuitenkin poikkeuksellisissa olosuhteissa osoittautua riittämättömäksi. Unionin olisi tällöin voitava viipymättä toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta unionin markkinat eivät jäisi ilman suojaa mahdollisesti aiheutuvia häiriöitä vastaan. Tällaisten toimenpiteiden olisi oltava unionin kansainvälisten sitoumusten mukaisia.

| (105) | Tullijärjestelmä mahdollistaa luopumisen kaikista muista suojatoimenpiteistä unionin ulkorajoilla. Sisämarkkina- ja tullimekanismi voi kuitenkin poikkeuksellisissa olosuhteissa osoittautua riittämättömäksi. Unionin olisi tällöin voitava viipymättä toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta unionin markkinat eivät jäisi ilman suojaa mahdollisesti aiheutuvia häiriöitä vastaan. Tällaisten toimenpiteiden olisi oltava unionin kansainvälisten sitoumusten mukaisia
  sekä tuettava kehityspolitiikan johdonmukaisuutta
  . |
| --- | --- |

(105)

Tullijärjestelmä mahdollistaa luopumisen kaikista muista suojatoimenpiteistä unionin ulkorajoilla. Sisämarkkina- ja tullimekanismi voi kuitenkin poikkeuksellisissa olosuhteissa osoittautua riittämättömäksi. Unionin olisi tällöin voitava viipymättä toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta unionin markkinat eivät jäisi ilman suojaa mahdollisesti aiheutuvia häiriöitä vastaan. Tällaisten toimenpiteiden olisi oltava unionin kansainvälisten sitoumusten mukaisia
  sekä tuettava kehityspolitiikan johdonmukaisuutta
  .

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 107 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (107) | Unionin osallistuminen tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen tuotteiden kansainväliseen kauppaan olisi voitava turvata säätämällä mahdollisuudesta myöntää kolmansiin maihin suuntautuvalle viennille
  unionin hintojen ja maailmanmarkkinahintojen väliseen erotukseen
  perustuvaa
  WTO-sitoumusten
  mukaista vientitukea
  .
  Tuettuun vientiin
  olisi sovellettava arvoon ja määrään perustuvia rajoituksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(107)

Unionin osallistuminen tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen tuotteiden kansainväliseen kauppaan olisi voitava turvata säätämällä mahdollisuudesta myöntää kolmansiin maihin suuntautuvalle viennille
  unionin hintojen ja maailmanmarkkinahintojen väliseen erotukseen
  perustuvaa
  WTO-sitoumusten
  mukaista vientitukea
  .
  Tuettuun vientiin
  olisi sovellettava arvoon ja määrään perustuvia rajoituksia.

| (107) | Unionin hintojen ja maailmanmarkkinahintojen väliseen erotukseen
  perustuva
  WTO-sitoumusten
  mukainen vientituki kolmansiin maihin suuntautuvalle viennille olisi säilytettävä tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen tuotteiden kriisinhallintavälineenä vastavuoroisuuden periaatteen mukaisesti, kunnes kyseisen välineen tulevaisuudesta on päätetty WTO:ssa
  .
  Vientitukia koskevan budjettikohdan määräksi olisi siksi alustavasti asetettava nolla. Kun vientitukia käytetään, niihin
  olisi sovellettava arvoon ja määrään perustuvia rajoituksia
  , ja ne eivät saisi vaarantaa kehitysmaiden maatalousalojen ja talouksien kehitystä
  . |
| --- | --- |

(107)

Unionin hintojen ja maailmanmarkkinahintojen väliseen erotukseen
  perustuva
  WTO-sitoumusten
  mukainen vientituki kolmansiin maihin suuntautuvalle viennille olisi säilytettävä tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen tuotteiden kriisinhallintavälineenä vastavuoroisuuden periaatteen mukaisesti, kunnes kyseisen välineen tulevaisuudesta on päätetty WTO:ssa
  .
  Vientitukia koskevan budjettikohdan määräksi olisi siksi alustavasti asetettava nolla. Kun vientitukia käytetään, niihin
  olisi sovellettava arvoon ja määrään perustuvia rajoituksia
  , ja ne eivät saisi vaarantaa kehitysmaiden maatalousalojen ja talouksien kehitystä
  .

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 120 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (120) | Perussopimuksen 42 artiklan mukaisesti maataloustuotteiden tuotantoon ja kauppaan sovelletaan perussopimuksen kilpailumääräyksiä vain siltä osin kuin perussopimuksen 43 artiklan
  2 ja 3 kohdan
  mukaisesti ja niissä määrättyä menettelyä noudattaen unionin lainsäädännössä määritetään. |

Komission teksti

Tarkistus

(120)

Perussopimuksen 42 artiklan mukaisesti maataloustuotteiden tuotantoon ja kauppaan sovelletaan perussopimuksen kilpailumääräyksiä vain siltä osin kuin perussopimuksen 43 artiklan
  2 ja 3 kohdan
  mukaisesti ja niissä määrättyä menettelyä noudattaen unionin lainsäädännössä määritetään.

| (120) | Perussopimuksen 42 artiklan mukaisesti maataloustuotteiden tuotantoon ja kauppaan sovelletaan perussopimuksen kilpailumääräyksiä vain siltä osin kuin perussopimuksen 43 artiklan
  2 kohdan
  mukaisesti ja niissä määrättyä menettelyä noudattaen unionin lainsäädännössä määritetään. |
| --- | --- |

(120)

Perussopimuksen 42 artiklan mukaisesti maataloustuotteiden tuotantoon ja kauppaan sovelletaan perussopimuksen kilpailumääräyksiä vain siltä osin kuin perussopimuksen 43 artiklan
  2 kohdan
  mukaisesti ja niissä määrättyä menettelyä noudattaen unionin lainsäädännössä määritetään.

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 121 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (121 a) | Unionin kilpailulainsäädännön täytäntöönpanossa olisi otettava paremmin huomioon maatalousalan erityispiirteet, jotta erityisesti varmistetaan, että tuottajaorganisaatioille, tuottajaorganisaatioiden liitoille ja toimialakohtaisille organisaatioille annetut tehtävät voidaan täyttää asianmukaisesti ja tehokkaasti. |

Komission teksti

Tarkistus

(121 a)

Unionin kilpailulainsäädännön täytäntöönpanossa olisi otettava paremmin huomioon maatalousalan erityispiirteet, jotta erityisesti varmistetaan, että tuottajaorganisaatioille, tuottajaorganisaatioiden liitoille ja toimialakohtaisille organisaatioille annetut tehtävät voidaan täyttää asianmukaisesti ja tehokkaasti.

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 121 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (121 b) | Tämän asetuksen kilpailuoikeutta koskevien säännösten yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi ja sisämarkkinoiden sujuvan toiminnan edistämiseksi komission on koordinoitava kansallisten kilpailuviranomaisten toimia. Tätä tarkoitusta varten komissio julkaisee suuntaviivat ja hyviä käytäntöjä koskevat oppaat kansallisten kilpailuviranomaisten sekä maatalousalan ja maatalouselintarvikealan yritysten avuksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(121 b)

Tämän asetuksen kilpailuoikeutta koskevien säännösten yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi ja sisämarkkinoiden sujuvan toiminnan edistämiseksi komission on koordinoitava kansallisten kilpailuviranomaisten toimia. Tätä tarkoitusta varten komissio julkaisee suuntaviivat ja hyviä käytäntöjä koskevat oppaat kansallisten kilpailuviranomaisten sekä maatalousalan ja maatalouselintarvikealan yritysten avuksi.

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 122 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (122) | Sellaisten
  viljelijä- tai
  tuottajaorganisaatioiden tai niiden liittojen asemaan, jotka pyrkivät tuottamaan tai pitämään kaupan maataloustuotteitaan yhteisesti tai käyttämään yhteisiä tiloja, olisi sovellettava erityistä lähestymistapaa, jollei tällaisella yhteisellä toiminnalla estetä kilpailua
  tai vaaranneta perussopimuksen 39 artiklan tavoitteiden saavuttamista
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(122)

Sellaisten
  viljelijä- tai
  tuottajaorganisaatioiden tai niiden liittojen asemaan, jotka pyrkivät tuottamaan tai pitämään kaupan maataloustuotteitaan yhteisesti tai käyttämään yhteisiä tiloja, olisi sovellettava erityistä lähestymistapaa, jollei tällaisella yhteisellä toiminnalla estetä kilpailua
  tai vaaranneta perussopimuksen 39 artiklan tavoitteiden saavuttamista
  .

| (122) | Sellaisten tuottajaorganisaatioiden tai niiden liittojen asemaan, jotka pyrkivät tuottamaan tai pitämään kaupan maataloustuotteitaan yhteisesti tai käyttämään yhteisiä tiloja, olisi sovellettava erityistä lähestymistapaa, jollei tällaisella yhteisellä toiminnalla estetä kilpailua.
  Näiden organisaatioiden sopimukset, päätökset ja yhdenmukaistetut menettelytavat on erityisesti katsottava tarpeellisiksi perussopimuksen 39 artiklassa tarkoitettujen YMP:n tavoitteiden toteuttamiselle, eikä perussopimuksen 101 artiklan 1 kohtaa sovelleta näihin sopimuksiin, ellei niillä poisteta kilpailua. Tässä tapauksessa on sovellettava perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003



   (4)



  2 artiklassa säädettyjä menettelyjä ja kaikissa kilpailun välttämiseksi käynnistetyissä menettelyissä todistustaakka kuuluu siitä syyttävälle osapuolelle tai viranomaiselle. |
| --- | --- |

(122)

Sellaisten tuottajaorganisaatioiden tai niiden liittojen asemaan, jotka pyrkivät tuottamaan tai pitämään kaupan maataloustuotteitaan yhteisesti tai käyttämään yhteisiä tiloja, olisi sovellettava erityistä lähestymistapaa, jollei tällaisella yhteisellä toiminnalla estetä kilpailua.
  Näiden organisaatioiden sopimukset, päätökset ja yhdenmukaistetut menettelytavat on erityisesti katsottava tarpeellisiksi perussopimuksen 39 artiklassa tarkoitettujen YMP:n tavoitteiden toteuttamiselle, eikä perussopimuksen 101 artiklan 1 kohtaa sovelleta näihin sopimuksiin, ellei niillä poisteta kilpailua. Tässä tapauksessa on sovellettava perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003



   (4)



  2 artiklassa säädettyjä menettelyjä ja kaikissa kilpailun välttämiseksi käynnistetyissä menettelyissä todistustaakka kuuluu siitä syyttävälle osapuolelle tai viranomaiselle.

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 124 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (124) | Kansallisen tuen myöntäminen vaarantaisi sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan. Maataloustuotteisiin olisi sen vuoksi pääsääntöisesti sovellettava valtiontukea koskevia perussopimuksen määräyksiä. Tietyissä tilanteissa olisi sallittava poikkeuksia. Tällaisia poikkeuksia sovellettaessa komission olisi voitava laatia luettelo nykyisistä, uusista tai ehdotetuista kansallisista tuista, annettava jäsenvaltioille aiheellisia huomautuksia ja ehdotettava sopivia toimenpiteitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(124)

Kansallisen tuen myöntäminen vaarantaisi sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan. Maataloustuotteisiin olisi sen vuoksi pääsääntöisesti sovellettava valtiontukea koskevia perussopimuksen määräyksiä. Tietyissä tilanteissa olisi sallittava poikkeuksia. Tällaisia poikkeuksia sovellettaessa komission olisi voitava laatia luettelo nykyisistä, uusista tai ehdotetuista kansallisista tuista, annettava jäsenvaltioille aiheellisia huomautuksia ja ehdotettava sopivia toimenpiteitä.

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 129 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (129) | Jäsenvaltioiden olisi voitava myöntää edelleenkin kansallisia pähkinätukia, kuten asetuksen (EY) N:o 73/2009 120 artiklassa
  nykyisin
  säädetään, jotta lievennettäisiin unionin aiemman pähkinätukijärjestelmän tuotannosta irrottamisen vaikutuksia. Koska mainittu asetus on kumottava, kyseisistä kansallisista tuista olisi selkeyden vuoksi säädettävä tässä asetuksessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(129)

Jäsenvaltioiden olisi voitava myöntää edelleenkin kansallisia pähkinätukia, kuten asetuksen (EY) N:o 73/2009 120 artiklassa
  nykyisin
  säädetään, jotta lievennettäisiin unionin aiemman pähkinätukijärjestelmän tuotannosta irrottamisen vaikutuksia. Koska mainittu asetus on kumottava, kyseisistä kansallisista tuista olisi selkeyden vuoksi säädettävä tässä asetuksessa.

| (129) | Jäsenvaltioiden olisi voitava myöntää edelleenkin kansallisia pähkinätukia, kuten asetuksen (EY) N:o 73/2009 120 artiklassa säädetään, jotta lievennettäisiin unionin aiemman pähkinätukijärjestelmän tuotannosta irrottamisen vaikutuksia. Koska mainittu asetus on kumottava, kyseisistä kansallisista tuista olisi selkeyden vuoksi säädettävä tässä asetuksessa. |
| --- | --- |

(129)

Jäsenvaltioiden olisi voitava myöntää edelleenkin kansallisia pähkinätukia, kuten asetuksen (EY) N:o 73/2009 120 artiklassa säädetään, jotta lievennettäisiin unionin aiemman pähkinätukijärjestelmän tuotannosta irrottamisen vaikutuksia. Koska mainittu asetus on kumottava, kyseisistä kansallisista tuista olisi selkeyden vuoksi säädettävä tässä asetuksessa.

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 131 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (131 a) | Maatalouden kirjanpidon tietoverkon keräämät tiedot olisi otettava huomioon laadittaessa tutkimuksia, joilla pyritään ehkäisemään kriisejä maatalouden eri aloilla, koska ne ilmentävät tilojen tehokkuutta. Näiden tietojen olisi oltava hyödyllinen väline kriisien ehkäisyssä ja hallinnassa. |

Komission teksti

Tarkistus

(131 a)

Maatalouden kirjanpidon tietoverkon keräämät tiedot olisi otettava huomioon laadittaessa tutkimuksia, joilla pyritään ehkäisemään kriisejä maatalouden eri aloilla, koska ne ilmentävät tilojen tehokkuutta. Näiden tietojen olisi oltava hyödyllinen väline kriisien ehkäisyssä ja hallinnassa.

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 133 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (133) | Jotta voitaisiin reagoida tehokkaasti
  markkinahäiriöiden uhkiin
  , jotka johtuvat sisäisillä tai ulkoisilla markkinoilla esiintyvistä merkittävistä hintojen nousuista tai laskuista tai muista markkinoihin vaikuttavista tekijöistä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat asianomaisen alan osalta tarvittavia toimenpiteitä, mukaan lukien tarvittaessa toimenpide, jolla laajennetaan tai muutetaan tässä asetuksessa säädettyjen muiden toimenpiteiden soveltamisalaa, kestoa tai muita näkökohtia tai jolla keskeytetään tuontitullit kokonaan tai osittain tiettyjen määrien ja/tai kausien osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(133)

Jotta voitaisiin reagoida tehokkaasti
  markkinahäiriöiden uhkiin
  , jotka johtuvat sisäisillä tai ulkoisilla markkinoilla esiintyvistä merkittävistä hintojen nousuista tai laskuista tai muista markkinoihin vaikuttavista tekijöistä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat asianomaisen alan osalta tarvittavia toimenpiteitä, mukaan lukien tarvittaessa toimenpide, jolla laajennetaan tai muutetaan tässä asetuksessa säädettyjen muiden toimenpiteiden soveltamisalaa, kestoa tai muita näkökohtia tai jolla keskeytetään tuontitullit kokonaan tai osittain tiettyjen määrien ja/tai kausien osalta.

| (133) | Jotta voitaisiin reagoida tehokkaasti
  markkinahäiriöihin
  , jotka johtuvat sisäisillä tai ulkoisilla markkinoilla esiintyvistä merkittävistä hintojen nousuista tai laskuista
  tai tuotantokustannusten huomattavasta noususta
  tai muista markkinoihin vaikuttavista tekijöistä
  , jos tilanne todennäköisesti jatkuu tai heikkenee entisestään,
  komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat asianomaisen alan osalta tarvittavia toimenpiteitä, mukaan lukien tarvittaessa toimenpide, jolla laajennetaan tai muutetaan tässä asetuksessa säädettyjen muiden toimenpiteiden soveltamisalaa, kestoa tai muita näkökohtia tai jolla keskeytetään tuontitullit kokonaan tai osittain tiettyjen määrien ja/tai kausien osalta. |
| --- | --- |

(133)

Jotta voitaisiin reagoida tehokkaasti
  markkinahäiriöihin
  , jotka johtuvat sisäisillä tai ulkoisilla markkinoilla esiintyvistä merkittävistä hintojen nousuista tai laskuista
  tai tuotantokustannusten huomattavasta noususta
  tai muista markkinoihin vaikuttavista tekijöistä
  , jos tilanne todennäköisesti jatkuu tai heikkenee entisestään,
  komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat asianomaisen alan osalta tarvittavia toimenpiteitä, mukaan lukien tarvittaessa toimenpide, jolla laajennetaan tai muutetaan tässä asetuksessa säädettyjen muiden toimenpiteiden soveltamisalaa, kestoa tai muita näkökohtia tai jolla keskeytetään tuontitullit kokonaan tai osittain tiettyjen määrien ja/tai kausien osalta.

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 135 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (135) | Yrityksiä, jäsenvaltioita ja/tai kolmansia maita voidaan vaatia toimittamaan tiedonantoja tämän asetuksen soveltamiseksi, maataloustuotteiden markkinoiden seuraamiseksi, analysoimiseksi ja hallinnoimiseksi, markkinoiden avoimuuden varmistamiseksi sekä YMP:n toimenpiteiden moitteettoman toiminnan ja tarkistamisen, valvonnan, seurannan, arvioimisen ja tilintarkastamisen varmistamiseksi sekä kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien kyseisten sopimusten mukaiset ilmoitusvaatimukset. Yhdenmukaistetun, virtaviivaistetun ja yksinkertaistetun lähestymistavan varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta
  toteuttaa kaikki
  tiedonantoihin
  liittyvät tarvittavat toimenpiteet
  . Komission olisi tällöin otettava huomioon tietotarpeet ja mahdollisten tietolähteiden välinen synergia. |

Komission teksti

Tarkistus

(135)

Yrityksiä, jäsenvaltioita ja/tai kolmansia maita voidaan vaatia toimittamaan tiedonantoja tämän asetuksen soveltamiseksi, maataloustuotteiden markkinoiden seuraamiseksi, analysoimiseksi ja hallinnoimiseksi, markkinoiden avoimuuden varmistamiseksi sekä YMP:n toimenpiteiden moitteettoman toiminnan ja tarkistamisen, valvonnan, seurannan, arvioimisen ja tilintarkastamisen varmistamiseksi sekä kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien kyseisten sopimusten mukaiset ilmoitusvaatimukset. Yhdenmukaistetun, virtaviivaistetun ja yksinkertaistetun lähestymistavan varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta
  toteuttaa kaikki
  tiedonantoihin
  liittyvät tarvittavat toimenpiteet
  . Komission olisi tällöin otettava huomioon tietotarpeet ja mahdollisten tietolähteiden välinen synergia.

| (135) | Yrityksiä, jäsenvaltioita ja/tai kolmansia maita voidaan vaatia toimittamaan tiedonantoja tämän asetuksen soveltamiseksi, maataloustuotteiden markkinoiden seuraamiseksi, analysoimiseksi ja hallinnoimiseksi, markkinoiden avoimuuden varmistamiseksi sekä YMP:n toimenpiteiden moitteettoman toiminnan ja tarkistamisen, valvonnan, seurannan, arvioimisen ja tilintarkastamisen varmistamiseksi sekä kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien kyseisten sopimusten mukaiset ilmoitusvaatimukset. Yhdenmukaistetun, virtaviivaistetun ja yksinkertaistetun lähestymistavan varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta
  hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädöksiä, jotka koskevat
  tiedonantoihin
  liittyviä tarvittavia toimenpiteitä
  . Komission olisi tällöin otettava huomioon tietotarpeet ja mahdollisten tietolähteiden välinen synergia
  sekä valvottava sen periaatteen noudattamista, jonka mukaan henkilötietoja ei saa myöhemmin käsitellä tietojen keruun alkuperäisen tarkoituksen kanssa yhteensopimattomalla tavalla, kuten Euroopan tietosuojavaltuutettu suositteli 14. joulukuuta 2011 antamassaan lausunnossa

   (5). |
| --- | --- |

(135)

Yrityksiä, jäsenvaltioita ja/tai kolmansia maita voidaan vaatia toimittamaan tiedonantoja tämän asetuksen soveltamiseksi, maataloustuotteiden markkinoiden seuraamiseksi, analysoimiseksi ja hallinnoimiseksi, markkinoiden avoimuuden varmistamiseksi sekä YMP:n toimenpiteiden moitteettoman toiminnan ja tarkistamisen, valvonnan, seurannan, arvioimisen ja tilintarkastamisen varmistamiseksi sekä kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien kyseisten sopimusten mukaiset ilmoitusvaatimukset. Yhdenmukaistetun, virtaviivaistetun ja yksinkertaistetun lähestymistavan varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta
  hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädöksiä, jotka koskevat
  tiedonantoihin
  liittyviä tarvittavia toimenpiteitä
  . Komission olisi tällöin otettava huomioon tietotarpeet ja mahdollisten tietolähteiden välinen synergia
  sekä valvottava sen periaatteen noudattamista, jonka mukaan henkilötietoja ei saa myöhemmin käsitellä tietojen keruun alkuperäisen tarkoituksen kanssa yhteensopimattomalla tavalla, kuten Euroopan tietosuojavaltuutettu suositteli 14. joulukuuta 2011 antamassaan lausunnossa

   (5).

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 137 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (137) | Sovelletaan yksilöiden suojelua henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaata liikkuvuutta koskevaa unionin lainsäädäntöä, erityisesti yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY ja yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001. |

Komission teksti

Tarkistus

(137)

Sovelletaan yksilöiden suojelua henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaata liikkuvuutta koskevaa unionin lainsäädäntöä, erityisesti yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY ja yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001.

| (137) | Sovelletaan yksilöiden suojelua henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaata liikkuvuutta koskevaa unionin lainsäädäntöä, erityisesti yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (6) ja yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (7). |
| --- | --- |

(137)

Sovelletaan yksilöiden suojelua henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaata liikkuvuutta koskevaa unionin lainsäädäntöä, erityisesti yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (6) ja yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (7).

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 139 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (139) | Jotta siirtyminen asetuksessa
  (EU) N:o [KOM(2010)799]
  säädetyistä järjestelyistä tässä asetuksessa säädettyihin järjestelyihin olisi joustava, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat yritysten saavutettujen oikeuksien ja oikeutettujen odotusten suojaamiseksi tarvittavia toimenpiteitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(139)

Jotta siirtyminen asetuksessa
  (EU) N:o [KOM(2010)799]
  säädetyistä järjestelyistä tässä asetuksessa säädettyihin järjestelyihin olisi joustava, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat yritysten saavutettujen oikeuksien ja oikeutettujen odotusten suojaamiseksi tarvittavia toimenpiteitä.

| (139) | Jotta siirtyminen asetuksessa
  (EY) N:o 1234/2007
  säädetyistä järjestelyistä tässä asetuksessa säädettyihin järjestelyihin olisi joustava, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat yritysten saavutettujen oikeuksien ja oikeutettujen odotusten suojaamiseksi tarvittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(139)

Jotta siirtyminen asetuksessa
  (EY) N:o 1234/2007
  säädetyistä järjestelyistä tässä asetuksessa säädettyihin järjestelyihin olisi joustava, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat yritysten saavutettujen oikeuksien ja oikeutettujen odotusten suojaamiseksi tarvittavia toimenpiteitä.

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 140 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (140) | Kiireellisen menettelyn käyttö
  olisi
  varattava poikkeuksellisiin tapauksiin, joissa on välttämätöntä
  reagoida tehokkaasti
  markkinahäiriöiden uhkiin, tai jos markkinat häiriintyvät
  .
  Kiireellisen menettelyn valinta olisi perusteltava, ja tapaukset, joissa kiireellistä menettelyä olisi käytettävä, olisi täsmennettävä. |

Komission teksti

Tarkistus

(140)

Kiireellisen menettelyn käyttö
  olisi
  varattava poikkeuksellisiin tapauksiin, joissa on välttämätöntä
  reagoida tehokkaasti
  markkinahäiriöiden uhkiin, tai jos markkinat häiriintyvät
  .
  Kiireellisen menettelyn valinta olisi perusteltava, ja tapaukset, joissa kiireellistä menettelyä olisi käytettävä, olisi täsmennettävä.

| (140) | Kiireellistä menettelyä
  olisi
  käytettävä, jotta voitaisiin
  reagoida tehokkaasti
  tiettyihin markkinahäiriöihin, ja tuholaisten, eläin- ja kasvitautien, eläinten tai kasvien terveyden riskeistä johtuvan kuluttajien luottamuksen menettämisen torjumiseksi tai erityisten ongelmien ratkaisemiseksi
  . |
| --- | --- |

(140)

Kiireellistä menettelyä
  olisi
  käytettävä, jotta voitaisiin
  reagoida tehokkaasti
  tiettyihin markkinahäiriöihin, ja tuholaisten, eläin- ja kasvitautien, eläinten tai kasvien terveyden riskeistä johtuvan kuluttajien luottamuksen menettämisen torjumiseksi tai erityisten ongelmien ratkaisemiseksi
  .

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 143 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (143) | Komission olisi hyväksyttävä välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä, jos tämä on tarpeen asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka liittyvät unionin suojatoimenpiteiden toteuttamiseen, muuttamiseen tai kumoamiseen, jalostusmenettelyn taikka sisäisen tai ulkoisen jalostusmenettelyn käytön keskeyttämiseen, jotta markkinatilanteeseen voitaisiin reagoida tarvittaessa välittömästi
  , ja erityisten ongelmien kiireelliseen ratkaisemiseen, jos tällainen välitön toiminta on ongelmien ratkaisemiseksi tarpeen
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(143)

Komission olisi hyväksyttävä välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä, jos tämä on tarpeen asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka liittyvät unionin suojatoimenpiteiden toteuttamiseen, muuttamiseen tai kumoamiseen, jalostusmenettelyn taikka sisäisen tai ulkoisen jalostusmenettelyn käytön keskeyttämiseen, jotta markkinatilanteeseen voitaisiin reagoida tarvittaessa välittömästi
  , ja erityisten ongelmien kiireelliseen ratkaisemiseen, jos tällainen välitön toiminta on ongelmien ratkaisemiseksi tarpeen
  .

| (143) | Komission olisi hyväksyttävä välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä, jos tämä on tarpeen asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka liittyvät unionin suojatoimenpiteiden toteuttamiseen, muuttamiseen tai kumoamiseen, jalostusmenettelyn taikka sisäisen tai ulkoisen jalostusmenettelyn käytön keskeyttämiseen, jotta markkinatilanteeseen voitaisiin reagoida tarvittaessa välittömästi. |
| --- | --- |

(143)

Komission olisi hyväksyttävä välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä, jos tämä on tarpeen asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka liittyvät unionin suojatoimenpiteiden toteuttamiseen, muuttamiseen tai kumoamiseen, jalostusmenettelyn taikka sisäisen tai ulkoisen jalostusmenettelyn käytön keskeyttämiseen, jotta markkinatilanteeseen voitaisiin reagoida tarvittaessa välittömästi.

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 143 a kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (143 a) | Olisi hyväksyttävä turvatoimenpiteitä erityisesti silloin, kun kolmansista maista tuodut maataloustuotteet eivät takaa elintarvikkeiden turvallisuutta tai jäljitettävyyttä eivätkä täytä sisämarkkinoita varten laadittuja kaikkia terveyttä, ympäristöä ja eläinten hyvinvointia koskevia edellytyksiä, kun ilmenee markkinakriisejä tai kun havaitaan puutteita, jotka koskevat hintoihin, määriin tai aikatauluun liittyviä vientitodistusten ehtoja. Maataloustuotteiden tuontia koskevien ehtojen noudattamisen valvontaa olisi harjoitettava reaaliajassa unionin tuontia koskevan yhdennetyn järjestelmän kautta. |

Komission teksti

Tarkistus

(143 a)

Olisi hyväksyttävä turvatoimenpiteitä erityisesti silloin, kun kolmansista maista tuodut maataloustuotteet eivät takaa elintarvikkeiden turvallisuutta tai jäljitettävyyttä eivätkä täytä sisämarkkinoita varten laadittuja kaikkia terveyttä, ympäristöä ja eläinten hyvinvointia koskevia edellytyksiä, kun ilmenee markkinakriisejä tai kun havaitaan puutteita, jotka koskevat hintoihin, määriin tai aikatauluun liittyviä vientitodistusten ehtoja. Maataloustuotteiden tuontia koskevien ehtojen noudattamisen valvontaa olisi harjoitettava reaaliajassa unionin tuontia koskevan yhdennetyn järjestelmän kautta.

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 146 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (146) | Asetuksen (EU) N:o [KOM(2010)799] mukaisesti useiden alakohtaisten toimenpiteiden, kuten maitokiintiöiden, sokerikiintiöiden ja muiden sokerialan toimenpiteiden ja viiniköynnösten istutusrajoitusten sekä eräiden valtiontukien voimassaoloaika päättyy kohtuullisen ajan kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. Asetuksen (EU) N:o [KOM(2010)799] kumoamisen jälkeen asiaa koskevien säännösten soveltamista olisi jatkettava kyseisten järjestelmien voimassaolon päättymiseen asti. |

Komission teksti

Tarkistus

(146)

Asetuksen (EU) N:o [KOM(2010)799] mukaisesti useiden alakohtaisten toimenpiteiden, kuten maitokiintiöiden, sokerikiintiöiden ja muiden sokerialan toimenpiteiden ja viiniköynnösten istutusrajoitusten sekä eräiden valtiontukien voimassaoloaika päättyy kohtuullisen ajan kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. Asetuksen (EU) N:o [KOM(2010)799] kumoamisen jälkeen asiaa koskevien säännösten soveltamista olisi jatkettava kyseisten järjestelmien voimassaolon päättymiseen asti.

Poistetaan.

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 147 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (147) | Jotta varmistettaisiin joustava siirtyminen asetuksessa (EU) N:o [KOM(2010)799] säädetyistä järjestelyistä tämän asetuksen säännöksiin, komissiolle olisi annettava valtuudet vahvistaa siirtymätoimenpiteitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(147)

Jotta varmistettaisiin joustava siirtyminen asetuksessa (EU) N:o [KOM(2010)799] säädetyistä järjestelyistä tämän asetuksen säännöksiin, komissiolle olisi annettava valtuudet vahvistaa siirtymätoimenpiteitä.

Poistetaan.

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 149 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (149) | Kun kyseessä ovat maito- ja maitotuotealan sopimussuhteet, tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perusteltuja maitoalan markkinoiden nykyisen taloudellisen tilanteen ja toimitusketjun rakenteen kannalta. Sen vuoksi niitä olisi sovellettava riittävän kauan (sekä ennen maitokiintiöiden lakkauttamista että sen jälkeen), jotta niiden vaikutukset olisivat mahdollisimman tehokkaita. Toimenpiteiden kauaskantoisuuden vuoksi niiden olisi kuitenkin oltava luonteeltaan tilapäisiä, ja niitä olisi arvioitava uudelleen. Komission olisi laadittava kertomukset, joissa se tarkastelee maitomarkkinoiden kehitystä ja erityisesti yhteistuotantosopimusten tekemiseksi tuottajille tarjottavia kannustimia ja jotka se toimittaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2014 ja 31 päivänä joulukuuta 2018, |

Komission teksti

Tarkistus

(149)

Kun kyseessä ovat maito- ja maitotuotealan sopimussuhteet, tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perusteltuja maitoalan markkinoiden nykyisen taloudellisen tilanteen ja toimitusketjun rakenteen kannalta. Sen vuoksi niitä olisi sovellettava riittävän kauan (sekä ennen maitokiintiöiden lakkauttamista että sen jälkeen), jotta niiden vaikutukset olisivat mahdollisimman tehokkaita. Toimenpiteiden kauaskantoisuuden vuoksi niiden olisi kuitenkin oltava luonteeltaan tilapäisiä, ja niitä olisi arvioitava uudelleen. Komission olisi laadittava kertomukset, joissa se tarkastelee maitomarkkinoiden kehitystä ja erityisesti yhteistuotantosopimusten tekemiseksi tuottajille tarjottavia kannustimia ja jotka se toimittaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2014 ja 31 päivänä joulukuuta 2018,

| (149) | Kun kyseessä ovat maito- ja maitotuotealan sopimussuhteet, tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perusteltuja maitoalan markkinoiden nykyisen taloudellisen tilanteen ja toimitusketjun rakenteen kannalta. Sen vuoksi niitä olisi sovellettava riittävän kauan (sekä ennen maitokiintiöiden lakkauttamista että sen jälkeen), jotta niiden vaikutukset olisivat mahdollisimman tehokkaita. Toimenpiteiden kauaskantoisuuden vuoksi niiden olisi kuitenkin oltava luonteeltaan tilapäisiä, ja niitä olisi arvioitava uudelleen
  sen selvittämiseksi, miten ne ovat toimineet ja olisiko niiden soveltamista jatkettava
  . Komission olisi laadittava kertomukset, joissa se tarkastelee maitomarkkinoiden kehitystä ja erityisesti yhteistuotantosopimusten tekemiseksi tuottajille tarjottavia kannustimia ja jotka se toimittaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2014 ja 31 päivänä joulukuuta 2018, |
| --- | --- |

(149)

Kun kyseessä ovat maito- ja maitotuotealan sopimussuhteet, tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perusteltuja maitoalan markkinoiden nykyisen taloudellisen tilanteen ja toimitusketjun rakenteen kannalta. Sen vuoksi niitä olisi sovellettava riittävän kauan (sekä ennen maitokiintiöiden lakkauttamista että sen jälkeen), jotta niiden vaikutukset olisivat mahdollisimman tehokkaita. Toimenpiteiden kauaskantoisuuden vuoksi niiden olisi kuitenkin oltava luonteeltaan tilapäisiä, ja niitä olisi arvioitava uudelleen
  sen selvittämiseksi, miten ne ovat toimineet ja olisiko niiden soveltamista jatkettava
  . Komission olisi laadittava kertomukset, joissa se tarkastelee maitomarkkinoiden kehitystä ja erityisesti yhteistuotantosopimusten tekemiseksi tuottajille tarjottavia kannustimia ja jotka se toimittaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2014 ja 31 päivänä joulukuuta 2018,

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 150 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (150 a) | Kansainvälisten markkinoiden kehitys, maailman väestönkasvu sekä kohtuuhintaisten elintarvikkeiden unionin väestölle tarjoamisen strateginen luonne tulevat mullistamaan ympäristön, jossa eurooppalainen maanviljely kehittyy. Näin ollen komission on esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään neljän vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta kertomus markkinoiden kehityksestä sekä maatalousmarkkinoiden hallintavälineiden tulevaisuudesta. Kertomuksessa on arvioitava nykyisten markkinoiden hallinnan välineiden riittävyyttä uudessa kansainvälisessä tilanteessa sekä tarvittaessa mahdollisuutta perustaa strategisia varastoja. Siihen on liitettävä tarvittavat ehdotukset unionin pitkän ajanjakson strategiaksi perussopimuksen 39 artiklan tavoitteiden täyttämiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(150 a)

Kansainvälisten markkinoiden kehitys, maailman väestönkasvu sekä kohtuuhintaisten elintarvikkeiden unionin väestölle tarjoamisen strateginen luonne tulevat mullistamaan ympäristön, jossa eurooppalainen maanviljely kehittyy. Näin ollen komission on esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään neljän vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta kertomus markkinoiden kehityksestä sekä maatalousmarkkinoiden hallintavälineiden tulevaisuudesta. Kertomuksessa on arvioitava nykyisten markkinoiden hallinnan välineiden riittävyyttä uudessa kansainvälisessä tilanteessa sekä tarvittaessa mahdollisuutta perustaa strategisia varastoja. Siihen on liitettävä tarvittavat ehdotukset unionin pitkän ajanjakson strategiaksi perussopimuksen 39 artiklan tavoitteiden täyttämiseksi.

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Edellä 1 kohdassa määritellyt maataloustuotteet jaetaan seuraaviin, liitteessä I lueteltuihin aloihin: | 2.   Edellä 1 kohdassa määritellyt maataloustuotteet jaetaan seuraaviin,
  tämän asetuksen
  liitteessä I lueteltuihin aloihin: |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Edellä 1 kohdassa määritellyt maataloustuotteet jaetaan seuraaviin, liitteessä I lueteltuihin aloihin:

2.   Edellä 1 kohdassa määritellyt maataloustuotteet jaetaan seuraaviin,
  tämän asetuksen
  liitteessä I lueteltuihin aloihin:

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 2 kohta – j alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| j) | hedelmä- ja vihannesjalosteet, liitteessä I oleva X osa; |

Komission teksti

Tarkistus

j)

hedelmä- ja vihannesjalosteet, liitteessä I oleva X osa;

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 2 kohta – m alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| m) | elävät kasvit, liitteessä I oleva XIII osa; |

Komission teksti

Tarkistus

m)

elävät kasvit, liitteessä I oleva XIII osa;

| m) | elävät puut ja muut
  elävät kasvit,
  sipulit, juuret ja niiden kaltaiset tuotteet, leikkokukat ja leikkovihreä,
  liitteessä I oleva XIII osa; |
| --- | --- |

m)

elävät puut ja muut
  elävät kasvit,
  sipulit, juuret ja niiden kaltaiset tuotteet, leikkokukat ja leikkovihreä,
  liitteessä I oleva XIII osa;

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 2 kohta – u alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| u) | etyylialkoholi, liitteessä I oleva XXI osa; |

Komission teksti

Tarkistus

u)

etyylialkoholi, liitteessä I oleva XXI osa;

| u) | maatalousperäinen
  etyylialkoholi, liitteessä I oleva XXI osa; |
| --- | --- |

u)

maatalousperäinen
  etyylialkoholi, liitteessä I oleva XXI osa;

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 2 kohta – v alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| v) | mehiläishoito
  , liitteessä I oleva XXII osa; |

Komission teksti

Tarkistus

v)

mehiläishoito
  , liitteessä I oleva XXII osa;

| v) | mehiläistuotteet
  , liitteessä I oleva XXII osa; |
| --- | --- |

v)

mehiläistuotteet
  , liitteessä I oleva XXII osa;

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.
     
  Ottaen huomioon riisialan erityispiirteet siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 161 artiklan mukaisesti liitteessä II olevassa I osassa esitettyjen riisialaa koskevien määritelmien saattamiseksi ajan tasalle. | Poistetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

3.
     
  Ottaen huomioon riisialan erityispiirteet siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 161 artiklan mukaisesti liitteessä II olevassa I osassa esitettyjen riisialaa koskevien määritelmien saattamiseksi ajan tasalle.

Poistetaan.

Tarkistus 100

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Tässä asetuksessa ”epäsuotuisilla sääoloilla” tarkoitetaan luonnonmullistukseen rinnastettavissa olevia epäsuotuisia sääoloja, kuten hallaa, rakeita, jäätä, sadetta tai kuivuutta, jotka tuhoavat tai vähentävät yli 30 prosenttia viljelijän keskimääräisestä vuosituotannosta. Keskimääräinen vuosituotanto lasketaan edellisen kolmivuotisvuoden tai edelliseen viisivuotiskauteen perustuvan kolmen vuoden keskimääräisen vuosituotannon perusteella, lukuun ottamatta suurinta ja pienintä määrää. |

Komission teksti

Tarkistus

4 a.
     
  Tässä asetuksessa ”epäsuotuisilla sääoloilla” tarkoitetaan luonnonmullistukseen rinnastettavissa olevia epäsuotuisia sääoloja, kuten hallaa, rakeita, jäätä, sadetta tai kuivuutta, jotka tuhoavat tai vähentävät yli 30 prosenttia viljelijän keskimääräisestä vuosituotannosta. Keskimääräinen vuosituotanto lasketaan edellisen kolmivuotisvuoden tai edelliseen viisivuotiskauteen perustuvan kolmen vuoden keskimääräisen vuosituotannon perusteella, lukuun ottamatta suurinta ja pienintä määrää.

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 4 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 b.
     
  Tässä asetuksessa ”kestävän tuotannon kehittyneillä järjestelmillä”, ”kestävän tuotannon kehittyneillä menetelmillä” ja ”kestävän tuotannon kehittyneillä toimenpiteillä” tarkoitetaan maatalouskäytäntöjä, jotka ovat edistyneempiä kuin asetuksessa (EU) N:o [...] (horisontaalinen YMP-asetus) säädetyt täydennettävät ehdot ja joita kehitetään jatkuvasti luonnonmukaisten ravintoaineiden, veden kiertokulun ja energiavirtojen hallitsemiseksi, jotta vähennetään ympäristöhaittoja ja uusiutumattomien varojen haaskausta ja säilytetään viljelykasvien, karjan ja luonnon monimuotoisuuden korkea taso tuotantojärjestelmissä. |

Komission teksti

Tarkistus

4 b.
     
  Tässä asetuksessa ”kestävän tuotannon kehittyneillä järjestelmillä”, ”kestävän tuotannon kehittyneillä menetelmillä” ja ”kestävän tuotannon kehittyneillä toimenpiteillä” tarkoitetaan maatalouskäytäntöjä, jotka ovat edistyneempiä kuin asetuksessa (EU) N:o [...] (horisontaalinen YMP-asetus) säädetyt täydennettävät ehdot ja joita kehitetään jatkuvasti luonnonmukaisten ravintoaineiden, veden kiertokulun ja energiavirtojen hallitsemiseksi, jotta vähennetään ympäristöhaittoja ja uusiutumattomien varojen haaskausta ja säilytetään viljelykasvien, karjan ja luonnon monimuotoisuuden korkea taso tuotantojärjestelmissä.

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

4 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio voi mukauttaa
  tarvittaessa yhdistetyn nimikkeistön muutosten johdosta
  täytäntöönpanosäädöksillä
  tuotteiden
  kuvausta
  ja
  viittauksia
  yhdistetyn nimikkeistön nimikkeisiin ja alanimikkeisiin tässä asetuksessa
  tai muissa perussopimuksen 43 artiklan nojalla annetuissa säädöksissä
  .
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti
  tarvittaessa yhdistetyn nimikkeistön muutosten johdosta tuotteiden
  kuvausta
  ja
  viittauksia mukauttamiseksi
  yhdistetyn nimikkeistön nimikkeisiin ja alanimikkeisiin tässä asetuksessa. |

Komission teksti

Tarkistus

Komissio voi mukauttaa
  tarvittaessa yhdistetyn nimikkeistön muutosten johdosta
  täytäntöönpanosäädöksillä
  tuotteiden
  kuvausta
  ja
  viittauksia
  yhdistetyn nimikkeistön nimikkeisiin ja alanimikkeisiin tässä asetuksessa
  tai muissa perussopimuksen 43 artiklan nojalla annetuissa säädöksissä
  .
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti
  tarvittaessa yhdistetyn nimikkeistön muutosten johdosta tuotteiden
  kuvausta
  ja
  viittauksia mukauttamiseksi
  yhdistetyn nimikkeistön nimikkeisiin ja alanimikkeisiin tässä asetuksessa.

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | tietyn vuoden 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta banaanialalla; |

Komission teksti

Tarkistus

a)

tietyn vuoden 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta banaanialalla;

| a) | tietyn vuoden 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta
  hedelmä ja vihannesalalla, hedelmä- ja vihannesjalosteiden alalla ja
  banaanialalla; |
| --- | --- |

a)

tietyn vuoden 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta
  hedelmä ja vihannesalalla, hedelmä- ja vihannesjalosteiden alalla ja
  banaanialalla;

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ottaen huomioon hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan erityispiirteet siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti kyseisten tuotteiden markkinointivuosien vahvistamiseksi. | Poistetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

Ottaen huomioon hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan erityispiirteet siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti kyseisten tuotteiden markkinointivuosien vahvistamiseksi.

Poistetaan.

Tarkistus 105

Ehdotus asetukseksi

7 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7 artikla | 7 artikla |
| Viitehinnat | Viitehinnat |
| Vahvistetaan seuraavat viitehinnat: | 1.
     
  Tämän asetuksen II osan I osaston I luvun ja V osan I luvun soveltamiseksi
  vahvistetaan seuraavat viitehinnat: |
| a) | vilja-alalla 101,31 euroa tonnilta; viitehinta koskee purkamatonta varastoon toimitettua tuotetta tukkuportaassa; |

Komission teksti

Tarkistus

7 artikla

7 artikla

Viitehinnat

Viitehinnat

Vahvistetaan seuraavat viitehinnat:

1.
     
  Tämän asetuksen II osan I osaston I luvun ja V osan I luvun soveltamiseksi
  vahvistetaan seuraavat viitehinnat:

a)

vilja-alalla 101,31 euroa tonnilta; viitehinta koskee purkamatonta varastoon toimitettua tuotetta tukkuportaassa;

| a) | vilja-alalla 101,31 euroa tonnilta; viitehinta koskee purkamatonta varastoon toimitettua tuotetta tukkuportaassa; |
| --- | --- |

a)

vilja-alalla 101,31 euroa tonnilta; viitehinta koskee purkamatonta varastoon toimitettua tuotetta tukkuportaassa;

| b) | paddy- eli raakariisin osalta 150 euroa tonnilta vakiolaadulle sellaisena kuin se määritellään liitteessä III olevassa A kohdassa; viitehinta koskee purkamatonta varastoon toimitettua tuotetta tukkuportaassa; |
| --- | --- |

b)

paddy- eli raakariisin osalta 150 euroa tonnilta vakiolaadulle sellaisena kuin se määritellään liitteessä III olevassa A kohdassa; viitehinta koskee purkamatonta varastoon toimitettua tuotetta tukkuportaassa;

| b) | paddy- eli raakariisin osalta 150 euroa tonnilta vakiolaadulle sellaisena kuin se määritellään liitteessä III olevassa A kohdassa; viitehinta koskee purkamatonta varastoon toimitettua tuotetta tukkuportaassa; |
| --- | --- |

b)

paddy- eli raakariisin osalta 150 euroa tonnilta vakiolaadulle sellaisena kuin se määritellään liitteessä III olevassa A kohdassa; viitehinta koskee purkamatonta varastoon toimitettua tuotetta tukkuportaassa;

| c) | liitteessä III olevassa B kohdassa määritellyn vakiolaatuisen, pakkaamattoman sokerin osalta, vapaasti tehtaalla: |
| --- | --- |

c)

liitteessä III olevassa B kohdassa määritellyn vakiolaatuisen, pakkaamattoman sokerin osalta, vapaasti tehtaalla:

| c) | liitteessä III olevassa B kohdassa määritellyn vakiolaatuisen, pakkaamattoman sokerin osalta, vapaasti tehtaalla: |
| --- | --- |

c)

liitteessä III olevassa B kohdassa määritellyn vakiolaatuisen, pakkaamattoman sokerin osalta, vapaasti tehtaalla:

| | i) | valkoinen sokeri: 404,4 euroa/tonni; |
| --- | --- | --- |

i)

valkoinen sokeri: 404,4 euroa/tonni;

| | i) | valkoinen sokeri: 404,4 euroa/tonni; |
| --- | --- | --- |

i)

valkoinen sokeri: 404,4 euroa/tonni;

| | ii) | raakasokeri: 335,2 euroa/tonni; |
| --- | --- | --- |

ii)

raakasokeri: 335,2 euroa/tonni;

| | ii) | raakasokeri: 335,2 euroa/tonni; |
| --- | --- | --- |

ii)

raakasokeri: 335,2 euroa/tonni;

| d) | naudanliha-alalla 2 224 euroa tonnilta urospuolisten nautojen laatuluokkaan R3 kuuluville ruhoille
  18 artiklan 8 kohdan a alakohdan
  mukaisen unionin täysikasvuisten nautaeläinten ruhojen luokitteluasteikon mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

naudanliha-alalla 2 224 euroa tonnilta urospuolisten nautojen laatuluokkaan R3 kuuluville ruhoille
  18 artiklan 8 kohdan a alakohdan
  mukaisen unionin täysikasvuisten nautaeläinten ruhojen luokitteluasteikon mukaisesti;

| d) | naudanliha-alalla 2 224 euroa tonnilta urospuolisten nautojen laatuluokkaan R3 kuuluville ruhoille
  9 a artiklan
  mukaisen unionin täysikasvuisten nautaeläinten ruhojen luokitteluasteikon mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

naudanliha-alalla 2 224 euroa tonnilta urospuolisten nautojen laatuluokkaan R3 kuuluville ruhoille
  9 a artiklan
  mukaisen unionin täysikasvuisten nautaeläinten ruhojen luokitteluasteikon mukaisesti;

| e) | maito- ja maitotuotealalla: |
| --- | --- |

e)

maito- ja maitotuotealalla:

| e) | maito- ja maitotuotealalla: |
| --- | --- |

e)

maito- ja maitotuotealalla:

| | i) | 246,39 euroa 100 kilogrammalta voita; |
| --- | --- | --- |

i)

246,39 euroa 100 kilogrammalta voita;

| | i) | 246,39 euroa 100 kilogrammalta voita; |
| --- | --- | --- |

i)

246,39 euroa 100 kilogrammalta voita;

| | ii) | 169,80 euroa 100 kilogrammalta rasvatonta maitojauhetta; |
| --- | --- | --- |

ii)

169,80 euroa 100 kilogrammalta rasvatonta maitojauhetta;

| | ii) | 169,80 euroa 100 kilogrammalta rasvatonta maitojauhetta; |
| --- | --- | --- |

ii)

169,80 euroa 100 kilogrammalta rasvatonta maitojauhetta;

| f) | sianlihan osalta 1 509,39 euroa tonnilta sikojen vakiolaatuisille ruhoille, jotka on määritelty painon ja vähärasvaisen lihan osuuden perusteella
  18 artiklan 8 kohdan
  mukaisen unionin sianruhojen luokitteluasteikon mukaisesti seuraavasti: |
| --- | --- |

f)

sianlihan osalta 1 509,39 euroa tonnilta sikojen vakiolaatuisille ruhoille, jotka on määritelty painon ja vähärasvaisen lihan osuuden perusteella
  18 artiklan 8 kohdan
  mukaisen unionin sianruhojen luokitteluasteikon mukaisesti seuraavasti:

| f) | sianlihan osalta 1 509,39 euroa tonnilta sikojen vakiolaatuisille ruhoille, jotka on määritelty painon ja vähärasvaisen lihan osuuden perusteella
  9 a artiklan
  mukaisen unionin sianruhojen luokitteluasteikon mukaisesti seuraavasti: |
| --- | --- |

f)

sianlihan osalta 1 509,39 euroa tonnilta sikojen vakiolaatuisille ruhoille, jotka on määritelty painon ja vähärasvaisen lihan osuuden perusteella
  9 a artiklan
  mukaisen unionin sianruhojen luokitteluasteikon mukaisesti seuraavasti:

| | i) | ruhot, joiden paino on vähintään 60 kilogrammaa mutta alle 120 kilogrammaa: luokka E; |
| --- | --- | --- |

i)

ruhot, joiden paino on vähintään 60 kilogrammaa mutta alle 120 kilogrammaa: luokka E;

| | i) | ruhot, joiden paino on vähintään 60 kilogrammaa mutta alle 120 kilogrammaa: luokka E; |
| --- | --- | --- |

i)

ruhot, joiden paino on vähintään 60 kilogrammaa mutta alle 120 kilogrammaa: luokka E;

| | ii) | ruhot, joiden paino on vähintään 120 kilogrammaa mutta enintään 180 kilogrammaa: luokka R. |
| --- | --- | --- |

ii)

ruhot, joiden paino on vähintään 120 kilogrammaa mutta enintään 180 kilogrammaa: luokka R.

| | ii) | ruhot, joiden paino on vähintään 120 kilogrammaa mutta enintään 180 kilogrammaa: luokka R. |
| --- | --- | --- |

ii)

ruhot, joiden paino on vähintään 120 kilogrammaa mutta enintään 180 kilogrammaa: luokka R.

| f a) | oliiviöljyalalla: |
| --- | --- |

f a)

oliiviöljyalalla:

| | i) | 2 388 euroa tonnilta ekstra-neitsytoliiviöljyn osalta; |
| --- | --- | --- |

i)

2 388 euroa tonnilta ekstra-neitsytoliiviöljyn osalta;

| | ii) | 2 295 euroa tonnilta neitsytoliiviöljyn osalta; |
| --- | --- | --- |

ii)

2 295 euroa tonnilta neitsytoliiviöljyn osalta;

| | iii) | 1 524 euroa tonnilta sellaisen oliivilamppuöljyn osalta, jonka vapaiden happojen aste on 2; määrästä vähennetään 36,70 euroa tonnilta kutakin vapaiden happojen lisäastetta kohden. |
| --- | --- | --- |

iii)

1 524 euroa tonnilta sellaisen oliivilamppuöljyn osalta, jonka vapaiden happojen aste on 2; määrästä vähennetään 36,70 euroa tonnilta kutakin vapaiden happojen lisäastetta kohden.

1 a.
     
  Viitehinnat on tarkistettava säännöllisesti objektiivisten kriteerien perusteella, nimittäin tuotannon kehityksen, tuotantokustannusten ja erityisesti tuotantopanosten ja markkinoiden kehityksen perusteella. Tarvittaessa viitehinnat on päivitettävä perussopimuksen 43 artiklan 2 kohdassa vahvistettua tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen.

Tarkistusten väliajat voivat vaihdella tuoteluokittain, ja niissä otetaan huomioon kunkin tuoteluokan hintavaihtelumalli.

Tarkistus 106

Ehdotus asetukseksi

9 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tukikelpoisten tuotteiden alkuperä | Tukikelpoisten tuotteiden alkuperä |
| Tuotteiden, joihin voidaan soveltaa julkisia interventio-ostoja tai joille myöntää yksityisen varastoinnin tukea, on oltava peräisin unionista. Lisäksi jos ne on saatu viljelykasveista, kyseisten viljelykasvien on oltava korjattu unionissa ja jos
  ne on saatu maidosta, kyseisen maidon on oltava tuotettu
  unionissa. | Tuotteiden, joihin voidaan soveltaa julkisia interventio-ostoja tai joille myöntää yksityisen varastoinnin tukea, on oltava peräisin unionista. Lisäksi jos ne on saatu viljelykasveista, kyseisten viljelykasvien on oltava korjattu unionissa ja jos
  kyse on eläintuotteista, koko tuotantoprosessin on oltava tapahtunut
  unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

Tukikelpoisten tuotteiden alkuperä

Tukikelpoisten tuotteiden alkuperä

Tuotteiden, joihin voidaan soveltaa julkisia interventio-ostoja tai joille myöntää yksityisen varastoinnin tukea, on oltava peräisin unionista. Lisäksi jos ne on saatu viljelykasveista, kyseisten viljelykasvien on oltava korjattu unionissa ja jos
  ne on saatu maidosta, kyseisen maidon on oltava tuotettu
  unionissa.

Tuotteiden, joihin voidaan soveltaa julkisia interventio-ostoja tai joille myöntää yksityisen varastoinnin tukea, on oltava peräisin unionista. Lisäksi jos ne on saatu viljelykasveista, kyseisten viljelykasvien on oltava korjattu unionissa ja jos
  kyse on eläintuotteista, koko tuotantoprosessin on oltava tapahtunut
  unionissa.

Tarkistus 107

Ehdotus asetukseksi

9 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 a artikla |
| | Unionin asteikot ja tarkastukset |
| | 1.
     
  Ruhojen luokittelua koskevia unionin asteikkoja sovelletaan liitteessä III a vahvistettujen sääntöjen mukaisesti seuraavilla aloilla: |
| | a) | täysikasvuisten nautaeläinten ruhoista saatu naudanliha; |

Komission teksti

Tarkistus

9 a artikla

Unionin asteikot ja tarkastukset

1.
     
  Ruhojen luokittelua koskevia unionin asteikkoja sovelletaan liitteessä III a vahvistettujen sääntöjen mukaisesti seuraavilla aloilla:

a)

täysikasvuisten nautaeläinten ruhoista saatu naudanliha;

| b) | muiden sikojen kuin siitossikojen ruhoista saatu sianliha. |
| --- | --- |

b)

muiden sikojen kuin siitossikojen ruhoista saatu sianliha.

Lampaan- ja vuohenliha-alalla jäsenvaltiot voivat soveltaa unionin lampaanruhojen luokitteluasteikkoa liitteessä III a olevan C kohdan sääntöjen mukaisesti.

2.
     
  Täysikasvuisten nautaeläinten ja lampaiden ruhojen luokittelua koskevat paikalla tehtävät tarkastukset suorittaa unionin puolesta unionin tarkastuskomitea, joka koostuu komission asiantuntijoista ja jäsenvaltioiden nimeämistä asiantuntijoista. Komitea antaa komissiolle ja jäsenvaltioille kertomuksen tehdyistä tarkastuksista.

Unioni vastaa tehdyistä tarkastuksista johtuvista kustannuksista.

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

10 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 10 artikla | 10 artikla |
| Julkiseen interventioon hyväksyttävät tuotteet | Julkiseen interventioon hyväksyttävät tuotteet |
| Julkista interventiota sovelletaan seuraaviin tuotteisiin tässä jaksossa säädetyin edellytyksin sekä komission 18 ja 19 artiklan mukaisesti antamilla delegoiduilla säädöksillä ja/tai täytäntöönpanosäädöksillä määrittämien vaatimusten ja edellytysten mukaisesti: | Julkista interventiota sovelletaan seuraaviin tuotteisiin tässä jaksossa säädetyin edellytyksin sekä komission 18 ja 19 artiklan mukaisesti antamilla delegoiduilla säädöksillä ja/tai täytäntöönpanosäädöksillä
  mahdollisesti
  määrittämien
  ylimääräisten
  vaatimusten ja edellytysten mukaisesti: |
| a) | tavallinen vehnä, ohra ja maissi; |

Komission teksti

Tarkistus

10 artikla

10 artikla

Julkiseen interventioon hyväksyttävät tuotteet

Julkiseen interventioon hyväksyttävät tuotteet

Julkista interventiota sovelletaan seuraaviin tuotteisiin tässä jaksossa säädetyin edellytyksin sekä komission 18 ja 19 artiklan mukaisesti antamilla delegoiduilla säädöksillä ja/tai täytäntöönpanosäädöksillä määrittämien vaatimusten ja edellytysten mukaisesti:

Julkista interventiota sovelletaan seuraaviin tuotteisiin tässä jaksossa säädetyin edellytyksin sekä komission 18 ja 19 artiklan mukaisesti antamilla delegoiduilla säädöksillä ja/tai täytäntöönpanosäädöksillä
  mahdollisesti
  määrittämien
  ylimääräisten
  vaatimusten ja edellytysten mukaisesti:

a)

tavallinen vehnä, ohra ja maissi;

| a) | tavallinen vehnä,
  durumvehnä, durra,
  ohra ja maissi; |
| --- | --- |

a)

tavallinen vehnä,
  durumvehnä, durra,
  ohra ja maissi;

| b) | paddy- eli raakariisi; |
| --- | --- |

b)

paddy- eli raakariisi;

| b) | paddy- eli raakariisi; |
| --- | --- |

b)

paddy- eli raakariisi;

| c) | CN-koodien 0201 10 00 ja 0201 20 20–0201 20 50 tuore tai jäähdytetty naudanliha; |
| --- | --- |

c)

CN-koodien 0201 10 00 ja 0201 20 20–0201 20 50 tuore tai jäähdytetty naudanliha;

| c) | CN-koodien 0201 10 00 ja 0201 20 20-0201 20 50 tuore tai jäähdytetty naudanliha; |
| --- | --- |

c)

CN-koodien 0201 10 00 ja 0201 20 20-0201 20 50 tuore tai jäähdytetty naudanliha;

| d) | hyväksytyssä yrityksessä suoraan ja yksinomaan lehmänmaidosta tuotetusta pastöroidusta kermasta suoraan ja yksinomaan unionissa tuotettu voi, jonka voirasvapitoisuus on vähintään 82 painoprosenttia ja vesipitoisuus enintään 16 painoprosenttia; |
| --- | --- |

d)

hyväksytyssä yrityksessä suoraan ja yksinomaan lehmänmaidosta tuotetusta pastöroidusta kermasta suoraan ja yksinomaan unionissa tuotettu voi, jonka voirasvapitoisuus on vähintään 82 painoprosenttia ja vesipitoisuus enintään 16 painoprosenttia;

| d) | hyväksytyssä yrityksessä suoraan ja yksinomaan lehmänmaidosta tuotetusta pastöroidusta kermasta suoraan ja yksinomaan unionissa tuotettu voi, jonka voirasvapitoisuus on vähintään 82 painoprosenttia ja vesipitoisuus enintään 16 painoprosenttia; |
| --- | --- |

d)

hyväksytyssä yrityksessä suoraan ja yksinomaan lehmänmaidosta tuotetusta pastöroidusta kermasta suoraan ja yksinomaan unionissa tuotettu voi, jonka voirasvapitoisuus on vähintään 82 painoprosenttia ja vesipitoisuus enintään 16 painoprosenttia;

| e) | ensiluokkainen rasvaton maitojauhe, joka on tehty hyväksytyssä yrityksessä unionissa sumutusmenetelmällä lehmänmaidosta ja jonka valkuaisainepitoisuus on vähintään 34,0 painoprosenttia rasvattomasta kuiva-aineesta. |
| --- | --- |

e)

ensiluokkainen rasvaton maitojauhe, joka on tehty hyväksytyssä yrityksessä unionissa sumutusmenetelmällä lehmänmaidosta ja jonka valkuaisainepitoisuus on vähintään 34,0 painoprosenttia rasvattomasta kuiva-aineesta.

| e) | ensiluokkainen rasvaton maitojauhe, joka on tehty hyväksytyssä yrityksessä unionissa sumutusmenetelmällä lehmänmaidosta ja jonka valkuaisainepitoisuus on vähintään 34,0 painoprosenttia rasvattomasta kuiva-aineesta. |
| --- | --- |

e)

ensiluokkainen rasvaton maitojauhe, joka on tehty hyväksytyssä yrityksessä unionissa sumutusmenetelmällä lehmänmaidosta ja jonka valkuaisainepitoisuus on vähintään 34,0 painoprosenttia rasvattomasta kuiva-aineesta.

Tarkistus 110

Ehdotus asetukseksi

11 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 11 artikla | 11 artikla |
| Julkiset interventiojaksot | Julkiset interventiojaksot |
| Julkinen interventio on mahdollista
  seuraavasti
  : | Julkinen interventio on mahdollista
  10 artiklassa tarkoitetuille tuotteille läpi vuoden
  . |
| a) | tavallisen vehnän, ohran ja maissin osalta 1 päivästä marraskuuta 31 päivään toukokuuta; |

Komission teksti

Tarkistus

11 artikla

11 artikla

Julkiset interventiojaksot

Julkiset interventiojaksot

Julkinen interventio on mahdollista
  seuraavasti
  :

Julkinen interventio on mahdollista
  10 artiklassa tarkoitetuille tuotteille läpi vuoden
  .

a)

tavallisen vehnän, ohran ja maissin osalta 1 päivästä marraskuuta 31 päivään toukokuuta;

| b) | paddy- eli raakariisin osalta 1 päivästä huhtikuuta 31 päivään heinäkuuta; |
| --- | --- |

b)

paddy- eli raakariisin osalta 1 päivästä huhtikuuta 31 päivään heinäkuuta;

| c) | naudan- ja vasikanlihan osalta koko markkinointivuoden ajan; |
| --- | --- |

c)

naudan- ja vasikanlihan osalta koko markkinointivuoden ajan;

| d) | voin ja rasvattoman maitojauheen osalta 1 päivästä maaliskuuta 31 päivään elokuuta. |
| --- | --- |

d)

voin ja rasvattoman maitojauheen osalta 1 päivästä maaliskuuta 31 päivään elokuuta.

Tarkistus 111

Ehdotus asetukseksi

12 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 12 artikla | 12 artikla |
| Julkisen intervention aloittaminen ja lopettaminen | Julkisen intervention aloittaminen ja lopettaminen |
| 1.   
  Edellä 11 artiklassa tarkoitettujen jaksojen aikana
  julkinen interventio | 1.   Julkinen interventio |
| a) | on avoinna tavalliselle vehnälle, voille ja rasvattomalle maitojauheelle; |

Komission teksti

Tarkistus

12 artikla

12 artikla

Julkisen intervention aloittaminen ja lopettaminen

Julkisen intervention aloittaminen ja lopettaminen

1.   
  Edellä 11 artiklassa tarkoitettujen jaksojen aikana
  julkinen interventio

1.   Julkinen interventio

a)

on avoinna tavalliselle vehnälle, voille ja rasvattomalle maitojauheelle;

| a) | on avoinna tavalliselle vehnälle, voille ja rasvattomalle maitojauheelle; |
| --- | --- |

a)

on avoinna tavalliselle vehnälle, voille ja rasvattomalle maitojauheelle;

| b) | voidaan avata
  ohralle, maissille ja paddy- eli raakariisille (mukaan lukien tietyt paddy- eli raakariisin lajikkeet tai tyypit) komission toimesta täytäntöönpanosäädöksillä markkinatilanteen sitä vaatiessa. Nämä täytäntöönpanosäännökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen; |
| --- | --- |

b)

voidaan avata
  ohralle, maissille ja paddy- eli raakariisille (mukaan lukien tietyt paddy- eli raakariisin lajikkeet tai tyypit) komission toimesta täytäntöönpanosäädöksillä markkinatilanteen sitä vaatiessa. Nämä täytäntöönpanosäännökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen;

| b) | avataan durumvehnälle, durralle,
  ohralle, maissille ja paddy- eli raakariisille (mukaan lukien tietyt paddy- eli raakariisin lajikkeet tai tyypit) komission toimesta täytäntöönpanosäädöksillä markkinatilanteen sitä vaatiessa. Nämä täytäntöönpanosäännökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen; |
| --- | --- |

b)

avataan durumvehnälle, durralle,
  ohralle, maissille ja paddy- eli raakariisille (mukaan lukien tietyt paddy- eli raakariisin lajikkeet tai tyypit) komission toimesta täytäntöönpanosäädöksillä markkinatilanteen sitä vaatiessa. Nämä täytäntöönpanosäännökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen;

| c) | voidaan avata
  naudan- ja vasikanlihalle komission toimesta muilla täytäntöönpanosäädöksillä, jos
  18 artiklan 8 kohdan
  mukaisesti vahvistetun unionin ruhojen luokitteluasteikon perusteella noteerattu keskimääräinen markkinahinta jossakin jäsenvaltiossa tai jonkin jäsenvaltion jollakin alueella on 19 artiklan a alakohdan mukaisesti
  vahvistetun
  edustavan ajanjakson ajan alle
  1 560 euroa tonnilta
  . |
| --- | --- |

c)

voidaan avata
  naudan- ja vasikanlihalle komission toimesta muilla täytäntöönpanosäädöksillä, jos
  18 artiklan 8 kohdan
  mukaisesti vahvistetun unionin ruhojen luokitteluasteikon perusteella noteerattu keskimääräinen markkinahinta jossakin jäsenvaltiossa tai jonkin jäsenvaltion jollakin alueella on 19 artiklan a alakohdan mukaisesti
  vahvistetun
  edustavan ajanjakson ajan alle
  1 560 euroa tonnilta
  .

| c) | avataan
  naudan- ja vasikanlihalle komission toimesta muilla
  ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdan soveltamista hyväksytyillä
  täytäntöönpanosäädöksillä, jos
  9 a artiklan
  mukaisesti vahvistetun unionin ruhojen luokitteluasteikon perusteella noteerattu keskimääräinen markkinahinta jossakin jäsenvaltiossa tai jonkin jäsenvaltion jollakin alueella on 19 artiklan a alakohdan mukaisesti
  määritellyn
  edustavan ajanjakson ajan alle
  90 prosenttia 7 artiklan 1 kohdan d alakohdassa vahvistetusta viitehinnasta
  . |
| --- | --- |

c)

avataan
  naudan- ja vasikanlihalle komission toimesta muilla
  ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdan soveltamista hyväksytyillä
  täytäntöönpanosäädöksillä, jos
  9 a artiklan
  mukaisesti vahvistetun unionin ruhojen luokitteluasteikon perusteella noteerattu keskimääräinen markkinahinta jossakin jäsenvaltiossa tai jonkin jäsenvaltion jollakin alueella on 19 artiklan a alakohdan mukaisesti
  määritellyn
  edustavan ajanjakson ajan alle
  90 prosenttia 7 artiklan 1 kohdan d alakohdassa vahvistetusta viitehinnasta
  .

2.   Komissio
  voi
  lopettaa naudan- ja vasikanliha-alan julkisen intervention täytäntöönpanosäädöksillä, jos 1 kohdan c alakohdassa säädetyt edellytykset eivät 19 artiklan a alakohdan mukaisesti vahvistetun edustavan ajanjakson aikana enää täyty.

2.   Komissio lopettaa naudan- ja vasikanliha-alan julkisen intervention
  ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdan soveltamista hyväksytyillä
  täytäntöönpanosäädöksillä, jos 1 kohdan c alakohdassa säädetyt edellytykset eivät 19 artiklan a alakohdan mukaisesti vahvistetun edustavan ajanjakson aikana enää täyty.

Tarkistus 112

Ehdotus asetukseksi

13 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 13 artikla | 13 artikla |
| Ostaminen kiinteään hintaan tai tarjouskilpailumenettelyllä | Ostaminen kiinteään hintaan tai tarjouskilpailumenettelyllä |
| 1.   Kun julkinen interventio on 12 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti avoinna, ostaminen tapahtuu kullakin 11 artiklassa tarkoitetulla jaksolla kiinteään hintaan seuraavissa rajoissa: | 1.   Kun julkinen interventio on 12 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti avoinna, ostaminen tapahtuu kullakin 11 artiklassa tarkoitetulla jaksolla
  14 artiklan 2 kohdassa vahvistettuun
  kiinteään hintaan seuraavissa rajoissa: |
| a) | tavallisen vehnän osalta 3 miljoonaa tonnia; |

Komission teksti

Tarkistus

13 artikla

13 artikla

Ostaminen kiinteään hintaan tai tarjouskilpailumenettelyllä

Ostaminen kiinteään hintaan tai tarjouskilpailumenettelyllä

1.   Kun julkinen interventio on 12 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti avoinna, ostaminen tapahtuu kullakin 11 artiklassa tarkoitetulla jaksolla kiinteään hintaan seuraavissa rajoissa:

1.   Kun julkinen interventio on 12 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti avoinna, ostaminen tapahtuu kullakin 11 artiklassa tarkoitetulla jaksolla
  14 artiklan 2 kohdassa vahvistettuun
  kiinteään hintaan seuraavissa rajoissa:

a)

tavallisen vehnän osalta 3 miljoonaa tonnia;

| a) | tavallisen vehnän osalta 3 miljoonaa tonnia; |
| --- | --- |

a)

tavallisen vehnän osalta 3 miljoonaa tonnia;

| b) | voin osalta
  30 000 tonnia
  ; |
| --- | --- |

b)

voin osalta
  30 000 tonnia
  ;

| b) | voin osalta
  70 000 tonnia
  ; |
| --- | --- |

b)

voin osalta
  70 000 tonnia
  ;

| c) | rasvattoman maitojauheen osalta 109 000 tonnia. |
| --- | --- |

c)

rasvattoman maitojauheen osalta 109 000 tonnia.

| c) | rasvattoman maitojauheen osalta 109 000 tonnia. |
| --- | --- |

c)

rasvattoman maitojauheen osalta 109 000 tonnia.

2.   Kun julkinen interventio on 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti avoinna, ostaminen tapahtuu enimmäisostohinnan määrittämiseksi tarjouskilpailumenettelyllä

2.   Kun julkinen interventio on 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti avoinna, ostaminen tapahtuu enimmäisostohinnan määrittämiseksi tarjouskilpailumenettelyllä

| a) | tavallisen vehnän, voin ja rasvattoman maitojauheen osalta 1 kohdassa tarkoitettujen rajojen ylittymisen jälkeen; |
| --- | --- |

a)

tavallisen vehnän, voin ja rasvattoman maitojauheen osalta 1 kohdassa tarkoitettujen rajojen ylittymisen jälkeen;

| a) | tavallisen vehnän, voin ja rasvattoman maitojauheen osalta 1 kohdassa tarkoitettujen rajojen ylittymisen jälkeen; |
| --- | --- |

a)

tavallisen vehnän, voin ja rasvattoman maitojauheen osalta 1 kohdassa tarkoitettujen rajojen ylittymisen jälkeen;

| b) | ohran, maissin, paddy- eli raakariisin sekä naudan- ja vasikanlihan osalta. |
| --- | --- |

b)

ohran, maissin, paddy- eli raakariisin sekä naudan- ja vasikanlihan osalta.

| b) | durumvehnän, durran,
  ohran, maissin, paddy- eli raakariisin sekä naudan- ja vasikanlihan osalta. |
| --- | --- |

b)

durumvehnän, durran,
  ohran, maissin, paddy- eli raakariisin sekä naudan- ja vasikanlihan osalta.

Erityisissä ja asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa komissio voi rajoittaa täytäntöönpanosäädöksillä tarjouskilpailumenettelyt johonkin jäsenvaltioon tai jonkin jäsenvaltion johonkin alueeseen, tai jollei 14 artiklan 2 kohdasta muuta johdu, määrittää julkisen intervention ostohinnat jollekin jäsenvaltiolle tai jonkin jäsenvaltion jollekin alueelle keskimääräisten tilastoitujen markkinahintojen perusteella. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Erityisissä ja asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa komissio voi rajoittaa täytäntöönpanosäädöksillä tarjouskilpailumenettelyt johonkin jäsenvaltioon tai jonkin jäsenvaltion johonkin alueeseen, tai jollei 14 artiklan 2 kohdasta muuta johdu, määrittää julkisen intervention ostohinnat jollekin jäsenvaltiolle tai jonkin jäsenvaltion jollekin alueelle keskimääräisten tilastoitujen markkinahintojen perusteella. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 113

Ehdotus asetukseksi

14 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 14 artikla | 14 artikla |
| Julkisen intervention hinnat | Julkisen intervention hinnat |
| 1.   Julkisen intervention hinta tarkoittaa | 1.   Julkisen intervention hinta tarkoittaa |
| a) | hintaa, jolla tuotteet on ostettava julkisessa interventiossa, silloin kun se tapahtuu kiinteään hintaan; tai |

Komission teksti

Tarkistus

14 artikla

14 artikla

Julkisen intervention hinnat

Julkisen intervention hinnat

1.   Julkisen intervention hinta tarkoittaa

1.   Julkisen intervention hinta tarkoittaa

a)

hintaa, jolla tuotteet on ostettava julkisessa interventiossa, silloin kun se tapahtuu kiinteään hintaan; tai

| a) | hintaa, jolla tuotteet on ostettava julkisessa interventiossa, silloin kun se tapahtuu kiinteään hintaan; tai |
| --- | --- |

a)

hintaa, jolla tuotteet on ostettava julkisessa interventiossa, silloin kun se tapahtuu kiinteään hintaan; tai

| b) | enimmäishintaa, jolla julkiseen interventioon hyväksytyt tuotteet voidaan ostaa, silloin kun se tapahtuu tarjouskilpailulla. |
| --- | --- |

b)

enimmäishintaa, jolla julkiseen interventioon hyväksytyt tuotteet voidaan ostaa, silloin kun se tapahtuu tarjouskilpailulla.

| b) | enimmäishintaa, jolla julkiseen interventioon hyväksytyt tuotteet voidaan ostaa, silloin kun se tapahtuu tarjouskilpailulla. |
| --- | --- |

b)

enimmäishintaa, jolla julkiseen interventioon hyväksytyt tuotteet voidaan ostaa, silloin kun se tapahtuu tarjouskilpailulla.

2.   Julkisen intervention hinnan tason

2.   Julkisen intervention hinnan tason

| a) | on tavallisen vehnän, ohran, maissin, paddy- eli raakariisin ja rasvattoman maitojauheen osalta vastattava 7 artiklassa vahvistettuja vastaavia viitehintoja, kun kyse on kiinteään hintaan tapahtuvista ostoista, eikä se saa ylittää vastaavia viitehintoja, kun kyse on tarjouskilpailulla tapahtuvista ostoista; |
| --- | --- |

a)

on tavallisen vehnän, ohran, maissin, paddy- eli raakariisin ja rasvattoman maitojauheen osalta vastattava 7 artiklassa vahvistettuja vastaavia viitehintoja, kun kyse on kiinteään hintaan tapahtuvista ostoista, eikä se saa ylittää vastaavia viitehintoja, kun kyse on tarjouskilpailulla tapahtuvista ostoista;

| a) | on tavallisen vehnän,
  durumvehnän, durran,
  ohran, maissin, paddy- eli raakariisin ja rasvattoman maitojauheen osalta vastattava 7 artiklassa vahvistettuja vastaavia viitehintoja, kun kyse on kiinteään hintaan tapahtuvista ostoista, eikä se saa ylittää vastaavia viitehintoja, kun kyse on tarjouskilpailulla tapahtuvista ostoista; |
| --- | --- |

a)

on tavallisen vehnän,
  durumvehnän, durran,
  ohran, maissin, paddy- eli raakariisin ja rasvattoman maitojauheen osalta vastattava 7 artiklassa vahvistettuja vastaavia viitehintoja, kun kyse on kiinteään hintaan tapahtuvista ostoista, eikä se saa ylittää vastaavia viitehintoja, kun kyse on tarjouskilpailulla tapahtuvista ostoista;

| b) | on voin osalta vastattava 90:tä prosenttia 7 artiklassa vahvistetusta viitehinnasta, kun kyse on kiinteään hintaan tapahtuvista ostoista, eikä se saa ylittää 90:tä prosenttia viitehinnasta, kun kyse on tarjouskilpailulla tapahtuvista ostoista; |
| --- | --- |

b)

on voin osalta vastattava 90:tä prosenttia 7 artiklassa vahvistetusta viitehinnasta, kun kyse on kiinteään hintaan tapahtuvista ostoista, eikä se saa ylittää 90:tä prosenttia viitehinnasta, kun kyse on tarjouskilpailulla tapahtuvista ostoista;

| b) | on voin osalta vastattava 90:tä prosenttia 7 artiklassa vahvistetusta viitehinnasta, kun kyse on kiinteään hintaan tapahtuvista ostoista, eikä se saa ylittää 90:tä prosenttia viitehinnasta, kun kyse on tarjouskilpailulla tapahtuvista ostoista; |
| --- | --- |

b)

on voin osalta vastattava 90:tä prosenttia 7 artiklassa vahvistetusta viitehinnasta, kun kyse on kiinteään hintaan tapahtuvista ostoista, eikä se saa ylittää 90:tä prosenttia viitehinnasta, kun kyse on tarjouskilpailulla tapahtuvista ostoista;

| c) | on naudan- ja vasikanlihan osalta vastattava enintään
  12 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettua hintaa
  . |
| --- | --- |

c)

on naudan- ja vasikanlihan osalta vastattava enintään
  12 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettua hintaa
  .

| c) | on naudan- ja vasikanlihan osalta vastattava enintään
  90 prosenttia 7 artiklan 1 kohdan d alakohdassa vahvistetusta viitehinnasta
  . |
| --- | --- |

c)

on naudan- ja vasikanlihan osalta vastattava enintään
  90 prosenttia 7 artiklan 1 kohdan d alakohdassa vahvistetusta viitehinnasta
  .

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen julkisen intervention hintojen on tavallisen vehnän, ohran, maissin ja paddy- eli raakariisin osalta oltava riippumattomia laadullisista syistä johtuvista hinnankorotuksista tai -alennuksista.
  Ottaen lisäksi huomioon tarve varmistaa, että tuotanto suunnataan tiettyihin paddy- eli raakariisin lajikkeisiin, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti julkisen intervention hintaan tehtävien korotusten ja alennusten vahvistamiseksi.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen julkisen intervention hintojen on tavallisen vehnän,
  durumvehnän, durran,
  ohran, maissin ja paddy- eli raakariisin osalta oltava riippumattomia laadullisista syistä johtuvista hinnankorotuksista tai -alennuksista.

Tarkistus 114

Ehdotus asetukseksi

15 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 15 artikla | 15 artikla |
| Julkisesta interventiosta tapahtuvaa poistamista koskevat yleiset periaatteet | Julkisesta interventiosta tapahtuvaa poistamista koskevat yleiset periaatteet |
| Julkisessa interventiossa ostetut tuotteet on poistettava siten, että | 1.
     Julkisessa interventiossa ostetut tuotteet on poistettava siten, että |
| a) | vältetään markkinahäiriöt; |

Komission teksti

Tarkistus

15 artikla

15 artikla

Julkisesta interventiosta tapahtuvaa poistamista koskevat yleiset periaatteet

Julkisesta interventiosta tapahtuvaa poistamista koskevat yleiset periaatteet

Julkisessa interventiossa ostetut tuotteet on poistettava siten, että

1.
     Julkisessa interventiossa ostetut tuotteet on poistettava siten, että

a)

vältetään markkinahäiriöt;

| a) | vältetään markkinahäiriöt; |
| --- | --- |

a)

vältetään markkinahäiriöt;

| b) | varmistetaan tuotteiden tasapuolinen saanti ja ostajien tasapuolinen kohtelu; ja |
| --- | --- |

b)

varmistetaan tuotteiden tasapuolinen saanti ja ostajien tasapuolinen kohtelu; ja

| b) | varmistetaan tuotteiden tasapuolinen saanti ja ostajien tasapuolinen kohtelu; ja |
| --- | --- |

b)

varmistetaan tuotteiden tasapuolinen saanti ja ostajien tasapuolinen kohtelu; ja

| c) | noudatetaan perussopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvia sitoumuksia. |
| --- | --- |

c)

noudatetaan perussopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvia sitoumuksia.

| c) | noudatetaan perussopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvia sitoumuksia. |
| --- | --- |

c)

noudatetaan perussopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvia sitoumuksia.

Tuotteet voidaan poistaa asettamalla ne käytettäviksi asetuksessa (EU) N:o [...] vahvistetussa unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatussa elintarvikkeiden jakeluohjelmassa
  , jos kyseisessä ohjelmassa niin säädetään
  . Tällaisten tuotteiden kirjanpitoarvon on tällaisessa tapauksessa vastattava 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua asiaankuuluvaa vahvistettua julkisen intervention hintaa.

2.
     Tuotteet voidaan poistaa asettamalla ne käytettäviksi asetuksessa (EU) N:o [...] vahvistetussa unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatussa elintarvikkeiden jakeluohjelmassa. Tällaisten tuotteiden kirjanpitoarvon on tällaisessa tapauksessa vastattava 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua asiaankuuluvaa vahvistettua julkisen intervention hintaa.

2 a.
     
  Komissio julkistaa vuosittain edellytykset, joiden mukaan julkiset interventiovarastot on poistettu edellisenä vuotena.

Tarkistus 115

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Seuraavien tuotteiden yksityiseen varastointiin voidaan myöntää tukea tässä jaksossa säädetyin edellytyksin sekä komission 17 ja 19 artiklan mukaisesti antamilla delegoiduilla säädöksillä ja/tai täytäntöönpanosäädöksillä hyväksymien
  vaatimusten
  ja edellytysten mukaisesti: | Seuraavien tuotteiden yksityiseen varastointiin voidaan myöntää tukea tässä jaksossa säädetyin edellytyksin sekä komission 17 ja 19 artiklan mukaisesti antamilla delegoiduilla säädöksillä ja/tai täytäntöönpanosäädöksillä hyväksymien
  lisävaatimusten
  ja -edellytysten mukaisesti: |

Komission teksti

Tarkistus

Seuraavien tuotteiden yksityiseen varastointiin voidaan myöntää tukea tässä jaksossa säädetyin edellytyksin sekä komission 17 ja 19 artiklan mukaisesti antamilla delegoiduilla säädöksillä ja/tai täytäntöönpanosäädöksillä hyväksymien
  vaatimusten
  ja edellytysten mukaisesti:

Seuraavien tuotteiden yksityiseen varastointiin voidaan myöntää tukea tässä jaksossa säädetyin edellytyksin sekä komission 17 ja 19 artiklan mukaisesti antamilla delegoiduilla säädöksillä ja/tai täytäntöönpanosäädöksillä hyväksymien
  lisävaatimusten
  ja -edellytysten mukaisesti:

Tarkistus 116

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | oliiviöljy; |

Komission teksti

Tarkistus

b)

oliiviöljy;

| b) | oliiviöljy
  ja syötäväksi tarkoitetut oliivit
  ; |
| --- | --- |

b)

oliiviöljy
  ja syötäväksi tarkoitetut oliivit
  ;

Tarkistus 117

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e a) | juustot. |

Komission teksti

Tarkistus

e a)

juustot.

Tarkistus 118

Ehdotus asetukseksi

17 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 17 artikla | 17 artikla |
| Tuen myöntämisedellytykset | Tuen myöntämisedellytykset |
| 1.   Siirretään komissiolle valta antaa tarvittaessa markkinoiden avoimuuden takaamiseksi delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti sellaisten edellytysten vahvistamiseksi, joiden mukaisesti se voi päättää myöntää yksityisen varastoinnin tukea 16 artiklassa luetelluille tuotteille ottaen huomioon asianomaisten tuotteiden osalta tilastoidut keskimääräiset unionin markkinahinnat ja viitehinnat tai tarpeen reagoida erityisen vaikeaan markkinatilanteeseen tai alan taloudelliseen kehitykseen yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa. | 1.   Siirretään komissiolle valta antaa tarvittaessa markkinoiden avoimuuden takaamiseksi delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti sellaisten edellytysten vahvistamiseksi, joiden mukaisesti se voi päättää myöntää yksityisen varastoinnin tukea 16 artiklassa luetelluille tuotteille ottaen huomioon: |
| | a) | asianomaisten tuotteiden osalta tilastoidut keskimääräiset unionin markkinahinnat ja viitehinnat
  sekä tuotantokustannukset ja/
  tai |

Komission teksti

Tarkistus

17 artikla

17 artikla

Tuen myöntämisedellytykset

Tuen myöntämisedellytykset

1.   Siirretään komissiolle valta antaa tarvittaessa markkinoiden avoimuuden takaamiseksi delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti sellaisten edellytysten vahvistamiseksi, joiden mukaisesti se voi päättää myöntää yksityisen varastoinnin tukea 16 artiklassa luetelluille tuotteille ottaen huomioon asianomaisten tuotteiden osalta tilastoidut keskimääräiset unionin markkinahinnat ja viitehinnat tai tarpeen reagoida erityisen vaikeaan markkinatilanteeseen tai alan taloudelliseen kehitykseen yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa.

1.   Siirretään komissiolle valta antaa tarvittaessa markkinoiden avoimuuden takaamiseksi delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti sellaisten edellytysten vahvistamiseksi, joiden mukaisesti se voi päättää myöntää yksityisen varastoinnin tukea 16 artiklassa luetelluille tuotteille ottaen huomioon:

a)

asianomaisten tuotteiden osalta tilastoidut keskimääräiset unionin markkinahinnat ja viitehinnat
  sekä tuotantokustannukset ja/
  tai

| b) | tarpeen reagoida
  nopeasti
  erityisen vaikeaan markkinatilanteeseen tai alan taloudelliseen kehitykseen
  , joista toinen tai molemmat voivat vaikuttaa merkittävällä tavalla tuottajien voittomarginaaleihin
  yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa
  ja/tai; |
| --- | --- |

b)

tarpeen reagoida
  nopeasti
  erityisen vaikeaan markkinatilanteeseen tai alan taloudelliseen kehitykseen
  , joista toinen tai molemmat voivat vaikuttaa merkittävällä tavalla tuottajien voittomarginaaleihin
  yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa
  ja/tai;

| b a) | tiettyjen alojen erityisluonteen tai tuotannon kausittainen luonne tietyissä jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

b a)

tiettyjen alojen erityisluonteen tai tuotannon kausittainen luonne tietyissä jäsenvaltioissa.

2.   Komissio voi päättää täytäntöönpanosäädöksillä myöntää yksityisen varastoinnin tukea 16 artiklassa luetelluille tuotteille ottaen huomioon tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

2.   Komissio voi päättää täytäntöönpanosäädöksillä myöntää yksityisen varastoinnin tukea 16 artiklassa luetelluille tuotteille ottaen huomioon tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   Komissio vahvistaa 16 artiklassa säädetyn yksityisen varastoinnin tuen ennakolta täytäntöönpanosäädöksillä tai tarjouskilpailumenettelyillä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   Komissio vahvistaa 16 artiklassa säädetyn yksityisen varastoinnin tuen ennakolta täytäntöönpanosäädöksillä tai tarjouskilpailumenettelyillä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

4.   Komissio voi rajoittaa täytäntöönpanosäädöksillä yksityisen varastoinnin tuen myöntämistä tai vahvistaa yksityisen varastoinnin tuen tilastoitujen keskimääräisten markkinahintojen perusteella jäsenvaltiota tai jäsenvaltion aluetta kohden. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

4.   Komissio voi rajoittaa täytäntöönpanosäädöksillä yksityisen varastoinnin tuen myöntämistä tai vahvistaa yksityisen varastoinnin tuen tilastoitujen keskimääräisten markkinahintojen
  ja hakijoiden voittomarginaalien
  perusteella jäsenvaltiota tai jäsenvaltion aluetta kohden. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 119

Ehdotus asetukseksi

II osa – I osasto – I luku – 3 a jakso (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | |
| | 17 a artikla |
| | Väliaikaiseen markkinoilta poistamiseen liittyvien toimien koordinoiminen |
| | 1.
     
  Markkinoiden voimakkaiden epätasapainotilojen estämiseksi tai markkinoiden toiminnan palauttamiseksi normaaliksi vakavan häiriön tapauksessa tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tuottajaorganisaatioiden liitot, jotka katsotaan edustaviksi tämän asetuksen 110 artiklassa tarkoitetulla tavalla, voivat ottaa käyttöön ja aktivoida järjestelmän jäsentensä väliaikaista markkinoilta poistamista koskevien toimien koordinoimiseksi. |
| | Näitä säännöksiä sovelletaan rajoittamatta tämän asetuksen IV osan soveltamista eivätkä ne kuulu perussopimuksen 101 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| | 2.
     
  Kun tuottajaorganisaatioiden liitto tekee päätöksen järjestelmän aktivoimisesta, sitä sovelletaan kaikkiin sen jäseniin. |
| | 3.
     
  Järjestelmä rahoitetaan: |
| | a) | jäsenorganisaatioiden ja/tai tuottajaorganisaatioiden liiton omilla maksuosuuksilla ja tarvittaessa |

Komission teksti

Tarkistus

17 a artikla

Väliaikaiseen markkinoilta poistamiseen liittyvien toimien koordinoiminen

1.
     
  Markkinoiden voimakkaiden epätasapainotilojen estämiseksi tai markkinoiden toiminnan palauttamiseksi normaaliksi vakavan häiriön tapauksessa tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tuottajaorganisaatioiden liitot, jotka katsotaan edustaviksi tämän asetuksen 110 artiklassa tarkoitetulla tavalla, voivat ottaa käyttöön ja aktivoida järjestelmän jäsentensä väliaikaista markkinoilta poistamista koskevien toimien koordinoimiseksi.

Näitä säännöksiä sovelletaan rajoittamatta tämän asetuksen IV osan soveltamista eivätkä ne kuulu perussopimuksen 101 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

2.
     
  Kun tuottajaorganisaatioiden liitto tekee päätöksen järjestelmän aktivoimisesta, sitä sovelletaan kaikkiin sen jäseniin.

3.
     
  Järjestelmä rahoitetaan:

a)

jäsenorganisaatioiden ja/tai tuottajaorganisaatioiden liiton omilla maksuosuuksilla ja tarvittaessa

| b) | 8 artiklassa tarkoitetulla unionin rahoitustuella komission 18 artiklan 9 a kohdan c alakohdan nojalla määrittämin edellytyksin. Unionin tuki voi olla enintään 50 prosenttia kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

b)

8 artiklassa tarkoitetulla unionin rahoitustuella komission 18 artiklan 9 a kohdan c alakohdan nojalla määrittämin edellytyksin. Unionin tuki voi olla enintään 50 prosenttia kokonaiskustannuksista.

4.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti, jotta varmistetaan järjestelmän täytäntöönpanon yhteensopivuus YMP:n tavoitteiden kanssa sekä se, että täytäntöönpano ei haittaa sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa.

Tarkistus 120

Ehdotus asetukseksi

II osa – I osasto – I luku – 4 jakso – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4 JAKSO | 4 JAKSO |
| JULKISTA INTERVENTIOTA JA YKSITYISEN VARASTOINNIN TUKEA KOSKEVAT YHTEISET SÄÄNNÖKSET | JULKISTA INTERVENTIOTA, YKSITYISEN VARASTOINNIN
  JA VÄLIAIKAISEN MARKKINOILTA POISTAMISEN KOORDINOINTIJÄRJESTELMÄN
  TUKEA KOSKEVAT YHTEISET SÄÄNNÖKSET |

Komission teksti

Tarkistus

4 JAKSO

4 JAKSO

JULKISTA INTERVENTIOTA JA YKSITYISEN VARASTOINNIN TUKEA KOSKEVAT YHTEISET SÄÄNNÖKSET

JULKISTA INTERVENTIOTA, YKSITYISEN VARASTOINNIN
  JA VÄLIAIKAISEN MARKKINOILTA POISTAMISEN KOORDINOINTIJÄRJESTELMÄN
  TUKEA KOSKEVAT YHTEISET SÄÄNNÖKSET

Tarkistus 121

Ehdotus asetukseksi

18 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 18 artikla | 18 artikla |
| Siirretty säädösvalta | Siirretty säädösvalta |
| 1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti tämän artiklan 2–9 kohdassa lueteltujen toimenpiteiden säätämiseksi. | 1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti tämän artiklan 2–9 kohdassa lueteltujen toimenpiteiden säätämiseksi. |
| 2.   Komissio voi eri alojen erityispiirteet huomioon ottaen vahvistaa delegoiduilla säädöksillä vaatimukset ja edellytykset, jotka julkiseen interventioon ostettavien ja yksityisen varastoinnin tuen järjestelmässä varastoitavien tuotteiden on täytettävä tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten lisäksi. Kyseisten vaatimusten ja edellytysten tavoitteena on varmistaa ostettujen ja varastoitujen tuotteiden tukikelpoisuus ja laatu laaturyhmien, laatuluokkien, luokkien, määrien, pakkausten, merkintöjen, enimmäisiän, säilytyksen sekä tuotteita koskevan sen vaiheen osalta, johon julkisen intervention hintaa ja yksityisen varastoinnin tukea sovelletaan. | 2.   Komissio voi eri alojen erityispiirteet huomioon ottaen vahvistaa delegoiduilla säädöksillä vaatimukset ja edellytykset, jotka julkiseen interventioon ostettavien ja yksityisen varastoinnin tuen järjestelmässä varastoitavien tuotteiden on täytettävä tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten lisäksi. Kyseisten vaatimusten ja edellytysten tavoitteena on varmistaa ostettujen ja varastoitujen tuotteiden tukikelpoisuus ja laatu laaturyhmien, laatuluokkien, luokkien, määrien, pakkausten, merkintöjen, enimmäisiän, säilytyksen sekä tuotteita koskevan sen vaiheen osalta, johon julkisen intervention hintaa ja yksityisen varastoinnin tukea sovelletaan. |
| 3.   Komissio voi vilja- ja paddy- eli raakariisialojen erityispiirteet huomioon ottaen vahvistaa delegoiduilla säädöksillä 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut laadullisista syistä sovellettavat hinnankorotukset tai -alennukset tavallisen vehnän, ohran, maissin ja paddy- eli raakariisin ostojen ja myyntien osalta. | 3.   Komissio voi vilja- ja paddy- eli raakariisialojen erityispiirteet huomioon ottaen vahvistaa delegoiduilla säädöksillä 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut laadullisista syistä sovellettavat hinnankorotukset tai -alennukset tavallisen vehnän,
  durumvehnän, durran,
  ohran, maissin ja paddy- eli raakariisin ostojen ja myyntien osalta. |
| | 3 a.
     
  Kun otetaan huomioon joidenkin jäsenvaltioiden tai niiden alueiden tiettyjen tilojen erityinen kausiluontoisuus ja/tai erityisluonne, komissio voi asettaa delegoiduilla säädöksillä erilaisia objektiivisia ehtoja ja määrääviä tekijöitä, joiden perusteella voidaan käynnistää yksityinen varastointi. |
| 4.   Komissio voi naudan- ja vasikanliha-alan erityispiirteet huomioon ottaen antaa delegoiduilla säädöksillä säännöt, jotka koskevat maksajavirastojen velvollisuutta leikkauttaa naudanliha kokonaisuudessaan luuttomaksi haltuunoton jälkeen ja ennen varastoon viemistä. | 4.   Komissio voi naudan- ja vasikanliha-alan erityispiirteet huomioon ottaen antaa delegoiduilla säädöksillä säännöt, jotka koskevat maksajavirastojen velvollisuutta leikkauttaa naudanliha kokonaisuudessaan luuttomaksi haltuunoton jälkeen ja ennen varastoon viemistä. |
| 5.   Ottaen huomioon unionin interventiovarastoihin liittyvät erilaiset tilanteet ja varmistaen toimijoiden asianmukaisen pääsyn julkiseen interventioon komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä | 5.   Ottaen huomioon unionin interventiovarastoihin liittyvät erilaiset tilanteet ja varmistaen toimijoiden asianmukaisen pääsyn julkiseen interventioon komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä |
| a) | vaatimukset, jotka interventiovarastojen on täytettävä kyseisessä järjestelmässä ostettavien tuotteiden osalta, varastointipaikkojen vähimmäisvarastointikapasiteettia koskevat säännöt ja sellaiset tekniset vaatimukset, jotka liittyvät haltuun otettujen tuotteiden pitämiseen hyvässä kunnossa ja poistamiseen varastointijakson lopussa; |

Komission teksti

Tarkistus

18 artikla

18 artikla

Siirretty säädösvalta

Siirretty säädösvalta

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti tämän artiklan 2–9 kohdassa lueteltujen toimenpiteiden säätämiseksi.

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti tämän artiklan 2–9 kohdassa lueteltujen toimenpiteiden säätämiseksi.

2.   Komissio voi eri alojen erityispiirteet huomioon ottaen vahvistaa delegoiduilla säädöksillä vaatimukset ja edellytykset, jotka julkiseen interventioon ostettavien ja yksityisen varastoinnin tuen järjestelmässä varastoitavien tuotteiden on täytettävä tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten lisäksi. Kyseisten vaatimusten ja edellytysten tavoitteena on varmistaa ostettujen ja varastoitujen tuotteiden tukikelpoisuus ja laatu laaturyhmien, laatuluokkien, luokkien, määrien, pakkausten, merkintöjen, enimmäisiän, säilytyksen sekä tuotteita koskevan sen vaiheen osalta, johon julkisen intervention hintaa ja yksityisen varastoinnin tukea sovelletaan.

2.   Komissio voi eri alojen erityispiirteet huomioon ottaen vahvistaa delegoiduilla säädöksillä vaatimukset ja edellytykset, jotka julkiseen interventioon ostettavien ja yksityisen varastoinnin tuen järjestelmässä varastoitavien tuotteiden on täytettävä tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten lisäksi. Kyseisten vaatimusten ja edellytysten tavoitteena on varmistaa ostettujen ja varastoitujen tuotteiden tukikelpoisuus ja laatu laaturyhmien, laatuluokkien, luokkien, määrien, pakkausten, merkintöjen, enimmäisiän, säilytyksen sekä tuotteita koskevan sen vaiheen osalta, johon julkisen intervention hintaa ja yksityisen varastoinnin tukea sovelletaan.

3.   Komissio voi vilja- ja paddy- eli raakariisialojen erityispiirteet huomioon ottaen vahvistaa delegoiduilla säädöksillä 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut laadullisista syistä sovellettavat hinnankorotukset tai -alennukset tavallisen vehnän, ohran, maissin ja paddy- eli raakariisin ostojen ja myyntien osalta.

3.   Komissio voi vilja- ja paddy- eli raakariisialojen erityispiirteet huomioon ottaen vahvistaa delegoiduilla säädöksillä 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut laadullisista syistä sovellettavat hinnankorotukset tai -alennukset tavallisen vehnän,
  durumvehnän, durran,
  ohran, maissin ja paddy- eli raakariisin ostojen ja myyntien osalta.

3 a.
     
  Kun otetaan huomioon joidenkin jäsenvaltioiden tai niiden alueiden tiettyjen tilojen erityinen kausiluontoisuus ja/tai erityisluonne, komissio voi asettaa delegoiduilla säädöksillä erilaisia objektiivisia ehtoja ja määrääviä tekijöitä, joiden perusteella voidaan käynnistää yksityinen varastointi.

4.   Komissio voi naudan- ja vasikanliha-alan erityispiirteet huomioon ottaen antaa delegoiduilla säädöksillä säännöt, jotka koskevat maksajavirastojen velvollisuutta leikkauttaa naudanliha kokonaisuudessaan luuttomaksi haltuunoton jälkeen ja ennen varastoon viemistä.

4.   Komissio voi naudan- ja vasikanliha-alan erityispiirteet huomioon ottaen antaa delegoiduilla säädöksillä säännöt, jotka koskevat maksajavirastojen velvollisuutta leikkauttaa naudanliha kokonaisuudessaan luuttomaksi haltuunoton jälkeen ja ennen varastoon viemistä.

5.   Ottaen huomioon unionin interventiovarastoihin liittyvät erilaiset tilanteet ja varmistaen toimijoiden asianmukaisen pääsyn julkiseen interventioon komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä

5.   Ottaen huomioon unionin interventiovarastoihin liittyvät erilaiset tilanteet ja varmistaen toimijoiden asianmukaisen pääsyn julkiseen interventioon komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä

a)

vaatimukset, jotka interventiovarastojen on täytettävä kyseisessä järjestelmässä ostettavien tuotteiden osalta, varastointipaikkojen vähimmäisvarastointikapasiteettia koskevat säännöt ja sellaiset tekniset vaatimukset, jotka liittyvät haltuun otettujen tuotteiden pitämiseen hyvässä kunnossa ja poistamiseen varastointijakson lopussa;

| a) | vaatimukset, jotka interventiovarastojen on täytettävä kyseisessä järjestelmässä ostettavien tuotteiden osalta, varastointipaikkojen vähimmäisvarastointikapasiteettia koskevat säännöt ja sellaiset tekniset vaatimukset, jotka liittyvät haltuun otettujen tuotteiden pitämiseen hyvässä kunnossa ja poistamiseen varastointijakson lopussa; |
| --- | --- |

a)

vaatimukset, jotka interventiovarastojen on täytettävä kyseisessä järjestelmässä ostettavien tuotteiden osalta, varastointipaikkojen vähimmäisvarastointikapasiteettia koskevat säännöt ja sellaiset tekniset vaatimukset, jotka liittyvät haltuun otettujen tuotteiden pitämiseen hyvässä kunnossa ja poistamiseen varastointijakson lopussa;

| b) | säännöt, jotka liittyvät jäsenvaltioiden varastoihin jääneiden pienten määrien myyntiin, joka on toteutettava niiden vastuulla soveltamalla samoja menettelyjä kuin mitä unioni soveltaa; ja säännöt sellaisten määrien asettamisesta suoramyyntiin, joita ei ole mahdollista pakata uudelleen tai joiden laatu on heikentynyt; |
| --- | --- |

b)

säännöt, jotka liittyvät jäsenvaltioiden varastoihin jääneiden pienten määrien myyntiin, joka on toteutettava niiden vastuulla soveltamalla samoja menettelyjä kuin mitä unioni soveltaa; ja säännöt sellaisten määrien asettamisesta suoramyyntiin, joita ei ole mahdollista pakata uudelleen tai joiden laatu on heikentynyt;

| b) | säännöt, jotka liittyvät jäsenvaltioiden varastoihin jääneiden pienten määrien myyntiin, joka on toteutettava niiden vastuulla soveltamalla samoja menettelyjä kuin mitä unioni soveltaa; ja säännöt sellaisten määrien asettamisesta suoramyyntiin, joita ei ole mahdollista pakata uudelleen tai joiden laatu on heikentynyt; |
| --- | --- |

b)

säännöt, jotka liittyvät jäsenvaltioiden varastoihin jääneiden pienten määrien myyntiin, joka on toteutettava niiden vastuulla soveltamalla samoja menettelyjä kuin mitä unioni soveltaa; ja säännöt sellaisten määrien asettamisesta suoramyyntiin, joita ei ole mahdollista pakata uudelleen tai joiden laatu on heikentynyt;

| c) | säännöt, jotka liittyvät tuotteiden varastointiin niistä vastuussa olevassa jäsenvaltiossa tai sen ulkopuolella ja tällaisten tuotteiden kohteluun tullien ja minkä tahansa YMP:n mukaisesti myönnettävän tai kannettavan määrän suhteen. |
| --- | --- |

c)

säännöt, jotka liittyvät tuotteiden varastointiin niistä vastuussa olevassa jäsenvaltiossa tai sen ulkopuolella ja tällaisten tuotteiden kohteluun tullien ja minkä tahansa YMP:n mukaisesti myönnettävän tai kannettavan määrän suhteen.

| c) | säännöt, jotka liittyvät tuotteiden varastointiin niistä vastuussa olevassa jäsenvaltiossa tai sen ulkopuolella ja tällaisten tuotteiden kohteluun tullien ja minkä tahansa YMP:n mukaisesti myönnettävän tai kannettavan määrän suhteen; |
| --- | --- |

c)

säännöt, jotka liittyvät tuotteiden varastointiin niistä vastuussa olevassa jäsenvaltiossa tai sen ulkopuolella ja tällaisten tuotteiden kohteluun tullien ja minkä tahansa YMP:n mukaisesti myönnettävän tai kannettavan määrän suhteen;

| c a) | edellytykset, joiden mukaisesti voidaan päättää yksityisen varastointisopimuksen kattamien tuotteiden saattamisesta uudelleen markkinoille tai poistamisesta. |
| --- | --- |

c a)

edellytykset, joiden mukaisesti voidaan päättää yksityisen varastointisopimuksen kattamien tuotteiden saattamisesta uudelleen markkinoille tai poistamisesta.

6.   Ottaen huomioon tarve varmistaa, että yksityisen varastoinnin tuella saadaan toivottu markkinavaikutus, komissio

6.   Ottaen huomioon tarve varmistaa, että yksityisen varastoinnin tuella saadaan toivottu markkinavaikutus, komissio

| a) | vahvistaa delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä maksettavan tuen määrän alentamiseksi silloin, kun varastoitu määrä on sopimuksen alaista määrää pienempi; |
| --- | --- |

a)

vahvistaa delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä maksettavan tuen määrän alentamiseksi silloin, kun varastoitu määrä on sopimuksen alaista määrää pienempi;

| a) | vahvistaa delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä maksettavan tuen määrän alentamiseksi silloin, kun varastoitu määrä on sopimuksen alaista määrää pienempi; |
| --- | --- |

a)

vahvistaa delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä maksettavan tuen määrän alentamiseksi silloin, kun varastoitu määrä on sopimuksen alaista määrää pienempi;

| b) | voi vahvistaa delegoiduilla säädöksillä edellytyksiä ennakon myöntämiselle. |
| --- | --- |

b)

voi vahvistaa delegoiduilla säädöksillä edellytyksiä ennakon myöntämiselle.

| b) | voi vahvistaa delegoiduilla säädöksillä edellytyksiä ennakon myöntämiselle. |
| --- | --- |

b)

voi vahvistaa delegoiduilla säädöksillä edellytyksiä ennakon myöntämiselle.

7.   Ottaen huomioon julkiseen interventioon tai yksityiseen varastointiin osallistuvien toimijoiden oikeudet ja velvollisuudet komissio voi antaa delegoiduilla säädöksillä sääntöjä, jotka koskevat

7.   Ottaen huomioon julkiseen interventioon tai yksityiseen varastointiin osallistuvien toimijoiden oikeudet ja velvollisuudet komissio voi antaa delegoiduilla säädöksillä sääntöjä, jotka koskevat

| a) | tavaroiden tasapuolisen saannin ja toimijoiden tasapuolisen kohtelun varmistavien tarjouskilpailumenettelyjen käyttöä; |
| --- | --- |

a)

tavaroiden tasapuolisen saannin ja toimijoiden tasapuolisen kohtelun varmistavien tarjouskilpailumenettelyjen käyttöä;

| a) | tavaroiden tasapuolisen saannin ja toimijoiden tasapuolisen kohtelun varmistavien tarjouskilpailumenettelyjen käyttöä; |
| --- | --- |

a)

tavaroiden tasapuolisen saannin ja toimijoiden tasapuolisen kohtelun varmistavien tarjouskilpailumenettelyjen käyttöä;

| b) | toimijoiden kelpoisuusedellytyksiä; |
| --- | --- |

b)

toimijoiden kelpoisuusedellytyksiä;

| b) | toimijoiden kelpoisuusedellytyksiä; |
| --- | --- |

b)

toimijoiden kelpoisuusedellytyksiä;

| c) | velvoitetta asettaa vakuus, jolla taataan, että toimijoiden velvollisuudet täytetään. |
| --- | --- |

c)

velvoitetta asettaa vakuus, jolla taataan, että toimijoiden velvollisuudet täytetään.

| c) | velvoitetta asettaa vakuus, jolla taataan, että toimijoiden velvollisuudet täytetään. |
| --- | --- |

c)

velvoitetta asettaa vakuus, jolla taataan, että toimijoiden velvollisuudet täytetään.

7 a.
     
  Ottaen huomioon teknisen kehityksen ja alojen tarpeet siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla mukautetaan ja päivitetään liitteessä III a vahvistettuja säännöksiä, jotka koskevat täysikasvuisten nautaeläinten ruhojen, sianruhojen ja lampaanruhojen luokittelua, tunnistamista ja tarjontamuotoa.

7 b.
     
  Ottaen huomioon eri tuotteiden tarjontamuotojen yhtenäistämisen tarpeen markkinoiden avoimuuden, hintojen seurannan sekä tapauksen mukaan naudanliha-, sianliha- ja lampaanliha-aloilla julkisten interventioiden ja yksityisen varastoinnin muodossa toteutettavien markkinoiden interventiojärjestelmien parantamiseksi siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä:

| a) | vahvistetaan säännöt, jotka koskevat ruhojen luokittelua (myös automaattisia menetelmiä käytettäessä), esillepanoa, vähärasvaisen lihan osuutta, tunnistamista, punnitsemista ja merkitsemistä; |
| --- | --- |

a)

vahvistetaan säännöt, jotka koskevat ruhojen luokittelua (myös automaattisia menetelmiä käytettäessä), esillepanoa, vähärasvaisen lihan osuutta, tunnistamista, punnitsemista ja merkitsemistä;

| b) | vahvistetaan säännöt unionin keskihintojen laskemiseksi ja toimijoiden velvollisuudet toimittaa naudan-, sian- ja lampaanruhoja koskevia tietoja, jotka liittyvät erityisesti markkinoihin ja edustaviin hintoihin. |
| --- | --- |

b)

vahvistetaan säännöt unionin keskihintojen laskemiseksi ja toimijoiden velvollisuudet toimittaa naudan-, sian- ja lampaanruhoja koskevia tietoja, jotka liittyvät erityisesti markkinoihin ja edustaviin hintoihin.

7 c.
     
  Ottaen huomioon unionin erityispiirteet säännöksistä poikkeamiseksi siirretään komissiolle valta hyväksyä delegoituja säädöksiä, joissa erityisesti:

| a) | säädetään poikkeuksista, joita jäsenvaltio voi myöntää teurastamoille, joissa teurastetaan vähän nautaeläimiä; |
| --- | --- |

a)

säädetään poikkeuksista, joita jäsenvaltio voi myöntää teurastamoille, joissa teurastetaan vähän nautaeläimiä;

| b) | sallitaan jäsenvaltioiden olla soveltamatta sianruhojen luokitteluasteikkoa ja käyttää painon ja vähärasvaisen lihan osuuden lisäksi muita arviointiperusteita. |
| --- | --- |

b)

sallitaan jäsenvaltioiden olla soveltamatta sianruhojen luokitteluasteikkoa ja käyttää painon ja vähärasvaisen lihan osuuden lisäksi muita arviointiperusteita.

7 d.
     
  Ottaen huomioon tarpeen varmistaa, että unionin tarkastuskomitea täyttää tavoitteensa, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä komitean tehtävistä ja kokoonpanosta.

8.
     
  Ottaen huomioon tarve yhtenäistää eri tuotteiden tarjontamuodot markkinoiden avoimuuden, hintojen seurannan sekä julkisten interventioiden ja yksityisen varastoinnin muodossa toteutettavien markkinoiden interventiojärjestelmien parantamiseksi komissio voi delegoiduilla säädöksillä vahvistaa unionin ruhojen luokitteluasteikot seuraavilla aloilla:

| a) | naudan- ja vasikanliha; |
| --- | --- |

a)

naudan- ja vasikanliha;

| b) | sianliha; |
| --- | --- |

b)

sianliha;

| c) | lampaan- ja vuohenliha. |
| --- | --- |

c)

lampaan- ja vuohenliha.

9.
     
  Ottaen huomioon tarve varmistaa, että ruhot luokitellaan tarkasti ja luotettavasti, komissio voi delegoiduilla säädöksillä säätää komission asiantuntijoista ja jäsenvaltioiden nimeämistä asiantuntijoista koostuvan unionin komitean toteuttamasta, ruhoihin jäsenvaltioissa sovellettavan luokittelun uudelleentarkastelusta. Kyseisissä säännöksissä voidaan säätää, että unioni vastaa uudelleentarkastelusta johtuvista kustannuksista.

Tarkistus 122

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 9 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 a.
     
  Ottaen huomioon tarve varmistaa väliaikaiseen markkinoilta poistamiseen liittyvien toimien koordinointijärjestelmän moitteeton toiminta siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla se vahvistaa seuraavat vaatimukset, jotka järjestelmän on täytettävä: |
| | a) | yleiset aktivointia ja toimintaa koskevat edellytykset; |

Komission teksti

Tarkistus

9 a.
     
  Ottaen huomioon tarve varmistaa väliaikaiseen markkinoilta poistamiseen liittyvien toimien koordinointijärjestelmän moitteeton toiminta siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla se vahvistaa seuraavat vaatimukset, jotka järjestelmän on täytettävä:

a)

yleiset aktivointia ja toimintaa koskevat edellytykset;

| b) | vaatimukset, jotka tuottajaorganisaatioiden liittojen on täytettävä sen täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

b)

vaatimukset, jotka tuottajaorganisaatioiden liittojen on täytettävä sen täytäntöönpanemiseksi;

| c) | järjestelmän rahoitukseen sovellettavat säännöt, erityiset edellytykset, joiden mukaan komissio päättää yhteisön yksityisen varastoinnin tuen myöntämisestä tai myöntämättä jättämisestä tuottajaorganisaatioiden liitoille; |
| --- | --- |

c)

järjestelmän rahoitukseen sovellettavat säännöt, erityiset edellytykset, joiden mukaan komissio päättää yhteisön yksityisen varastoinnin tuen myöntämisestä tai myöntämättä jättämisestä tuottajaorganisaatioiden liitoille;

| d) | säännöt, joilla varmistetaan, että järjestelmän aktivointi ei pysäytä tavanomaisesti saatavilla olevien tuotteiden liian suurta prosentuaalista osuutta. |
| --- | --- |

d)

säännöt, joilla varmistetaan, että järjestelmän aktivointi ei pysäytä tavanomaisesti saatavilla olevien tuotteiden liian suurta prosentuaalista osuutta.

Tarkistus 123

Ehdotus asetukseksi

19 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 19 artikla | 19 artikla |
| Täytäntöönpanovallan käyttäminen tarkastelumenettelyä noudattaen | Täytäntöönpanovallan käyttäminen tarkastelumenettelyä noudattaen |
| Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tarvittavat toimenpiteet tämän luvun yhdenmukaiseksi soveltamiseksi unionissa. Mainitut säännöt voivat koskea erityisesti seuraavia seikkoja: | Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tarvittavat toimenpiteet tämän luvun yhdenmukaiseksi soveltamiseksi unionissa. Mainitut säännöt voivat koskea erityisesti seuraavia seikkoja: |
| a) | edustavat ajanjaksot, markkinat ja markkinahinnat, jotka ovat tarpeen tämän luvun soveltamiseksi; |

Komission teksti

Tarkistus

19 artikla

19 artikla

Täytäntöönpanovallan käyttäminen tarkastelumenettelyä noudattaen

Täytäntöönpanovallan käyttäminen tarkastelumenettelyä noudattaen

Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tarvittavat toimenpiteet tämän luvun yhdenmukaiseksi soveltamiseksi unionissa. Mainitut säännöt voivat koskea erityisesti seuraavia seikkoja:

Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tarvittavat toimenpiteet tämän luvun yhdenmukaiseksi soveltamiseksi unionissa. Mainitut säännöt voivat koskea erityisesti seuraavia seikkoja:

a)

edustavat ajanjaksot, markkinat ja markkinahinnat, jotka ovat tarpeen tämän luvun soveltamiseksi;

| a) | edustavat ajanjaksot, markkinat, markkinahinnat
  ja voittomarginaalien kehitys
  , jotka ovat tarpeen tämän luvun soveltamiseksi; |
| --- | --- |

a)

edustavat ajanjaksot, markkinat, markkinahinnat
  ja voittomarginaalien kehitys
  , jotka ovat tarpeen tämän luvun soveltamiseksi;

| b) | menettelyt ja edellytykset, jotka koskevat julkisessa interventiossa ostettavien tuotteiden toimitusta, tarjoajan vastuulla olevia kuljetuskustannuksia ja maksajavirastojen toteuttamaa tuotteiden haltuunottoa ja maksamista; |
| --- | --- |

b)

menettelyt ja edellytykset, jotka koskevat julkisessa interventiossa ostettavien tuotteiden toimitusta, tarjoajan vastuulla olevia kuljetuskustannuksia ja maksajavirastojen toteuttamaa tuotteiden haltuunottoa ja maksamista;

| b) | menettelyt ja edellytykset, jotka koskevat julkisessa interventiossa ostettavien tuotteiden toimitusta, tarjoajan vastuulla olevia kuljetuskustannuksia ja maksajavirastojen toteuttamaa tuotteiden haltuunottoa ja maksamista; |
| --- | --- |

b)

menettelyt ja edellytykset, jotka koskevat julkisessa interventiossa ostettavien tuotteiden toimitusta, tarjoajan vastuulla olevia kuljetuskustannuksia ja maksajavirastojen toteuttamaa tuotteiden haltuunottoa ja maksamista;

| c) | luuttomaksi leikkaamiseen liittyvät eri toimet naudan- ja vasikanliha-alalla; |
| --- | --- |

c)

luuttomaksi leikkaamiseen liittyvät eri toimet naudan- ja vasikanliha-alalla;

| c) | luuttomaksi leikkaamiseen liittyvät eri toimet naudan- ja vasikanliha-alalla; |
| --- | --- |

c)

luuttomaksi leikkaamiseen liittyvät eri toimet naudan- ja vasikanliha-alalla;

| d) | lupa varastointiin sen jäsenvaltion alueen ulkopuolella, jossa tuotteet on ostettu ja varastoitu; |
| --- | --- |

d)

lupa varastointiin sen jäsenvaltion alueen ulkopuolella, jossa tuotteet on ostettu ja varastoitu;

| d) | lupa varastointiin sen jäsenvaltion alueen ulkopuolella, jossa tuotteet on ostettu ja varastoitu; |
| --- | --- |

d)

lupa varastointiin sen jäsenvaltion alueen ulkopuolella, jossa tuotteet on ostettu ja varastoitu;

| e) | julkisessa interventiossa ostettujen tuotteiden myyntiä tai poistamista koskevat edellytykset, jotka liittyvät erityisesti myyntihintoihin, varastosta poistamisen edellytyksiin ja varastosta poistettujen tuotteiden myöhempään käyttöön tai määräpaikkaan, mukaan lukien sellaisia tuotteita koskevat menettelyt, jotka on asetettu käytettäviksi unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatussa elintarvikkeiden jakeluohjelmassa, mukaan lukien jäsenvaltioiden väliset siirrot; |
| --- | --- |

e)

julkisessa interventiossa ostettujen tuotteiden myyntiä tai poistamista koskevat edellytykset, jotka liittyvät erityisesti myyntihintoihin, varastosta poistamisen edellytyksiin ja varastosta poistettujen tuotteiden myöhempään käyttöön tai määräpaikkaan, mukaan lukien sellaisia tuotteita koskevat menettelyt, jotka on asetettu käytettäviksi unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatussa elintarvikkeiden jakeluohjelmassa, mukaan lukien jäsenvaltioiden väliset siirrot;

| e) | julkisessa interventiossa ostettujen tuotteiden myyntiä tai poistamista koskevat edellytykset, jotka liittyvät erityisesti myyntihintoihin, varastosta poistamisen edellytyksiin ja varastosta poistettujen tuotteiden myöhempään käyttöön tai määräpaikkaan, mukaan lukien sellaisia tuotteita koskevat menettelyt, jotka on asetettu käytettäviksi unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatussa elintarvikkeiden jakeluohjelmassa, mukaan lukien jäsenvaltioiden väliset siirrot; |
| --- | --- |

e)

julkisessa interventiossa ostettujen tuotteiden myyntiä tai poistamista koskevat edellytykset, jotka liittyvät erityisesti myyntihintoihin, varastosta poistamisen edellytyksiin ja varastosta poistettujen tuotteiden myöhempään käyttöön tai määräpaikkaan, mukaan lukien sellaisia tuotteita koskevat menettelyt, jotka on asetettu käytettäviksi unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatussa elintarvikkeiden jakeluohjelmassa, mukaan lukien jäsenvaltioiden väliset siirrot;

| f) | jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen ja hakijoiden välisten sopimusten tekeminen ja sisältö; |
| --- | --- |

f)

jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen ja hakijoiden välisten sopimusten tekeminen ja sisältö;

| f) | jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen ja hakijoiden välisten sopimusten tekeminen ja sisältö; |
| --- | --- |

f)

jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen ja hakijoiden välisten sopimusten tekeminen ja sisältö;

| g) | yksityiseen varastointiin asettaminen ja siinä pitäminen sekä varastosta poistaminen; |
| --- | --- |

g)

yksityiseen varastointiin asettaminen ja siinä pitäminen sekä varastosta poistaminen;

| g) | yksityiseen varastointiin asettaminen ja siinä pitäminen sekä varastosta poistaminen; |
| --- | --- |

g)

yksityiseen varastointiin asettaminen ja siinä pitäminen sekä varastosta poistaminen;

| h) | yksityisen varastoinnin kesto ja edellytykset, joita on noudatettava sopimuksissa mainittuja aikoja pidennettäessä tai lyhennettäessä; |
| --- | --- |

h)

yksityisen varastoinnin kesto ja edellytykset, joita on noudatettava sopimuksissa mainittuja aikoja pidennettäessä tai lyhennettäessä;

| h) | yksityisen varastoinnin kesto ja edellytykset, joita on noudatettava sopimuksissa mainittuja aikoja pidennettäessä tai lyhennettäessä; |
| --- | --- |

h)

yksityisen varastoinnin kesto ja edellytykset, joita on noudatettava sopimuksissa mainittuja aikoja pidennettäessä tai lyhennettäessä;

| i) | edellytykset, joiden mukaisesti voidaan päättää yksityisen varastointisopimuksen kattamien tuotteiden saattamisesta uudelleen markkinoille tai poistamisesta; |
| --- | --- |

i)

edellytykset, joiden mukaisesti voidaan päättää yksityisen varastointisopimuksen kattamien tuotteiden saattamisesta uudelleen markkinoille tai poistamisesta;

| j) | kiinteään hintaan tapahtuvissa ostoissa tai yksityisen varastoinnin kiinteähintaisen tuen myöntämisessä noudatettaviin menettelyihin liittyvät säännöt; |
| --- | --- |

j)

kiinteään hintaan tapahtuvissa ostoissa tai yksityisen varastoinnin kiinteähintaisen tuen myöntämisessä noudatettaviin menettelyihin liittyvät säännöt;

| j) | kiinteään hintaan tapahtuvissa ostoissa tai yksityisen varastoinnin kiinteähintaisen tuen myöntämisessä noudatettaviin menettelyihin liittyvät säännöt; |
| --- | --- |

j)

kiinteään hintaan tapahtuvissa ostoissa tai yksityisen varastoinnin kiinteähintaisen tuen myöntämisessä noudatettaviin menettelyihin liittyvät säännöt;

| k) | tarjouskilpailumenettelyjen käyttö julkisen intervention ja yksityisen varastoinnin yhteydessä erityisesti seuraavien seikkojen osalta: |
| --- | --- |

k)

tarjouskilpailumenettelyjen käyttö julkisen intervention ja yksityisen varastoinnin yhteydessä erityisesti seuraavien seikkojen osalta:

| k) | tarjouskilpailumenettelyjen käyttö julkisen intervention ja yksityisen varastoinnin yhteydessä erityisesti seuraavien seikkojen osalta: |
| --- | --- |

k)

tarjouskilpailumenettelyjen käyttö julkisen intervention ja yksityisen varastoinnin yhteydessä erityisesti seuraavien seikkojen osalta:

| | i) | tarjousten jättäminen ja hakemusta tai tarjousta koskeva vähimmäismäärä; ja |
| --- | --- | --- |

i)

tarjousten jättäminen ja hakemusta tai tarjousta koskeva vähimmäismäärä; ja

| | i) | tarjousten jättäminen ja hakemusta tai tarjousta koskeva vähimmäismäärä; ja |
| --- | --- | --- |

i)

tarjousten jättäminen ja hakemusta tai tarjousta koskeva vähimmäismäärä; ja

| | ii) | tarjousten valinta varmistaen, että etusijalle asetetaan unionille edullisimmat tarjoukset, kuitenkin siten, että sopimus voidaan aina jättää tekemättä. |
| --- | --- | --- |

ii)

tarjousten valinta varmistaen, että etusijalle asetetaan unionille edullisimmat tarjoukset, kuitenkin siten, että sopimus voidaan aina jättää tekemättä.

| | ii) | tarjousten valinta varmistaen, että etusijalle asetetaan unionille edullisimmat tarjoukset, kuitenkin siten, että sopimus voidaan aina jättää tekemättä. |
| --- | --- | --- |

ii)

tarjousten valinta varmistaen, että etusijalle asetetaan unionille edullisimmat tarjoukset, kuitenkin siten, että sopimus voidaan aina jättää tekemättä.

| k a) | luokiteltujen ruhojen merkintää koskevat käytännön säännöt; |
| --- | --- |

k a)

luokiteltujen ruhojen merkintää koskevat käytännön säännöt;

| k b) | naudan-, sian- ja lampaanruhoihin sovellettavien unionin luokitteluasteikkojen täytäntöönpano erityisesti seuraavien seikkojen osalta: |
| --- | --- |

k b)

naudan-, sian- ja lampaanruhoihin sovellettavien unionin luokitteluasteikkojen täytäntöönpano erityisesti seuraavien seikkojen osalta:

| | i) | luokitustulosten ilmoittaminen; |
| --- | --- | --- |

i)

luokitustulosten ilmoittaminen;

| ii) | tarkastukset, tarkastuskertomukset ja seurantatoimet; |
| --- | --- |

ii)

tarkastukset, tarkastuskertomukset ja seurantatoimet;

| k c) | unionin tarkastuskomitean unionin puolesta suorittamia täysikasvuisten nautaeläinten ja lampaiden ruhojen luokittelua ja hintaselvityksiä koskevat paikalla tehtävät tarkastukset; |
| --- | --- |

k c)

unionin tarkastuskomitean unionin puolesta suorittamia täysikasvuisten nautaeläinten ja lampaiden ruhojen luokittelua ja hintaselvityksiä koskevat paikalla tehtävät tarkastukset;

| k d) | käytännön menettelytavat, joiden avulla komissio laskee naudan-, sian- ja lampaanruhojen painotetun unionin keskihinnan; |
| --- | --- |

k d)

käytännön menettelytavat, joiden avulla komissio laskee naudan-, sian- ja lampaanruhojen painotetun unionin keskihinnan;

| k e) | menettelyt, joiden avulla jäsenvaltiot määrittävät täysikasvuisten nautaeläinten ja lampaiden ruhojen osalta asianmukaisesti pätevät luokittelijat. |
| --- | --- |

k e)

menettelyt, joiden avulla jäsenvaltiot määrittävät täysikasvuisten nautaeläinten ja lampaiden ruhojen osalta asianmukaisesti pätevät luokittelijat.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 124

Ehdotus asetukseksi

II osa – I osasto – II luku – 1 jakso

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1 JAKSO | 1 JAKSO |
| ELINTARVIKKEIDEN SAANTIA PARANTAVAT JÄRJESTELMÄT | ELINTARVIKKEIDEN SAANTIA
  JA LASTEN RUOKAILUTOTTUMUKSIA
  PARANTAVAT OHJELMAT |
| | 20 a artikla |
| | Kohderyhmä |
| | Tukiohjelmat, joilla pyritään parantamaan elintarvikkeiden saantia ja lasten ruokailutottumuksia, on suunnattu lapsille, jotka käyvät säännöllisesti jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten hallinnoimissa tai tunnustamissa ensimmäisen ja toisen asteen oppilaitoksissa ja päiväkodeissa, esikouluissa sekä muissa koulun ulkopuolisissa laitoksissa. |

Komission teksti

Tarkistus

1 JAKSO

1 JAKSO

ELINTARVIKKEIDEN SAANTIA PARANTAVAT JÄRJESTELMÄT

ELINTARVIKKEIDEN SAANTIA
  JA LASTEN RUOKAILUTOTTUMUKSIA
  PARANTAVAT OHJELMAT

20 a artikla

Kohderyhmä

Tukiohjelmat, joilla pyritään parantamaan elintarvikkeiden saantia ja lasten ruokailutottumuksia, on suunnattu lapsille, jotka käyvät säännöllisesti jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten hallinnoimissa tai tunnustamissa ensimmäisen ja toisen asteen oppilaitoksissa ja päiväkodeissa, esikouluissa sekä muissa koulun ulkopuolisissa laitoksissa.

Tarkistus 125

Ehdotus asetukseksi

II osa – 1 osasto – 2 luku – 1 jakso – 1 alajakso – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1 ALAJAKSO | 1 ALAJAKSO |
| KOULUHEDELMÄJÄRJESTELMÄ | KOULUHEDELMÄ- JA -VIHANNESOHJELMA |

Komission teksti

Tarkistus

1 ALAJAKSO

1 ALAJAKSO

KOULUHEDELMÄJÄRJESTELMÄ

KOULUHEDELMÄ- JA -VIHANNESOHJELMA

Tarkistus 126

Ehdotus asetukseksi

21 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 21 artikla | 21 artikla |
| Tuki hedelmä- ja vihannestuotteiden, hedelmä- ja vihannesjalostetuotteiden sekä banaanituotteiden toimittamiseen lapsille | Tuki hedelmä- ja vihannestuotteiden, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamiseen lapsille |
| 1.   Unionin tukea myönnetään komission 22 ja 23 artiklan mukaisesti antamilla delegoiduilla säädöksillä ja täytäntöönpanosäädöksillä määritellyin edellytyksin | 1.   Unionin tukea myönnetään komission 22 ja 23 artiklan mukaisesti antamilla delegoiduilla säädöksillä ja täytäntöönpanosäädöksillä määritellyin edellytyksin |
| a) | hedelmä- ja vihannesalan, hedelmä- ja vihannesjalostealan sekä banaanialan tuotteiden toimittamiseen lapsille
  kouluihin, mukaan lukien päiväkodit, esikoulut sekä alemman ja ylemmän perusasteen oppilaitokset
  ;
  ja |

Komission teksti

Tarkistus

21 artikla

21 artikla

Tuki hedelmä- ja vihannestuotteiden, hedelmä- ja vihannesjalostetuotteiden sekä banaanituotteiden toimittamiseen lapsille

Tuki hedelmä- ja vihannestuotteiden, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamiseen lapsille

1.   Unionin tukea myönnetään komission 22 ja 23 artiklan mukaisesti antamilla delegoiduilla säädöksillä ja täytäntöönpanosäädöksillä määritellyin edellytyksin

1.   Unionin tukea myönnetään komission 22 ja 23 artiklan mukaisesti antamilla delegoiduilla säädöksillä ja täytäntöönpanosäädöksillä määritellyin edellytyksin

a)

hedelmä- ja vihannesalan, hedelmä- ja vihannesjalostealan sekä banaanialan tuotteiden toimittamiseen lapsille
  kouluihin, mukaan lukien päiväkodit, esikoulut sekä alemman ja ylemmän perusasteen oppilaitokset
  ;
  ja

| a) | hedelmä- ja vihannesalan, hedelmä- ja vihannesjalostealan sekä banaanialan tuotteiden toimittamiseen lapsille
  20 a artiklassa tarkoitettuihin laitoksiin
  ;
  sekä |
| --- | --- |

a)

hedelmä- ja vihannesalan, hedelmä- ja vihannesjalostealan sekä banaanialan tuotteiden toimittamiseen lapsille
  20 a artiklassa tarkoitettuihin laitoksiin
  ;
  sekä

| b) | eräisiin asiaan liittyviin logistiikka-, jakelu-, laitteisto-, mainonta-, seuranta- ja arviointikustannuksiin sekä liitännäistoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

b)

eräisiin asiaan liittyviin logistiikka-, jakelu-, laitteisto-, mainonta-, seuranta- ja arviointikustannuksiin sekä liitännäistoimenpiteisiin.

| b) | eräisiin asiaan liittyviin logistiikka-, jakelu-, laitteisto-, mainonta-, seuranta- ja arviointikustannuksiin sekä liitännäistoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

b)

eräisiin asiaan liittyviin logistiikka-, jakelu-, laitteisto-, mainonta-, seuranta- ja arviointikustannuksiin sekä liitännäistoimenpiteisiin.

2.   Jäsenvaltioiden, jotka haluavat osallistua järjestelmään, on laadittava etukäteen
  järjestelmän
  täytäntöönpanoa varten kansallisen tai alueellisen tason strategia. Niiden on myös säädettävä liitännäistoimenpiteistä, jotka ovat tarpeen
  järjestelmän
  tehokkuuden kannalta.

2.   Jäsenvaltioiden, jotka haluavat osallistua ohjelmaan, on laadittava etukäteen
  sen
  täytäntöönpanoa varten kansallisen tai alueellisen tason strategia. Niiden on myös säädettävä liitännäistoimenpiteistä, jotka
  voivat käsittää tietoja toimista, joilla parannetaan tietämystä terveellisestä ruokavaliosta, paikallisista elintarvikeketjuista ja ruoan haaskaamisen välttämisestä, jotka
  ovat tarpeen
  ohjelman
  tehokkuuden kannalta.

3.   Jäsenvaltion on strategiaansa laatiessaan laadittava luettelo hedelmä- ja vihannesalan, hedelmä- ja vihannesjalostealan sekä banaanialan tuotteista, jotka voivat saada tukea sen järjestelmästä. Luetteloon ei saa kuitenkaan sisällyttää tuotteita, jotka on suljettu pois komission delegoiduilla säädöksillä 22 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti toteuttamilla toimenpiteillä. Jäsenvaltioiden on valittava tuotteensa objektiivisten kriteerien perusteella, joihin voivat kuulua kausiluonteisuus, tuotteiden saatavuus
  tai ympäristönäkökohdat
  . Tässä yhteydessä
  jäsenvaltiot voivat asettaa
  etusijalle unionista peräisin olevat tuotteet.

3.   Jäsenvaltion on strategiaansa laatiessaan laadittava luettelo hedelmä- ja vihannesalan, hedelmä- ja vihannesjalostealan sekä banaanialan tuotteista, jotka voivat saada tukea sen järjestelmästä. Luetteloon ei saa kuitenkaan sisällyttää tuotteita, jotka on suljettu pois komission delegoiduilla säädöksillä 22 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti toteuttamilla toimenpiteillä. Jäsenvaltioiden on valittava tuotteensa objektiivisten kriteerien perusteella, joihin voivat kuulua
  terveys- ja ympäristöhyödyt,
  kausiluonteisuus,
  vaihtelevuus tai
  tuotteiden saatavuus
  , ja annettava etusija paikallisille elintarvikeketjuille
  . Tässä yhteydessä
  jäsenvaltioiden on asettava
  etusijalle unionista peräisin olevat tuotteet.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | se saa olla enintään 150 miljoonaa euroa kouluvuotta kohden; tai |
| --- | --- |

a)

se saa olla enintään 150 miljoonaa euroa kouluvuotta kohden; tai

| a) | se saa olla enintään 150 miljoonaa euroa kouluvuotta kohden; tai |
| --- | --- |

a)

se saa olla enintään 150 miljoonaa euroa kouluvuotta kohden; tai

| b) | se saa olla enintään 75 prosenttia 1 kohdassa tarkoitetuista toimituskustannuksista ja muista asiaan liittyvistä kustannuksista tai enintään 90 prosenttia tällaisista kustannuksista vähemmän kehittyneillä alueilla
  ja
  perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuilla syrjäisimmillä alueilla; |
| --- | --- |

b)

se saa olla enintään 75 prosenttia 1 kohdassa tarkoitetuista toimituskustannuksista ja muista asiaan liittyvistä kustannuksista tai enintään 90 prosenttia tällaisista kustannuksista vähemmän kehittyneillä alueilla
  ja
  perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuilla syrjäisimmillä alueilla;

| b) | se saa olla enintään 75 prosenttia 1 kohdassa tarkoitetuista toimituskustannuksista ja muista asiaan liittyvistä kustannuksista tai enintään 90 prosenttia tällaisista kustannuksista vähemmän kehittyneillä alueilla perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuilla syrjäisimmillä alueilla
  ja pienillä Egeanmeren saarilla asetuksen (EY) N:o 1405/2006 1 artiklan 2 kohdan määritelmän mukaisesti
  ;
  tai |
| --- | --- |

b)

se saa olla enintään 75 prosenttia 1 kohdassa tarkoitetuista toimituskustannuksista ja muista asiaan liittyvistä kustannuksista tai enintään 90 prosenttia tällaisista kustannuksista vähemmän kehittyneillä alueilla perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuilla syrjäisimmillä alueilla
  ja pienillä Egeanmeren saarilla asetuksen (EY) N:o 1405/2006 1 artiklan 2 kohdan määritelmän mukaisesti
  ;
  tai

| c) | se ei saa kattaa muita kustannuksia kuin 1 kohdassa tarkoitetut toimituskustannukset ja muut asiaan liittyvät kustannukset. |
| --- | --- |

c)

se ei saa kattaa muita kustannuksia kuin 1 kohdassa tarkoitetut toimituskustannukset ja muut asiaan liittyvät kustannukset.

| c) | se ei saa kattaa muita kustannuksia kuin 1 kohdassa tarkoitetut toimituskustannukset ja muut asiaan liittyvät kustannukset. |
| --- | --- |

c)

se ei saa kattaa muita kustannuksia kuin 1 kohdassa tarkoitetut toimituskustannukset ja muut asiaan liittyvät kustannukset.

4 a.
     
  Edellä 1 kohdassa säädettyä unionin tukea jaetaan jäsenvaltioille objektiivisten perusteiden mukaisesti suhteessa siihen, kuinka paljon 20 a artiklassa määritellyissä kouluissa on 6–10-vuotiaita lapsia. Ohjelmaan osallistuvat jäsenvaltiot saavat kuitenkin kukin vähintään 175 000 euroa unionin tukea. Niiden on haettava unionin tukea vuosittain strategiansa mukaisesti. Komissio päättää jäsenvaltioiden hakemusten perusteella tuen lopullisesta jakautumisesta käytettävissä olevien talousarviomäärärahojen rajoissa.

5.   Edellä 1 kohdassa säädettyä unionin tukea ei saa käyttää korvaamaan olemassa olevien kansallisten
  kouluhedelmäjärjestelmien
  tai muiden hedelmiä sisältävien
  koulujakelujärjestelmien
  rahoitusta. Jos jäsenvaltiolla kuitenkin on jo järjestelmä, joka olisi tämän artiklan nojalla oikeutettu unionin tukeen, ja se aikoo laajentaa tai tehostaa sitä, myös järjestelmän kohderyhmän, keston tai tukikelpoisten tuotteiden osalta, unionin tukea voidaan myöntää edellyttäen, että 4 kohdan b alakohdan mukaisia rajoja noudatetaan unionin tuen koko kansallisesta rahoitusosuudesta muodostaman osuuden osalta. Tässä tapauksessa jäsenvaltion on ilmoitettava täytäntöönpanostrategiassaan, miten se aikoo laajentaa tai tehostaa järjestelmäänsä.

5.   Edellä 1 kohdassa säädettyä unionin tukea ei saa käyttää korvaamaan olemassa olevien kansallisten
  kouluhedelmä- ja -vihannesohjelmien
  tai muiden hedelmiä
  tai vihanneksia
  sisältävien
  koulujakeluohjelmien
  rahoitusta. Jos jäsenvaltiolla kuitenkin on jo järjestelmä, joka olisi tämän artiklan nojalla oikeutettu unionin tukeen, ja se aikoo laajentaa tai tehostaa sitä, myös järjestelmän kohderyhmän, keston tai tukikelpoisten tuotteiden osalta, unionin tukea voidaan myöntää edellyttäen, että 4 kohdan b alakohdan mukaisia rajoja noudatetaan unionin tuen koko kansallisesta rahoitusosuudesta muodostaman osuuden osalta. Tässä tapauksessa jäsenvaltion on ilmoitettava täytäntöönpanostrategiassaan, miten se aikoo laajentaa tai tehostaa järjestelmäänsä.

6.   Jäsenvaltiot voivat myöntää unionin tuen lisäksi kansallista tukea 152 artiklan mukaisesti.

6.   Jäsenvaltiot voivat myöntää unionin tuen lisäksi kansallista tukea 152 artiklan mukaisesti.

7.   Unionin
  kouluhedelmäjärjestelmä
  ei saa rajoittaa unionin lainsäädännön mukaisten erillisten kansallisten
  kouluhedelmäjärjestelmien
  soveltamista.

7.   Unionin
  kouluhedelmä- ja -vihannesohjelma
  ei saa rajoittaa unionin lainsäädännön mukaisten erillisten kansallisten
  kouluhedelmä- ja -vihannesohjelmien
  soveltamista.

8.   Unioni voi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annetun asetuksen (EU) N:o [...] 6 artiklan mukaisesti rahoittaa myös tiedotus-, seuranta- ja arviointitoimenpiteitä, jotka liittyvät
  kouluhedelmäjärjestelmään
  , mukaan lukien toimet, joilla pyritään lisäämään yleistä tietoisuutta siitä, sekä asiaan liittyviä verkottumistoimenpiteitä.

8.   Unioni voi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annetun asetuksen (EU) N:o [...] 6 artiklan mukaisesti rahoittaa myös tiedotus-, seuranta- ja arviointitoimenpiteitä, jotka liittyvät
  kouluhedelmä- ja -vihannesohjelmaan
  , mukaan lukien toimet, joilla pyritään lisäämään yleistä tietoisuutta siitä, sekä asiaan liittyviä verkottumistoimenpiteitä.

8 a.
     
  Ohjelmaan osallistuvien jäsenvaltioiden on elintarvikkeiden jakelupaikoissa julkistettava tukiohjelmaan osallistumisensa ja tiedotettava unionin asemasta ohjelman tukijana.

Tarkistus 127

Ehdotus asetukseksi

22 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 22 artikla | 22 artikla |
| Siirretty säädösvalta | Siirretty säädösvalta |
| 1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti tämän artiklan 2–4 kohdassa lueteltujen toimenpiteiden säätämiseksi. | 1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti tämän artiklan 2–4 kohdassa lueteltujen toimenpiteiden säätämiseksi. |
| 2.   Ottaen huomioon
  tarve edistää lasten terveellisiä ruokailutottumuksia
  komissio voi antaa delegoiduilla säädöksillä sääntöjä | 2.   Ottaen huomioon
  tarpeen varmistaa, että ohjelman täytäntöönpano täyttää tehokkaasti sille asetetut tavoitteet
  komissio voi antaa delegoiduilla säädöksillä sääntöjä |
| a) | tuotteista, joille ei voida myöntää tukea kyseisestä järjestelmästä ottaen huomioon ravitsemukselliset näkökohdat; |

Komission teksti

Tarkistus

22 artikla

22 artikla

Siirretty säädösvalta

Siirretty säädösvalta

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti tämän artiklan 2–4 kohdassa lueteltujen toimenpiteiden säätämiseksi.

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti tämän artiklan 2–4 kohdassa lueteltujen toimenpiteiden säätämiseksi.

2.   Ottaen huomioon
  tarve edistää lasten terveellisiä ruokailutottumuksia
  komissio voi antaa delegoiduilla säädöksillä sääntöjä

2.   Ottaen huomioon
  tarpeen varmistaa, että ohjelman täytäntöönpano täyttää tehokkaasti sille asetetut tavoitteet
  komissio voi antaa delegoiduilla säädöksillä sääntöjä

a)

tuotteista, joille ei voida myöntää tukea kyseisestä järjestelmästä ottaen huomioon ravitsemukselliset näkökohdat;

| a) | tuotteista, joille ei voida myöntää tukea kyseisestä järjestelmästä ottaen huomioon ravitsemukselliset näkökohdat; |
| --- | --- |

a)

tuotteista, joille ei voida myöntää tukea kyseisestä järjestelmästä ottaen huomioon ravitsemukselliset näkökohdat;

| b) | järjestelmän kohderyhmästä; |
| --- | --- |

b)

järjestelmän kohderyhmästä;

| b) | järjestelmän kohderyhmästä; |
| --- | --- |

b)

järjestelmän kohderyhmästä;

| c) | kansallisista tai alueellisista strategioista, joita jäsenvaltioiden on laadittava tukea saadakseen, liitännäistoimenpiteet mukaan lukien; |
| --- | --- |

c)

kansallisista tai alueellisista strategioista, joita jäsenvaltioiden on laadittava tukea saadakseen, liitännäistoimenpiteet mukaan lukien;

| c) | kansallisista tai alueellisista strategioista, joita jäsenvaltioiden on laadittava tukea saadakseen, liitännäistoimenpiteet mukaan lukien; |
| --- | --- |

c)

kansallisista tai alueellisista strategioista, joita jäsenvaltioiden on laadittava tukea saadakseen, liitännäistoimenpiteet mukaan lukien;

| d) | tuen hakijoiden hyväksymisestä ja valinnasta. |
| --- | --- |

d)

tuen hakijoiden hyväksymisestä ja valinnasta.

| d) | tuen hakijoiden hyväksymisestä ja valinnasta. |
| --- | --- |

d)

tuen hakijoiden hyväksymisestä ja valinnasta.

3.   Ottaen huomioon tarve varmistaa unionin varojen tehokas ja kohdennettu käyttö komissio voi antaa delegoiduilla säädöksillä sääntöjä

3.   Ottaen huomioon tarve varmistaa unionin varojen tehokas ja kohdennettu käyttö komissio voi antaa delegoiduilla säädöksillä sääntöjä

| a) | objektiivisista perusteista tuen jakamiseksi jäsenvaltioiden kesken,
  tuen
  alustavasta jakautumisesta jäsenvaltioiden kesken
  ja menettelystä tuen uudelleenjakamiseksi jäsenvaltioiden kesken saatujen hakemusten perusteella; |
| --- | --- |

a)

objektiivisista perusteista tuen jakamiseksi jäsenvaltioiden kesken,
  tuen
  alustavasta jakautumisesta jäsenvaltioiden kesken
  ja menettelystä tuen uudelleenjakamiseksi jäsenvaltioiden kesken saatujen hakemusten perusteella;

| a) | tuen
  alustavan jakautumisen lisäperusteista
  ja menettelystä tuen uudelleenjakamiseksi jäsenvaltioiden kesken saatujen hakemusten perusteella; |
| --- | --- |

a)

tuen
  alustavan jakautumisen lisäperusteista
  ja menettelystä tuen uudelleenjakamiseksi jäsenvaltioiden kesken saatujen hakemusten perusteella;

| b) | tukikelpoisista kustannuksista, mukaan lukien mahdollisuus vahvistaa tällaisille kustannuksille enimmäismäärä; |
| --- | --- |

b)

tukikelpoisista kustannuksista, mukaan lukien mahdollisuus vahvistaa tällaisille kustannuksille enimmäismäärä;

| b) | tukikelpoisista kustannuksista, mukaan lukien mahdollisuus vahvistaa tällaisille kustannuksille enimmäismäärä; |
| --- | --- |

b)

tukikelpoisista kustannuksista, mukaan lukien mahdollisuus vahvistaa tällaisille kustannuksille enimmäismäärä;

| c) | seurannasta ja arvioinnista. |
| --- | --- |

c)

seurannasta ja arvioinnista.

| c) | seurannasta ja arvioinnista. |
| --- | --- |

c)

seurannasta ja arvioinnista.

4.   Ottaen huomioon tarve edistää järjestelmää koskevaa tietoisuutta komissio voi delegoiduilla säädöksillä
  edellyttää osallistuvia jäsenvaltioita tiedottamaan
  unionin asemasta
  järjestelmän
  tukijana.

4.   Ottaen huomioon tarve edistää tukiohjelmaa koskevaa tietoisuutta komissio voi delegoiduilla säädöksillä
  vahvistaa edellytykset, joiden mukaan jäsenvaltiot varmistavat tukiohjelmaan osallistumisensa julkistamisen ja tiedottavat
  unionin asemasta
  ohjelman
  tukijana.

Tarkistus 128

Ehdotus asetukseksi

23 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 23 artikla | 23 artikla |
| Täytäntöönpanovallan käyttäminen tarkastelumenettelyä noudattaen | Täytäntöönpanovallan käyttäminen tarkastelumenettelyä noudattaen |
| Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä
  kaikki
  tarvittavat toimenpiteet, jotka koskevat tämän alajakson soveltamista
  ja erityisesti | Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tarvittavat toimenpiteet, jotka koskevat tämän alajakson soveltamista: |
| a) | tuen lopullista jakautumista osallistuvien jäsenvaltioiden kesken käytettävissä olevien talousarviomäärärahojen rajoissa; |

Komission teksti

Tarkistus

23 artikla

23 artikla

Täytäntöönpanovallan käyttäminen tarkastelumenettelyä noudattaen

Täytäntöönpanovallan käyttäminen tarkastelumenettelyä noudattaen

Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä
  kaikki
  tarvittavat toimenpiteet, jotka koskevat tämän alajakson soveltamista
  ja erityisesti

Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tarvittavat toimenpiteet, jotka koskevat tämän alajakson soveltamista:

a)

tuen lopullista jakautumista osallistuvien jäsenvaltioiden kesken käytettävissä olevien talousarviomäärärahojen rajoissa;

| a) | tuen lopullista jakautumista osallistuvien jäsenvaltioiden kesken käytettävissä olevien talousarviomäärärahojen rajoissa; |
| --- | --- |

a)

tuen lopullista jakautumista osallistuvien jäsenvaltioiden kesken käytettävissä olevien talousarviomäärärahojen rajoissa;

| b) | tukihakemuksia ja maksuja; |
| --- | --- |

b)

tukihakemuksia ja maksuja;

| b) | tukihakemuksia ja maksuja; |
| --- | --- |

b)

tukihakemuksia ja maksuja;

| c) | järjestelmän julkistamiseen liittyviä menetelmiä sekä siihen liittyviä verkottumistoimenpiteitä. |
| --- | --- |

c)

järjestelmän julkistamiseen liittyviä menetelmiä sekä siihen liittyviä verkottumistoimenpiteitä.

| c) | järjestelmän julkistamiseen liittyviä menetelmiä sekä siihen liittyviä verkottumistoimenpiteitä. |
| --- | --- |

c)

järjestelmän julkistamiseen liittyviä menetelmiä sekä siihen liittyviä verkottumistoimenpiteitä.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 129

Ehdotus asetukseksi

24 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 24 artikla | 24 artikla |
| Maitotuotteiden
  toimittaminen
  lapsille | Tuki maidon ja
  maitotuotteiden
  toimittamiseen
  lapsille |
| 1.   Unionin tukea myönnetään
  tiettyjen maito- ja maitotuotealan tuotteiden
  toimittamiseen lapsille kouluihin. | 1.   Unionin tukea myönnetään
  komission 25 ja 26 artiklan mukaisesti antamilla delegoiduilla säädöksillä ja täytäntöönpanosäädöksillä määritellyin edellytyksin CN-koodien 0401, 0403, 0404 90 ja 0406 tai CN-koodin 2202 90 alaisuuteen kuuluvien maidon ja maitotuotteiden
  toimittamiseen lapsille
  20 a artiklassa tarkoitettuihin
  kouluihin. |
| 2.   Jäsenvaltioiden, jotka haluavat osallistua järjestelmään, on laadittava etukäteen sen täytäntöönpanoa varten kansallisen tai alueellisen tason strategia. | 2.   Jäsenvaltioiden, jotka haluavat osallistua järjestelmään, on laadittava etukäteen sen täytäntöönpanoa varten kansallisen tai alueellisen tason strategia.
  Niiden on myös säädettävä liitännäistoimenpiteistä, jotka voivat käsittää tietoja toimista, joilla parannetaan tietämystä terveellisestä ruokavaliosta, paikallisista elintarvikeketjuista ja ruoan haaskaamisen välttämisestä, jotka ovat tarpeen ohjelman tehokkuuden kannalta. |
| | 2 a.
     
  Jäsenvaltion on strategiaansa laatiessaan laadittava luettelo maidosta ja maitotuotteista, jotka voivat saada tukea sen ohjelmasta, komission 25 artiklan nojalla hyväksymien sääntöjen mukaisesti. |
| | 2 b.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettua unionin tukea ei saa käyttää korvaamaan olemassa olevien kansallisten maito- ja maitotuoteohjelmien tai muiden maitoa tai maitotuotteita sisältävien koulujakeluohjelmien rahoitusta. Jos jäsenvaltiolla kuitenkin on jo ohjelma, joka olisi tämän artiklan nojalla oikeutettu unionin tukeen, ja se aikoo laajentaa tai tehostaa sitä myös ohjelman kohderyhmän, keston tai tukikelpoisten tuotteiden osalta, unionin tukea voidaan myöntää. Tässä tapauksessa jäsenvaltion on ilmoitettava täytäntöönpanostrategiassaan, miten se aikoo laajentaa tai tehostaa järjestelmäänsä. |
| 3.   Jäsenvaltiot voivat myöntää unionin tuen lisäksi kansallista tukea 152 artiklan mukaisesti. | 3.   Jäsenvaltiot voivat myöntää unionin tuen lisäksi kansallista tukea 152 artiklan mukaisesti. |
| 3 a.
     
  Unionin maito- ja maitotuoteohjelma ei saa rajoittaa unionin lainsäädännön mukaisten maidon ja maitotuotteiden kulutusta edistävien erillisten kansallisten maito- ja maitotuoteohjelmien soveltamista. | |
| 4.
     
  Neuvosto hyväksyy kaikille maidoille myönnettävän unionin tuen vahvistamiseen liittyvät toimenpiteet perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaisesti. | |
| 5.   Edellä 1 kohdassa säädettyä unionin tukea myönnetään enintään 0,25 litralta maitoekvivalenttia lasta kohden koulupäivässä. | 5.   Edellä 1 kohdassa säädettyä unionin tukea myönnetään enintään 0,25 litralta maitoekvivalenttia lasta kohden koulupäivässä. |
| | 5 a.
     
  Ohjelmaan osallistuvien jäsenvaltioiden on elintarvikkeiden jakelupaikoissa julkistettava tukiohjelmaan osallistumisensa ja tiedotettava unionin asemasta ohjelman tukijana. |

Komission teksti

Tarkistus

24 artikla

24 artikla

Maitotuotteiden
  toimittaminen
  lapsille

Tuki maidon ja
  maitotuotteiden
  toimittamiseen
  lapsille

1.   Unionin tukea myönnetään
  tiettyjen maito- ja maitotuotealan tuotteiden
  toimittamiseen lapsille kouluihin.

1.   Unionin tukea myönnetään
  komission 25 ja 26 artiklan mukaisesti antamilla delegoiduilla säädöksillä ja täytäntöönpanosäädöksillä määritellyin edellytyksin CN-koodien 0401, 0403, 0404 90 ja 0406 tai CN-koodin 2202 90 alaisuuteen kuuluvien maidon ja maitotuotteiden
  toimittamiseen lapsille
  20 a artiklassa tarkoitettuihin
  kouluihin.

2.   Jäsenvaltioiden, jotka haluavat osallistua järjestelmään, on laadittava etukäteen sen täytäntöönpanoa varten kansallisen tai alueellisen tason strategia.

2.   Jäsenvaltioiden, jotka haluavat osallistua järjestelmään, on laadittava etukäteen sen täytäntöönpanoa varten kansallisen tai alueellisen tason strategia.
  Niiden on myös säädettävä liitännäistoimenpiteistä, jotka voivat käsittää tietoja toimista, joilla parannetaan tietämystä terveellisestä ruokavaliosta, paikallisista elintarvikeketjuista ja ruoan haaskaamisen välttämisestä, jotka ovat tarpeen ohjelman tehokkuuden kannalta.

2 a.
     
  Jäsenvaltion on strategiaansa laatiessaan laadittava luettelo maidosta ja maitotuotteista, jotka voivat saada tukea sen ohjelmasta, komission 25 artiklan nojalla hyväksymien sääntöjen mukaisesti.

2 b.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettua unionin tukea ei saa käyttää korvaamaan olemassa olevien kansallisten maito- ja maitotuoteohjelmien tai muiden maitoa tai maitotuotteita sisältävien koulujakeluohjelmien rahoitusta. Jos jäsenvaltiolla kuitenkin on jo ohjelma, joka olisi tämän artiklan nojalla oikeutettu unionin tukeen, ja se aikoo laajentaa tai tehostaa sitä myös ohjelman kohderyhmän, keston tai tukikelpoisten tuotteiden osalta, unionin tukea voidaan myöntää. Tässä tapauksessa jäsenvaltion on ilmoitettava täytäntöönpanostrategiassaan, miten se aikoo laajentaa tai tehostaa järjestelmäänsä.

3.   Jäsenvaltiot voivat myöntää unionin tuen lisäksi kansallista tukea 152 artiklan mukaisesti.

3.   Jäsenvaltiot voivat myöntää unionin tuen lisäksi kansallista tukea 152 artiklan mukaisesti.

3 a.
     
  Unionin maito- ja maitotuoteohjelma ei saa rajoittaa unionin lainsäädännön mukaisten maidon ja maitotuotteiden kulutusta edistävien erillisten kansallisten maito- ja maitotuoteohjelmien soveltamista.

4.
     
  Neuvosto hyväksyy kaikille maidoille myönnettävän unionin tuen vahvistamiseen liittyvät toimenpiteet perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

5.   Edellä 1 kohdassa säädettyä unionin tukea myönnetään enintään 0,25 litralta maitoekvivalenttia lasta kohden koulupäivässä.

5.   Edellä 1 kohdassa säädettyä unionin tukea myönnetään enintään 0,25 litralta maitoekvivalenttia lasta kohden koulupäivässä.

5 a.
     
  Ohjelmaan osallistuvien jäsenvaltioiden on elintarvikkeiden jakelupaikoissa julkistettava tukiohjelmaan osallistumisensa ja tiedotettava unionin asemasta ohjelman tukijana.

Tarkistus 130

Ehdotus asetukseksi

25 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 25 artikla | 25 artikla |
| Siirretty säädösvalta | Siirretty säädösvalta |
| 1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti tämän artiklan 2–4 kohdassa lueteltujen toimenpiteiden säätämiseksi. | 1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti tämän artiklan 2–4 kohdassa lueteltujen toimenpiteiden säätämiseksi. |
| 2.   Ottaen huomioon
  maitotuotteiden kulutustottumusten kehitys ja maitotuotteiden markkinoiden innovaatiot ja kehitys sekä ravitsemukselliset näkökohdat
  komissio
  määrittelee
  delegoiduilla säädöksillä
  tuotteet
  , joille voidaan myöntää tukea kyseisestä
  järjestelmästä
  ,
  ja vahvistaa sääntöjä
  kansallisista tai alueellisista strategioista, joita jäsenvaltioiden on laadittava tukea saadakseen,
  sekä järjestelmän kohderyhmästä. | 2.   Ottaen huomioon
  tarpeen varmistaa, että ohjelman täytäntöönpano täyttää tehokkaasti sille asetetut tavoitteet
  komissio
  voi antaa
  delegoiduilla säädöksillä
  sääntöjä |
| | a) | tuotteista
  , joille voidaan myöntää tukea kyseisestä
  ohjelmasta
  ,
  24 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti ja ottaen huomioon ravitsemukselliset näkökohdat; |

Komission teksti

Tarkistus

25 artikla

25 artikla

Siirretty säädösvalta

Siirretty säädösvalta

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti tämän artiklan 2–4 kohdassa lueteltujen toimenpiteiden säätämiseksi.

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti tämän artiklan 2–4 kohdassa lueteltujen toimenpiteiden säätämiseksi.

2.   Ottaen huomioon
  maitotuotteiden kulutustottumusten kehitys ja maitotuotteiden markkinoiden innovaatiot ja kehitys sekä ravitsemukselliset näkökohdat
  komissio
  määrittelee
  delegoiduilla säädöksillä
  tuotteet
  , joille voidaan myöntää tukea kyseisestä
  järjestelmästä
  ,
  ja vahvistaa sääntöjä
  kansallisista tai alueellisista strategioista, joita jäsenvaltioiden on laadittava tukea saadakseen,
  sekä järjestelmän kohderyhmästä.

2.   Ottaen huomioon
  tarpeen varmistaa, että ohjelman täytäntöönpano täyttää tehokkaasti sille asetetut tavoitteet
  komissio
  voi antaa
  delegoiduilla säädöksillä
  sääntöjä

a)

tuotteista
  , joille voidaan myöntää tukea kyseisestä
  ohjelmasta
  ,
  24 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti ja ottaen huomioon ravitsemukselliset näkökohdat;

| b) | järjestelmän kohderyhmästä; |
| --- | --- |

b)

järjestelmän kohderyhmästä;

| c) | kansallisista tai alueellisista strategioista, joita jäsenvaltioiden on laadittava tukea saadakseen,
  liitännäistoimenpiteet mukaan lukien; |
| --- | --- |

c)

kansallisista tai alueellisista strategioista, joita jäsenvaltioiden on laadittava tukea saadakseen,
  liitännäistoimenpiteet mukaan lukien;

| d) | tuen hakijoiden hyväksymisestä ja valinnasta; |
| --- | --- |

d)

tuen hakijoiden hyväksymisestä ja valinnasta;

| e) | seurannasta ja arvioinnista. |
| --- | --- |

e)

seurannasta ja arvioinnista.

3.   Komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä tuen myöntämisen edellytykset ottaen huomioon tarve varmistaa, että soveltuvat tuensaajat ja hakijat ovat oikeutettuja tukeen.

3.   Komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä tuen myöntämisen edellytykset ottaen huomioon tarve varmistaa, että soveltuvat tuensaajat ja hakijat ovat oikeutettuja tukeen.

Ottaen huomioon tarve varmistaa, että hakijat noudattavat velvollisuuksiaan, komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotka koskevat toimien toteutumisen takaavan vakuuden asettamista, jos tuesta maksetaan ennakko.

Ottaen huomioon tarve varmistaa, että hakijat noudattavat velvollisuuksiaan, komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotka koskevat toimien toteutumisen takaavan vakuuden asettamista, jos tuesta maksetaan ennakko.

4.   Ottaen huomioon tarve edistää
  tukijärjestelmää
  koskevaa tietoisuutta komissio voi delegoiduilla säädöksillä
  edellyttää, että oppilaitokset tiedottavat
  unionin asemasta
  järjestelmän
  tukijana.

4.   Ottaen huomioon tarve edistää
  tukiohjelmaa
  koskevaa tietoisuutta komissio voi delegoiduilla säädöksillä
  vahvistaa edellytykset, joiden mukaan jäsenvaltiot varmistavat tukiohjelmaan osallistumisensa julkistamisen ja tiedottavat
  unionin asemasta
  ohjelman
  tukijana.

Tarkistus 131

Ehdotus asetukseksi

26 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 26 artikla | 26 artikla |
| Täytäntöönpanovallan käyttäminen tarkastelumenettelyä noudattaen | Täytäntöönpanovallan käyttäminen tarkastelumenettelyä noudattaen |
| Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä
  kaikki
  tarvittavat toimenpiteet, jotka koskevat
  erityisesti | Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tarvittavat toimenpiteet, jotka
  liittyvät tämän alajakson soveltamiseen ja
  koskevat: |
| a) | menettelyjä, joilla varmistetaan tukikelpoisen enimmäismäärän noudattaminen; |

Komission teksti

Tarkistus

26 artikla

26 artikla

Täytäntöönpanovallan käyttäminen tarkastelumenettelyä noudattaen

Täytäntöönpanovallan käyttäminen tarkastelumenettelyä noudattaen

Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä
  kaikki
  tarvittavat toimenpiteet, jotka koskevat
  erityisesti

Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tarvittavat toimenpiteet, jotka
  liittyvät tämän alajakson soveltamiseen ja
  koskevat:

a)

menettelyjä, joilla varmistetaan tukikelpoisen enimmäismäärän noudattaminen;

| a) | menettelyjä, joilla varmistetaan tukikelpoisen enimmäismäärän noudattaminen; |
| --- | --- |

a)

menettelyjä, joilla varmistetaan tukikelpoisen enimmäismäärän noudattaminen;

| b) | hakijoiden, tukihakemusten
  ja
  maksujen hyväksyntää
  ; |
| --- | --- |

b)

hakijoiden, tukihakemusten
  ja
  maksujen hyväksyntää
  ;

| b) | tukihakemuksia
  ja
  maksuja
  ; |
| --- | --- |

b)

tukihakemuksia
  ja
  maksuja
  ;

| c) | järjestelmän julkistamiseen liittyviä menetelmiä. |
| --- | --- |

c)

järjestelmän julkistamiseen liittyviä menetelmiä.

| c) | ohjelman julkistamiseen liittyviä menetelmiä; |
| --- | --- |

c)

ohjelman julkistamiseen liittyviä menetelmiä;

| c a) | tuen myöntämistä kaikentyyppisille maito- ja maitotuotteille ottaen huomioon tarve kannustaa riittävästi maitotuotteiden toimittamista 20 a artiklassa tarkoitettuihin laitoksiin. |
| --- | --- |

c a)

tuen myöntämistä kaikentyyppisille maito- ja maitotuotteille ottaen huomioon tarve kannustaa riittävästi maitotuotteiden toimittamista 20 a artiklassa tarkoitettuihin laitoksiin.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 132

Ehdotus asetukseksi

26 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 26 a artikla |
| | Koulujen oliiviöljyä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja koskeva ohjelma |
| | Komissio harkitsee ...

   (8)

  mennessä antaako se oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien osalta ehdotuksen samanlaisesta ohjelmasta kuin ohjelmat, joilla edistetään meijerituotteiden sekä hedelmien ja vihannesten kulutusta kouluissa. Jäsenvaltiot päättävät vapaaehtoisesti liittymisestä tähän ohjelmaan, ja ne voivat näin hyötyä samanlaisesta unionin rahoituksesta kuin nykyisissä ohjelmissa. |

Komission teksti

Tarkistus

26 a artikla

Koulujen oliiviöljyä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja koskeva ohjelma

Komissio harkitsee ...

   (8)

  mennessä antaako se oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien osalta ehdotuksen samanlaisesta ohjelmasta kuin ohjelmat, joilla edistetään meijerituotteiden sekä hedelmien ja vihannesten kulutusta kouluissa. Jäsenvaltiot päättävät vapaaehtoisesti liittymisestä tähän ohjelmaan, ja ne voivat näin hyötyä samanlaisesta unionin rahoituksesta kuin nykyisissä ohjelmissa.

Tarkistus 133

Ehdotus asetukseksi

27 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 27 artikla | 27 artikla |
| Tuki toimijaorganisaatioille | Oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alaa tukevat ohjelmat |
| 1.   Unioni rahoittaa
  109 artiklassa määriteltyjen toimijaorganisaatioiden
  kolmivuotisia toimintaohjelmia yhdellä tai useammalla seuraavista aloista: | 1.   Unioni rahoittaa
  106 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden tai 108 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen toimialakohtaisten organisaatioiden
  kolmivuotisia toimintaohjelmia yhdellä tai useammalla seuraavista aloista: |
| | -a) | oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alan seuranta ja hallinnointi; |

Komission teksti

Tarkistus

27 artikla

27 artikla

Tuki toimijaorganisaatioille

Oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alaa tukevat ohjelmat

1.   Unioni rahoittaa
  109 artiklassa määriteltyjen toimijaorganisaatioiden
  kolmivuotisia toimintaohjelmia yhdellä tai useammalla seuraavista aloista:

1.   Unioni rahoittaa
  106 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden tai 108 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen toimialakohtaisten organisaatioiden
  kolmivuotisia toimintaohjelmia yhdellä tai useammalla seuraavista aloista:

-a)

oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alan seuranta ja hallinnointi;

| a) | oliivinviljelyn ympäristövaikutusten parantaminen; |
| --- | --- |

a)

oliivinviljelyn ympäristövaikutusten parantaminen;

| a) | oliivinviljelyn ympäristövaikutusten parantaminen; |
| --- | --- |

a)

oliivinviljelyn ympäristövaikutusten parantaminen;

| a a) | oliivinviljelyn kilpailukyvyn parantaminen nykyaikaistamisen rakenteiden uudistamisen avulla; |
| --- | --- |

a a)

oliivinviljelyn kilpailukyvyn parantaminen nykyaikaistamisen rakenteiden uudistamisen avulla;

| b) | oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien tuotannon laadun parantaminen; |
| --- | --- |

b)

oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien tuotannon laadun parantaminen;

| b) | oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien tuotannon laadun parantaminen; |
| --- | --- |

b)

oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien tuotannon laadun parantaminen;

| c) | oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien jäljitettävyysjärjestelmä sekä laadun varmentaminen ja suojaaminen, erityisesti loppukuluttajille myytävien oliiviöljyjen laadun tarkkailu kansallisten viranomaisten valvonnassa. |
| --- | --- |

c)

oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien jäljitettävyysjärjestelmä sekä laadun varmentaminen ja suojaaminen, erityisesti loppukuluttajille myytävien oliiviöljyjen laadun tarkkailu kansallisten viranomaisten valvonnassa.

| c) | oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien jäljitettävyysjärjestelmä sekä laadun varmentaminen ja suojaaminen, erityisesti loppukuluttajille myytävien oliiviöljyjen laadun tarkkailu kansallisten viranomaisten valvonnassa; |
| --- | --- |

c)

oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien jäljitettävyysjärjestelmä sekä laadun varmentaminen ja suojaaminen, erityisesti loppukuluttajille myytävien oliiviöljyjen laadun tarkkailu kansallisten viranomaisten valvonnassa;

| c a) | tiedottaminen tuottajaorganisaatioiden ja toimialakohtaisten organisaatioiden toimista oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien laadun parantamiseksi. |
| --- | --- |

c a)

tiedottaminen tuottajaorganisaatioiden ja toimialakohtaisten organisaatioiden toimista oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien laadun parantamiseksi.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimintaohjelmiin maksettava unionin rahoitus on

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimintaohjelmiin maksettava unionin rahoitus on

| a) | 11 098 000 euroa vuodessa Kreikalle; |
| --- | --- |

a)

11 098 000 euroa vuodessa Kreikalle;

| a) | 11 098 000 euroa vuodessa Kreikalle; |
| --- | --- |

a)

11 098 000 euroa vuodessa Kreikalle;

| b) | 576 000 euroa vuodessa Ranskalle; ja |
| --- | --- |

b)

576 000 euroa vuodessa Ranskalle; ja

| b) | 576 000 euroa vuodessa Ranskalle; sekä |
| --- | --- |

b)

576 000 euroa vuodessa Ranskalle; sekä

| c) | 35 991 000 euroa vuodessa Italialle. |
| --- | --- |

c)

35 991 000 euroa vuodessa Italialle.

| c) | 35 991 000 euroa vuodessa Italialle. |
| --- | --- |

c)

35 991 000 euroa vuodessa Italialle.

2 a.
     
  Muut kuin 2 kohdassa luetellut jäsenvaltiot voivat käyttää viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen [XXXX/XXXX] 14 artiklan mukaisen rahoituksen rajan salliman rahoituksen kokonaan tai osittain 1 kohdassa tarkoitettujen toimintaohjelmien rahoittamiseen.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimintaohjelmiin myönnettävä unionin rahoitusosuuden enimmäismäärä on samansuuruinen kuin jäsenvaltioiden pidättämät määrät. Tukikelpoisiin kustannuksiin myönnettävä enimmäisrahoitus on

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimintaohjelmiin myönnettävä unionin rahoitusosuuden enimmäismäärä on samansuuruinen kuin jäsenvaltioiden pidättämät määrät. Tukikelpoisiin kustannuksiin myönnettävä enimmäisrahoitus on

| a) | 75 prosenttia
  1 kohdan a alakohdassa
  tarkoitetuilla aloilla toteutettavien toimien osalta; |
| --- | --- |

a)

75 prosenttia
  1 kohdan a alakohdassa
  tarkoitetuilla aloilla toteutettavien toimien osalta;

| a) | 75 prosenttia
  1 kohdan -a, a ja a a alakohdassa
  tarkoitetuilla aloilla toteutettavien toimien osalta; |
| --- | --- |

a)

75 prosenttia
  1 kohdan -a, a ja a a alakohdassa
  tarkoitetuilla aloilla toteutettavien toimien osalta;

| b) | 75 prosenttia käyttöomaisuuteen liittyvien investointien ja 50 prosenttia 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla alalla toteutettavien muiden toimien osalta; |
| --- | --- |

b)

75 prosenttia käyttöomaisuuteen liittyvien investointien ja 50 prosenttia 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla alalla toteutettavien muiden toimien osalta;

| b) | 75 prosenttia käyttöomaisuuteen liittyvien investointien ja 50 prosenttia 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla alalla toteutettavien muiden toimien osalta; |
| --- | --- |

b)

75 prosenttia käyttöomaisuuteen liittyvien investointien ja 50 prosenttia 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla alalla toteutettavien muiden toimien osalta;

| c) | 75 prosenttia sellaisten toimintaohjelmien osalta, joita toteuttavat hyväksytyt toimijaorganisaatiot vähintään kahdesta tuottajajäsenvaltiosta ainakin kolmessa kolmannessa maassa tai ei-tuottajajäsenvaltiossa
  1 kohdan c alakohdassa
  tarkoitetuilla aloilla, ja 50 prosenttia muiden näillä aloilla toteutettavien toimien osalta. |
| --- | --- |

c)

75 prosenttia sellaisten toimintaohjelmien osalta, joita toteuttavat hyväksytyt toimijaorganisaatiot vähintään kahdesta tuottajajäsenvaltiosta ainakin kolmessa kolmannessa maassa tai ei-tuottajajäsenvaltiossa
  1 kohdan c alakohdassa
  tarkoitetuilla aloilla, ja 50 prosenttia muiden näillä aloilla toteutettavien toimien osalta.

| c) | 75 prosenttia sellaisten toimintaohjelmien osalta, joita toteuttavat hyväksytyt toimijaorganisaatiot vähintään kahdesta tuottajajäsenvaltiosta ainakin kolmessa kolmannessa maassa tai ei-tuottajajäsenvaltiossa
  1 kohdan c ja c a alakohdassa
  tarkoitetuilla aloilla, ja 50 prosenttia muiden näillä aloilla toteutettavien toimien osalta. |
| --- | --- |

c)

75 prosenttia sellaisten toimintaohjelmien osalta, joita toteuttavat hyväksytyt toimijaorganisaatiot vähintään kahdesta tuottajajäsenvaltiosta ainakin kolmessa kolmannessa maassa tai ei-tuottajajäsenvaltiossa
  1 kohdan c ja c a alakohdassa
  tarkoitetuilla aloilla, ja 50 prosenttia muiden näillä aloilla toteutettavien toimien osalta.

Jäsenvaltio myöntää lisärahoitusta, jonka määrä voi olla enintään 50 prosenttia kustannuksista, jotka eivät saa unionin rahoitusta.

Jäsenvaltio myöntää lisärahoitusta, jonka määrä voi olla enintään 50 prosenttia kustannuksista, jotka eivät saa unionin rahoitusta.

Tarkistus 134

Ehdotus asetukseksi

28 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 28 artikla | 28 artikla |
| Siirretty säädösvalta | Siirretty säädösvalta |
| 1.   Ottaen huomioon tarve varmistaa, että 27 artiklassa säädetty tuki täyttää oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien tuotannon laadun parantamista koskevat tavoitteensa, siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat | 1.   Ottaen huomioon tarve varmistaa, että 27 artiklassa säädetty tuki täyttää oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien tuotannon laadun parantamista koskevat tavoitteensa, siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat |
| a) | edellytyksiä toimijaorganisaatioiden hyväksymiseksi tukijärjestelmän soveltamista varten ja tällaisen hyväksynnän keskeyttämiseksi tai peruuttamiseksi; |

Komission teksti

Tarkistus

28 artikla

28 artikla

Siirretty säädösvalta

Siirretty säädösvalta

1.   Ottaen huomioon tarve varmistaa, että 27 artiklassa säädetty tuki täyttää oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien tuotannon laadun parantamista koskevat tavoitteensa, siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat

1.   Ottaen huomioon tarve varmistaa, että 27 artiklassa säädetty tuki täyttää oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien tuotannon laadun parantamista koskevat tavoitteensa, siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat

a)

edellytyksiä toimijaorganisaatioiden hyväksymiseksi tukijärjestelmän soveltamista varten ja tällaisen hyväksynnän keskeyttämiseksi tai peruuttamiseksi;

| b) | toimenpiteitä
  , joihin voidaan myöntää unionin rahoitusta; |
| --- | --- |

b)

toimenpiteitä
  , joihin voidaan myöntää unionin rahoitusta;

| b) | tarkempia tietoja toimenpiteistä
  , joihin voidaan myöntää unionin rahoitusta; |
| --- | --- |

b)

tarkempia tietoja toimenpiteistä
  , joihin voidaan myöntää unionin rahoitusta;

| c) | unionin rahoituksen jakautumista erityisiin toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

c)

unionin rahoituksen jakautumista erityisiin toimenpiteisiin;

| c) | unionin rahoituksen jakautumista erityisiin toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

c)

unionin rahoituksen jakautumista erityisiin toimenpiteisiin;

| d) | toimia ja kustannuksia, joihin ei voida myöntää unionin rahoitusta; |
| --- | --- |

d)

toimia ja kustannuksia, joihin ei voida myöntää unionin rahoitusta;

| d) | toimia ja kustannuksia, joihin ei voida myöntää unionin rahoitusta; |
| --- | --- |

d)

toimia ja kustannuksia, joihin ei voida myöntää unionin rahoitusta;

| e) | toimintaohjelmien valintaa ja hyväksymistä. |
| --- | --- |

e)

toimintaohjelmien valintaa ja hyväksymistä.

| e) | toimintaohjelmien valintaa ja hyväksymistä. |
| --- | --- |

e)

toimintaohjelmien valintaa ja hyväksymistä.

2.   Ottaen huomioon tarve varmistaa, että toimijat noudattavat velvollisuuksiaan, siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla edellytetään vakuuden asettamista, jos tuesta maksetaan ennakko.

2.   Ottaen huomioon tarve varmistaa, että toimijat noudattavat velvollisuuksiaan, siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla edellytetään vakuuden asettamista, jos tuesta maksetaan ennakko.

Tarkistus 135

Ehdotus asetukseksi

30 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 30 artikla | 30 artikla |
| Toimintarahastot | Toimintarahastot |
| 1.   Hedelmä- ja vihannesalan tuottajaorganisaatiot voivat perustaa toimintarahaston. Toimintarahastoa rahoitetaan | 1.   Hedelmä- ja vihannesalan tuottajaorganisaatiot
  ja/tai niiden liitot
  voivat perustaa
  3–5-vuotisen
  toimintarahaston. Toimintarahastoa rahoitetaan |
| a) | jäsenten tai tuottajaorganisaation omilla
  maksuosuuksilla; |

Komission teksti

Tarkistus

30 artikla

30 artikla

Toimintarahastot

Toimintarahastot

1.   Hedelmä- ja vihannesalan tuottajaorganisaatiot voivat perustaa toimintarahaston. Toimintarahastoa rahoitetaan

1.   Hedelmä- ja vihannesalan tuottajaorganisaatiot
  ja/tai niiden liitot
  voivat perustaa
  3–5-vuotisen
  toimintarahaston. Toimintarahastoa rahoitetaan

a)

jäsenten tai tuottajaorganisaation omilla
  maksuosuuksilla;

| a) | maksuosuuksilla
  , joista vastaavat: |
| --- | --- |

a)

maksuosuuksilla
  , joista vastaavat:

| | i) | tuottajaorganisaation jäsenet ja/tai tuottajaorganisaatiot itse; tai |
| --- | --- | --- |

i)

tuottajaorganisaation jäsenet ja/tai tuottajaorganisaatiot itse; tai

| ii) | tuottajaorganisaatioiden liitot jäsentensä kautta. |
| --- | --- |

ii)

tuottajaorganisaatioiden liitot jäsentensä kautta.

| b) | unionin taloudellisella tuella, jota voidaan myöntää tuottajaorganisaatioille niiden ehtojen ja edellytysten mukaisesti, jotka vahvistetaan komission 35 ja 36 artiklan mukaisesti antamissa delegoiduissa säädöksissä ja täytäntöönpanosäädöksissä. |
| --- | --- |

b)

unionin taloudellisella tuella, jota voidaan myöntää tuottajaorganisaatioille niiden ehtojen ja edellytysten mukaisesti, jotka vahvistetaan komission 35 ja 36 artiklan mukaisesti antamissa delegoiduissa säädöksissä ja täytäntöönpanosäädöksissä.

| b) | unionin taloudellisella tuella, jota voidaan myöntää tuottajaorganisaatioille
  tai niiden liitoille, jos liitot esittävät, johtavat ja suorittavat toimintaohjelmia tai osittaisia toimintaohjelmia,
  niiden ehtojen ja edellytysten mukaisesti, jotka vahvistetaan komission 35 ja 36 artiklan mukaisesti antamissa delegoiduissa säädöksissä ja täytäntöönpanosäädöksissä. |
| --- | --- |

b)

unionin taloudellisella tuella, jota voidaan myöntää tuottajaorganisaatioille
  tai niiden liitoille, jos liitot esittävät, johtavat ja suorittavat toimintaohjelmia tai osittaisia toimintaohjelmia,
  niiden ehtojen ja edellytysten mukaisesti, jotka vahvistetaan komission 35 ja 36 artiklan mukaisesti antamissa delegoiduissa säädöksissä ja täytäntöönpanosäädöksissä.

2.   Toimintarahastosta voi rahoittaa ainoastaan jäsenvaltioille toimitettuja ja niiden hyväksymiä toimintaohjelmia.

2.   Toimintarahastosta voi rahoittaa ainoastaan jäsenvaltioille toimitettuja ja niiden hyväksymiä toimintaohjelmia.

Tarkistus 136

Ehdotus asetukseksi

31 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 31 artikla | 31 artikla |
| Toimintaohjelmat | Toimintaohjelmat |
| 1.   Hedelmä- ja vihannesalan toimintaohjelmilla on oltava vähintään kaksi 106 artiklan c alakohdassa tarkoitetuista tai seuraavista tavoitteista: | 1.   Hedelmä- ja vihannesalan toimintaohjelmilla on oltava vähintään kaksi 106 artiklan c alakohdassa tarkoitetuista tai
  kaksi
  seuraavista tavoitteista: |
| a) | tuotannonsuunnittelu; |

Komission teksti

Tarkistus

31 artikla

31 artikla

Toimintaohjelmat

Toimintaohjelmat

1.   Hedelmä- ja vihannesalan toimintaohjelmilla on oltava vähintään kaksi 106 artiklan c alakohdassa tarkoitetuista tai seuraavista tavoitteista:

1.   Hedelmä- ja vihannesalan toimintaohjelmilla on oltava vähintään kaksi 106 artiklan c alakohdassa tarkoitetuista tai
  kaksi
  seuraavista tavoitteista:

a)

tuotannonsuunnittelu;

| a) | tuotannonsuunnittelu; |
| --- | --- |

a)

tuotannonsuunnittelu;

| b) | tuotteiden laadun parantaminen; |
| --- | --- |

b)

tuotteiden laadun parantaminen;

| b) | tuotteiden laadun parantaminen
  riippumatta siitä, ovatko kyseessä tuoretuotteet vai jalosteet
  ; |
| --- | --- |

b)

tuotteiden laadun parantaminen
  riippumatta siitä, ovatko kyseessä tuoretuotteet vai jalosteet
  ;

| c) | tuotteiden kaupallisen arvon lisääminen; |
| --- | --- |

c)

tuotteiden kaupallisen arvon lisääminen;

| c) | tuotteiden kaupallisen arvon lisääminen; |
| --- | --- |

c)

tuotteiden kaupallisen arvon lisääminen;

| d) | tuotteiden menekin edistäminen riippumatta siitä, ovatko kyseessä tuoretuotteet vai jalosteet; |
| --- | --- |

d)

tuotteiden menekin edistäminen riippumatta siitä, ovatko kyseessä tuoretuotteet vai jalosteet;

| d) | tuotteiden menekin edistäminen riippumatta siitä, ovatko kyseessä tuoretuotteet vai jalosteet; |
| --- | --- |

d)

tuotteiden menekin edistäminen riippumatta siitä, ovatko kyseessä tuoretuotteet vai jalosteet;

| e) | ympäristötoimenpiteet ja ympäristöystävälliset
  tuotantomenetelmät
  , myös luonnonmukainen maatalous; |
| --- | --- |

e)

ympäristötoimenpiteet ja ympäristöystävälliset
  tuotantomenetelmät
  , myös luonnonmukainen maatalous;

| e) | ympäristötoimenpiteet
  erityisesti vesialalla
  ja ympäristöystävälliset
  tuotanto-, käsittely-, valmistus- ja jalostusmenetelmät
  , myös luonnonmukainen maatalous
  ja integroitu tuotanto
  ; |
| --- | --- |

e)

ympäristötoimenpiteet
  erityisesti vesialalla
  ja ympäristöystävälliset
  tuotanto-, käsittely-, valmistus- ja jalostusmenetelmät
  , myös luonnonmukainen maatalous
  ja integroitu tuotanto
  ;

| f) | kriisinehkäisy ja -hallinta. |
| --- | --- |

f)

kriisinehkäisy ja -hallinta.

| f) | kriisinehkäisy ja -hallinta. |
| --- | --- |

f)

kriisinehkäisy ja -hallinta.

Toimintaohjelmat on toimitettava jäsenvaltioiden hyväksyttäväksi.

Toimintaohjelmat on toimitettava jäsenvaltioiden hyväksyttäväksi.

1 a.
     
  Tuottajaorganisaatioiden liitot voivat toimia jäsentensä puolesta toimintaohjelmien hallinnoinnissa, käsittelyssä, suorittamisessa ja esittämisessä.

Liitto voi myös esittää osittaisen toimintaohjelman, joka koostuu toimista, jotka jäseninä olevat tuottajaorganisaatiot ovat yksilöineet toimintaohjelmissaan mutta eivät ole toteuttaneet. Osittaisiin toimintaohjelmiin sovelletaan samoja sääntöjä kuin muihin toimintaohjelmiin, ja niitä tarkastellaan yhdessä jäseninä olevien tuottajaorganisaatioiden toimintaohjelmien kanssa.

Tätä varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että:

| a) | osittaisten toimintaohjelmien toimet rahoitetaan kokonaan jäseninä olevien tuottajaorganisaatioiden toimintavaroista maksetuilla maksuosuuksilla; |
| --- | --- |

a)

osittaisten toimintaohjelmien toimet rahoitetaan kokonaan jäseninä olevien tuottajaorganisaatioiden toimintavaroista maksetuilla maksuosuuksilla;

| b) | toimet ja vastaavat maksuosuudet luetellaan kunkin osallistuvan tuottajaorganisaation toimintaohjelmassa; ja |
| --- | --- |

b)

toimet ja vastaavat maksuosuudet luetellaan kunkin osallistuvan tuottajaorganisaation toimintaohjelmassa; ja

| c) | kaksinkertaista rahoitusta ei ole. |
| --- | --- |

c)

kaksinkertaista rahoitusta ei ole.

2.   Edellä 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetulla kriisinehkäisyllä ja -hallinnalla on pyrittävä välttämään hedelmä- ja vihannesmarkkinoilla esiintyvät kriisit ja ratkaisemaan ne seuraavin toimenpitein:

2.   Edellä 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetulla kriisinehkäisyllä ja -hallinnalla on pyrittävä välttämään hedelmä- ja vihannesmarkkinoilla esiintyvät kriisit ja ratkaisemaan ne seuraavin toimenpitein:

| a) | markkinoiltapoisto; |
| --- | --- |

a)

markkinoiltapoisto;

| a) | tuotannon ja kulutuksen ennakointi ja seuranta; |
| --- | --- |

a)

tuotannon ja kulutuksen ennakointi ja seuranta;

| b) | hedelmien ja vihannesten korjaaminen raakana tai korjaamatta jättäminen; |
| --- | --- |

b)

hedelmien ja vihannesten korjaaminen raakana tai korjaamatta jättäminen;

| b) | investoinnit, joiden avulla voidaan tehostaa markkinoille saatettavien määrien hallintaa; |
| --- | --- |

b)

investoinnit, joiden avulla voidaan tehostaa markkinoille saatettavien määrien hallintaa;

| c) | menekinedistäminen ja tiedotus; |
| --- | --- |

c)

menekinedistäminen ja tiedotus;

| c) | koulutustoimenpiteet, parhaiden käytäntöjen vaihto ja rakenteellinen valmiuksien parantaminen; |
| --- | --- |

c)

koulutustoimenpiteet, parhaiden käytäntöjen vaihto ja rakenteellinen valmiuksien parantaminen;

| d) | koulutustoimenpiteet; |
| --- | --- |

d)

koulutustoimenpiteet;

| d) | menekinedistäminen ja tiedotus kriisin estämiseksi tai sen aikana; |
| --- | --- |

d)

menekinedistäminen ja tiedotus kriisin estämiseksi tai sen aikana;

| e) | satovakuutus; |
| --- | --- |

e)

satovakuutus;

| e) | sijoitusrahastojen perustamisesta aiheutuvien hallinnollisten kustannusten tukeminen; |
| --- | --- |

e)

sijoitusrahastojen perustamisesta aiheutuvien hallinnollisten kustannusten tukeminen;

| f) | sijoitusrahastojen perustamisesta aiheutuvien hallinnollisten kustannusten tukeminen. |
| --- | --- |

f)

sijoitusrahastojen perustamisesta aiheutuvien hallinnollisten kustannusten tukeminen.

| f) | raivaustuki hedelmätarhojen uudistamiseksi; |
| --- | --- |

f)

raivaustuki hedelmätarhojen uudistamiseksi;

| g) | markkinoiltapoisto myös tuottajaorganisaatioiden jalostamien tuotteiden osalta; |
| --- | --- |

g)

markkinoiltapoisto myös tuottajaorganisaatioiden jalostamien tuotteiden osalta;

| h) | hedelmien ja vihannesten korjaaminen raakana tai korjaamatta jättäminen; |
| --- | --- |

h)

hedelmien ja vihannesten korjaaminen raakana tai korjaamatta jättäminen;

| i) | satovakuutus. |
| --- | --- |

i)

satovakuutus.

Enintään
  kolmannes
  toimintaohjelman menoista saa liittyä kriisinehkäisy- ja -hallintatoimenpiteisiin,
  kolmannessa
  alakohdassa tarkoitettu pääoman takaisinmaksu ja korko mukaan lukien.

Enintään
  40 prosenttia
  toimintaohjelman menoista saa liittyä kriisinehkäisy ja -hallintatoimenpiteisiin,
  neljännessä
  alakohdassa tarkoitettu pääoman takaisinmaksu ja korko mukaan lukien.

Satovakuutustoimenpiteet kattavat toimet, joilla edistetään tuottajien tulojen takaamista ja tuottajaorganisaatioille ja/tai niiden jäsenille aiheutuvien kaupallisten tappioiden kattamista silloin, kun näihin tuloihin vaikuttavat luonnonkatastrofit, sääolosuhteet, taudit tai tuholaiset. Tuensaajien on osoitettava, että he ovat toteuttaneet tarvittavat riskienehkäisytoimenpiteet.

Tuottajaorganisaatiot voivat ottaa kriisinehkäisy- ja kriisinhallintatoimenpiteiden rahoittamiseksi kaupallisin ehdoin myönnettäviä lainoja. Siinä tapauksessa pääoman takaisinmaksu ja lainoista perittävä korko voivat muodostaa osan toimintaohjelmasta, ja sille voidaan siten myöntää 32 artiklan mukaista unionin taloudellista tukea. Kriisinehkäisyn ja -hallinnan erityistoimet
  on rahoitettava
  joko tällaisin lainoin tai suoraan
  mutta ei molempia käyttäen
  .

Tuottajaorganisaatiot voivat ottaa kriisinehkäisy- ja kriisinhallintatoimenpiteiden rahoittamiseksi kaupallisin ehdoin myönnettäviä lainoja. Siinä tapauksessa pääoman takaisinmaksu ja lainoista perittävä korko voivat muodostaa osan toimintaohjelmasta, ja sille voidaan siten myöntää 32 artiklan mukaista unionin taloudellista tukea. Kriisinehkäisyn ja -hallinnan erityistoimet
  voidaan rahoittaa
  joko tällaisin lainoin
  ja/
  tai suoraan
  tuottajaorganisaatioiden toimesta
  .

2 a.
     
  Tässä jaksossa tarkoitetaan:

| a) | ”raakana korjaamisella” markkinoille kelpaamattomien tuotteiden korjaamista kokonaan tai osittain tietyllä alueella ennen tavanomaisen sadonkorjuun alkua; asianomaiset tuotteet eivät voi olla ennen raakana korjaamista vaurioituneita sääolosuhteiden, tautien tai muiden syiden vuoksi; |
| --- | --- |

a)

”raakana korjaamisella” markkinoille kelpaamattomien tuotteiden korjaamista kokonaan tai osittain tietyllä alueella ennen tavanomaisen sadonkorjuun alkua; asianomaiset tuotteet eivät voi olla ennen raakana korjaamista vaurioituneita sääolosuhteiden, tautien tai muiden syiden vuoksi;

| b) | ”korjaamatta jättämisellä” tilannetta, jossa alueen kaupallinen tuotanto jätetään paikoilleen kokonaan tai osittain normaalin tuotantokierron aikana; tuotteiden hävittämistä sääolosuhteiden tai taudin vuoksi ei pidetä korjaamatta jättämisenä. |
| --- | --- |

b)

”korjaamatta jättämisellä” tilannetta, jossa alueen kaupallinen tuotanto jätetään paikoilleen kokonaan tai osittain normaalin tuotantokierron aikana; tuotteiden hävittämistä sääolosuhteiden tai taudin vuoksi ei pidetä korjaamatta jättämisenä.

3.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että

3.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että

| a) | toimintaohjelmat sisältävät vähintään kaksi ympäristötointa; tai |
| --- | --- |

a)

toimintaohjelmat sisältävät vähintään kaksi ympäristötointa; tai

| a) | toimintaohjelmat sisältävät vähintään kaksi ympäristötointa; tai |
| --- | --- |

a)

toimintaohjelmat sisältävät vähintään kaksi ympäristötointa; tai

| b) | toimintaohjelmien menoista vähintään 10 prosentilla katetaan ympäristötoimia. |
| --- | --- |

b)

toimintaohjelmien menoista vähintään 10 prosentilla katetaan ympäristötoimia.

| b) | toimintaohjelmien menoista vähintään 10 prosentilla katetaan ympäristötoimia. |
| --- | --- |

b)

toimintaohjelmien menoista vähintään 10 prosentilla katetaan ympäristötoimia.

Ympäristötoimien on oltava Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EU) N:o [...] 29 artiklan 3 kohdassa maatalouden ympäristötuille vahvistettujen vaatimusten mukaisia.

Ympäristötoimien on oltava Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EU) N:o [...] 29 artiklan 3 kohdassa maatalouden ympäristötuille vahvistettujen vaatimusten mukaisia.

Kun vähintään 80 prosenttia tuottajaorganisaation kaikista tuottajajäsenistä on sitoutunut yhteen tai useampaan samanlaiseen Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EU) N:o [...] 29 artiklan 3 kohdassa säädettyyn maatalouden ympäristösitoumukseen, on kukin näistä sitoumuksista laskettava ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetuksi ympäristötoimeksi.

Kun vähintään 80 prosenttia tuottajaorganisaation kaikista tuottajajäsenistä on sitoutunut yhteen tai useampaan samanlaiseen Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EU) N:o [...] 29 artiklan 3 kohdassa säädettyyn maatalouden ympäristösitoumukseen, on kukin näistä sitoumuksista laskettava ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetuksi ympäristötoimeksi.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuille ympäristötoimille myönnettävällä tuella on katettava toimesta aiheutuvia lisäkustannuksia ja tulon menetyksiä.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuille ympäristötoimille myönnettävällä tuella on katettava toimesta aiheutuvia lisäkustannuksia ja tulon menetyksiä.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ympäristöpaineita lisäävät investoinnit ovat sallittuja vain, jos on otettu käyttöön tehokkaat järjestelyt ympäristön suojaamiseksi näiltä paineilta.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ympäristöpaineita lisäävät investoinnit ovat sallittuja vain, jos on otettu käyttöön tehokkaat järjestelyt ympäristön suojaamiseksi näiltä paineilta.

Tarkistus 137

Ehdotus asetukseksi

32 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 32 artikla | 32 artikla |
| Unionin taloudellinen tuki | Unionin taloudellinen tuki |
| 1.   Unionin taloudellisen tuen määrä on yhtä suuri kuin 30 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tosiasiallisesti suoritettujen maksuosuuksien määrä, ja se on rajoitettu 50 prosenttiin tosiasiallisesti aiheutuneista menoista. | 1.   Unionin taloudellisen tuen määrä on yhtä suuri kuin 30 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tosiasiallisesti suoritettujen maksuosuuksien määrä, ja se on rajoitettu 50 prosenttiin tosiasiallisesti aiheutuneista menoista
  tai 75 prosenttiin, kun on kyse syrjäisimmistä alueista
  . |
| 2.   Unionin taloudellinen tuki on rajoitettu 4,1 prosenttiin kunkin tuottajaorganisaation kaupan
  pidetyn tuotannon
  arvosta. | 2.   Unionin taloudellinen tuki on rajoitettu 4,1 prosenttiin kunkin tuottajaorganisaation
  ja/tai sen liiton
  kaupan
  pidettyjen tuoreiden tai jalostettujen tuotteiden
  arvosta. |
| Prosenttiosuutta voidaan kuitenkin korottaa 4,6 prosenttiin kaupan
  pidetyn tuotannon
  arvosta edellyttäen, että määrä, joka ylittää 4,1 prosenttia kaupan
  pidetyn tuotannon
  arvosta, käytetään yksinomaan kriisinehkäisy- ja kriisinhallintatoimenpiteisiin. | Prosenttiosuutta voidaan kuitenkin korottaa 4,6 prosenttiin
  tuottajaorganisaation
  kaupan
  pidettyjen tuoreiden tai jalostettujen tuotteiden
  arvosta edellyttäen, että määrä, joka ylittää 4,1 prosenttia kaupan
  pidettyjen tuoreiden tai jalostettujen tuotteiden
  arvosta, käytetään yksinomaan kriisinehkäisy- ja kriisinhallintatoimenpiteisiin. |
| | Kun on kyse tuottajaorganisaatioiden liitoista, prosenttiosuutta voidaan korottaa 5 prosenttiin liiton tai sen jäsenten kaupan pidettyjen tuoreiden tai jalostettujen tuotteiden arvosta edellyttäen, että määrä, joka ylittää 4,1 prosenttia kaupan pidettyjen tuoreiden tai jalostettujen tuotteiden arvosta, käytetään yksinomaan kyseisen tuottajaorganisaatioiden liiton jäsentensä puolesta täytäntöön panemiin kriisinehkäisy- ja kriisinhallintatoimenpiteisiin. |
| 3.   Edellä 1 kohdassa säädettyä 50 prosentin enimmäismäärää korotetaan tuottajaorganisaation pyynnöstä 60 prosenttiin, kun kyse on toimintaohjelmasta tai sen osasta, joka täyttää vähintään yhden seuraavista edellytyksistä: | 3.   Edellä 1 kohdassa säädettyä 50 prosentin enimmäismäärää korotetaan tuottajaorganisaation pyynnöstä 60 prosenttiin, kun kyse on toimintaohjelmasta tai sen osasta, joka täyttää vähintään yhden seuraavista edellytyksistä: |
| a) | sen jättää useampi unionin tuottajaorganisaatio, joka harjoittaa eri jäsenvaltioissa kansainvälistä toimintaa; |

Komission teksti

Tarkistus

32 artikla

32 artikla

Unionin taloudellinen tuki

Unionin taloudellinen tuki

1.   Unionin taloudellisen tuen määrä on yhtä suuri kuin 30 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tosiasiallisesti suoritettujen maksuosuuksien määrä, ja se on rajoitettu 50 prosenttiin tosiasiallisesti aiheutuneista menoista.

1.   Unionin taloudellisen tuen määrä on yhtä suuri kuin 30 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tosiasiallisesti suoritettujen maksuosuuksien määrä, ja se on rajoitettu 50 prosenttiin tosiasiallisesti aiheutuneista menoista
  tai 75 prosenttiin, kun on kyse syrjäisimmistä alueista
  .

2.   Unionin taloudellinen tuki on rajoitettu 4,1 prosenttiin kunkin tuottajaorganisaation kaupan
  pidetyn tuotannon
  arvosta.

2.   Unionin taloudellinen tuki on rajoitettu 4,1 prosenttiin kunkin tuottajaorganisaation
  ja/tai sen liiton
  kaupan
  pidettyjen tuoreiden tai jalostettujen tuotteiden
  arvosta.

Prosenttiosuutta voidaan kuitenkin korottaa 4,6 prosenttiin kaupan
  pidetyn tuotannon
  arvosta edellyttäen, että määrä, joka ylittää 4,1 prosenttia kaupan
  pidetyn tuotannon
  arvosta, käytetään yksinomaan kriisinehkäisy- ja kriisinhallintatoimenpiteisiin.

Prosenttiosuutta voidaan kuitenkin korottaa 4,6 prosenttiin
  tuottajaorganisaation
  kaupan
  pidettyjen tuoreiden tai jalostettujen tuotteiden
  arvosta edellyttäen, että määrä, joka ylittää 4,1 prosenttia kaupan
  pidettyjen tuoreiden tai jalostettujen tuotteiden
  arvosta, käytetään yksinomaan kriisinehkäisy- ja kriisinhallintatoimenpiteisiin.

Kun on kyse tuottajaorganisaatioiden liitoista, prosenttiosuutta voidaan korottaa 5 prosenttiin liiton tai sen jäsenten kaupan pidettyjen tuoreiden tai jalostettujen tuotteiden arvosta edellyttäen, että määrä, joka ylittää 4,1 prosenttia kaupan pidettyjen tuoreiden tai jalostettujen tuotteiden arvosta, käytetään yksinomaan kyseisen tuottajaorganisaatioiden liiton jäsentensä puolesta täytäntöön panemiin kriisinehkäisy- ja kriisinhallintatoimenpiteisiin.

3.   Edellä 1 kohdassa säädettyä 50 prosentin enimmäismäärää korotetaan tuottajaorganisaation pyynnöstä 60 prosenttiin, kun kyse on toimintaohjelmasta tai sen osasta, joka täyttää vähintään yhden seuraavista edellytyksistä:

3.   Edellä 1 kohdassa säädettyä 50 prosentin enimmäismäärää korotetaan tuottajaorganisaation pyynnöstä 60 prosenttiin, kun kyse on toimintaohjelmasta tai sen osasta, joka täyttää vähintään yhden seuraavista edellytyksistä:

a)

sen jättää useampi unionin tuottajaorganisaatio, joka harjoittaa eri jäsenvaltioissa kansainvälistä toimintaa;

| a) | sen jättää useampi unionin tuottajaorganisaatio, joka harjoittaa eri jäsenvaltioissa kansainvälistä toimintaa; |
| --- | --- |

a)

sen jättää useampi unionin tuottajaorganisaatio, joka harjoittaa eri jäsenvaltioissa kansainvälistä toimintaa;

| b) | sen jättää yksi tai useampi tuottajaorganisaatio, joka harjoittaa toimialakohtaisesti toteutettavia toimia; |
| --- | --- |

b)

sen jättää yksi tai useampi tuottajaorganisaatio, joka harjoittaa toimialakohtaisesti toteutettavia toimia;

| b) | sen jättää yksi tai useampi tuottajaorganisaatio, joka harjoittaa toimialakohtaisesti toteutettavia toimia; |
| --- | --- |

b)

sen jättää yksi tai useampi tuottajaorganisaatio, joka harjoittaa toimialakohtaisesti toteutettavia toimia;

| c) | se koskee yksinomaan tukea neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 soveltamisalaan kuuluville luonnonmukaisesti tuotetuille tuotteille; |
| --- | --- |

c)

se koskee yksinomaan tukea neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 soveltamisalaan kuuluville luonnonmukaisesti tuotetuille tuotteille;

| c) | se koskee yksinomaan tukea neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 soveltamisalaan kuuluville luonnonmukaisesti tuotetuille tuotteille; |
| --- | --- |

c)

se koskee yksinomaan tukea neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 soveltamisalaan kuuluville luonnonmukaisesti tuotetuille tuotteille;

| d) | se on ensimmäinen toimintaohjelma, jonka jättää hyväksytty tuottajaorganisaatio, joka on sulautunut toiseen hyväksyttyyn tuottajaorganisaatioon; |
| --- | --- |

d)

se on ensimmäinen toimintaohjelma, jonka jättää hyväksytty tuottajaorganisaatio, joka on sulautunut toiseen hyväksyttyyn tuottajaorganisaatioon;

| d) | se on ensimmäinen toimintaohjelma, jonka jättää hyväksytty tuottajaorganisaatio, joka on sulautunut toiseen hyväksyttyyn tuottajaorganisaatioon; |
| --- | --- |

d)

se on ensimmäinen toimintaohjelma, jonka jättää hyväksytty tuottajaorganisaatio, joka on sulautunut toiseen hyväksyttyyn tuottajaorganisaatioon;

| d a) | ohjelman esittävät useat hyväksytyt tuottajaorganisaatiot, jotka ovat perustaneet myyntiä varten yhteisen tytäryhtiön; |
| --- | --- |

d a)

ohjelman esittävät useat hyväksytyt tuottajaorganisaatiot, jotka ovat perustaneet myyntiä varten yhteisen tytäryhtiön;

| e) | se on ensimmäinen toimintaohjelma, jonka hyväksytty tuottajaorganisaatioiden liitto jättää; |
| --- | --- |

e)

se on ensimmäinen toimintaohjelma, jonka hyväksytty tuottajaorganisaatioiden liitto jättää;

| e) | se on ensimmäinen toimintaohjelma, jonka hyväksytty tuottajaorganisaatioiden liitto jättää; |
| --- | --- |

e)

se on ensimmäinen toimintaohjelma, jonka hyväksytty tuottajaorganisaatioiden liitto jättää;

| f) | sen jättää tuottajaorganisaatio jäsenvaltiossa, jossa tuottajaorganisaatiot pitävät kaupan alle 20:tä prosenttia hedelmien ja vihannesten tuotannosta; |
| --- | --- |

f)

sen jättää tuottajaorganisaatio jäsenvaltiossa, jossa tuottajaorganisaatiot pitävät kaupan alle 20:tä prosenttia hedelmien ja vihannesten tuotannosta;

| f) | sen jättää tuottajaorganisaatio jäsenvaltiossa, jossa tuottajaorganisaatiot pitävät kaupan alle 20:tä prosenttia hedelmien ja vihannesten tuotannosta; |
| --- | --- |

f)

sen jättää tuottajaorganisaatio jäsenvaltiossa, jossa tuottajaorganisaatiot pitävät kaupan alle 20:tä prosenttia hedelmien ja vihannesten tuotannosta;

| g) | sen jättää tuottajaorganisaatio jollakin perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuista syrjäisimmistä alueista; |
| --- | --- |

g)

sen jättää tuottajaorganisaatio jollakin perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuista syrjäisimmistä alueista;

| g) | sen jättää tuottajaorganisaatio jollakin perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuista syrjäisimmistä alueista
  tai asetuksen (EY) N:o 1405/2006 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla pienillä Egeanmeren saarilla
  . |
| --- | --- |

g)

sen jättää tuottajaorganisaatio jollakin perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuista syrjäisimmistä alueista
  tai asetuksen (EY) N:o 1405/2006 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla pienillä Egeanmeren saarilla
  .

| h) | se kattaa ainoastaan erityistuen toimille, joiden tarkoituksena on edistää hedelmien ja vihannesten kulutusta oppilaitoksissa olevien lasten keskuudessa. |
| --- | --- |

h)

se kattaa ainoastaan erityistuen toimille, joiden tarkoituksena on edistää hedelmien ja vihannesten kulutusta oppilaitoksissa olevien lasten keskuudessa.

4.   Edellä 1 kohdassa säädettyä 50 prosentin enimmäismäärää korotetaan 100 prosenttiin, kun on kyse markkinoilta poistettavista hedelmistä ja vihanneksista, joiden osuus on enintään 5 prosenttia kunkin tuottajaorganisaation kaupan pidetyn tuotannon määrästä ja jotka poistetaan markkinoilta

4.   Edellä 1 kohdassa säädettyä 50 prosentin enimmäismäärää korotetaan 100 prosenttiin, kun on kyse markkinoilta poistettavista hedelmistä ja vihanneksista, joiden osuus on enintään 5 prosenttia kunkin tuottajaorganisaation kaupan pidetyn tuotannon määrästä ja jotka poistetaan markkinoilta

| a) | ilmaisjakeluna jäsenvaltioiden tätä tarkoitusta varten hyväksymille hyväntekeväisyysorganisaatioille tai -säätiöille niiden toimintaan sellaisten henkilöiden hyväksi, joita kansallisessa lainsäädännössä pidetään oikeutettuina valtion apuun erityisesti elämiseen tarvittavien varojen puutteellisuuden takia; |
| --- | --- |

a)

ilmaisjakeluna jäsenvaltioiden tätä tarkoitusta varten hyväksymille hyväntekeväisyysorganisaatioille tai -säätiöille niiden toimintaan sellaisten henkilöiden hyväksi, joita kansallisessa lainsäädännössä pidetään oikeutettuina valtion apuun erityisesti elämiseen tarvittavien varojen puutteellisuuden takia;

| a) | ilmaisjakeluna jäsenvaltioiden tätä tarkoitusta varten hyväksymille hyväntekeväisyysorganisaatioille tai -säätiöille niiden toimintaan sellaisten henkilöiden hyväksi, joita kansallisessa lainsäädännössä pidetään oikeutettuina valtion apuun erityisesti elämiseen tarvittavien varojen puutteellisuuden takia; |
| --- | --- |

a)

ilmaisjakeluna jäsenvaltioiden tätä tarkoitusta varten hyväksymille hyväntekeväisyysorganisaatioille tai -säätiöille niiden toimintaan sellaisten henkilöiden hyväksi, joita kansallisessa lainsäädännössä pidetään oikeutettuina valtion apuun erityisesti elämiseen tarvittavien varojen puutteellisuuden takia;

| b) | ilmaisjakeluna rangaistuslaitoksille, kouluille,
  oppilaitoksille
  ja lasten lomaleireille sekä jäsenvaltioiden nimeämille sairaaloille ja vanhainkodeille, jotka toteuttavat tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että näin jaetut määrät ovat niiden tavallisesti
  ostamien määrien lisänä
  . |
| --- | --- |

b)

ilmaisjakeluna rangaistuslaitoksille, kouluille,
  oppilaitoksille
  ja lasten lomaleireille sekä jäsenvaltioiden nimeämille sairaaloille ja vanhainkodeille, jotka toteuttavat tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että näin jaetut määrät ovat niiden tavallisesti
  ostamien määrien lisänä
  .

| b) | ilmaisjakeluna rangaistuslaitoksille, kouluille,
  20 a artiklassa tarkoitetuille laitoksille
  ja lasten lomaleireille sekä jäsenvaltioiden nimeämille sairaaloille ja vanhainkodeille, jotka toteuttavat tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että näin jaetut määrät ovat
  lisäys
  niiden tavallisesti
  ostamiin määriin
  . |
| --- | --- |

b)

ilmaisjakeluna rangaistuslaitoksille, kouluille,
  20 a artiklassa tarkoitetuille laitoksille
  ja lasten lomaleireille sekä jäsenvaltioiden nimeämille sairaaloille ja vanhainkodeille, jotka toteuttavat tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että näin jaetut määrät ovat
  lisäys
  niiden tavallisesti
  ostamiin määriin
  .

Tarkistus 138

Ehdotus asetukseksi

34 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 34 artikla | 34 artikla |
| Toimintaohjelmien kansallinen säännöstö ja kansallinen strategia | Toimintaohjelmien kansallinen säännöstö ja kansallinen strategia |
| 1.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava kansallinen säännöstö 31 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja ympäristötoimia koskevien yleisten edellytysten aikaansaamiseksi. Säännöstössä on edellytettävä erityisesti, että tällaisten toimien on täytettävä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EU) N:o [...] asianomaiset vaatimukset, erityisesti sen 6 artiklassa säädetyt johdonmukaisuutta koskevat vaatimukset. | 1.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava kansallinen säännöstö 31 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja ympäristötoimia koskevien yleisten edellytysten aikaansaamiseksi. Säännöstössä on edellytettävä erityisesti, että tällaisten toimien on täytettävä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EU) N:o [...] asianomaiset vaatimukset, erityisesti sen 6 artiklassa säädetyt johdonmukaisuutta koskevat vaatimukset. |
| Jäsenvaltion on toimitettava kansallista säännöstöään koskeva ehdotuksensa komissiolle, joka voi täytäntöönpanosäädöksillä vaatia siihen muutoksia kolmen kuukauden kuluessa, jos se havaitsee, ettei ehdotus edistäisi niiden tavoitteiden saavuttamista, jotka on asetettu perussopimuksen 191 artiklassa ja seitsemännessä ympäristöä koskevassa unionin toimintaohjelmassa. Myös toimintaohjelmista rahoitettavien yksittäisten tilojen investointien on oltava mainittujen tavoitteiden mukaisia. | Jäsenvaltion on toimitettava kansallista säännöstöään koskeva ehdotuksensa komissiolle, joka voi
  muuta kuin 162 artiklan 2 tai 3 kohtaa soveltamalla annetuilla
  täytäntöönpanosäädöksillä vaatia siihen muutoksia kolmen kuukauden kuluessa, jos se havaitsee, ettei ehdotus edistäisi niiden tavoitteiden saavuttamista, jotka on asetettu perussopimuksen 191 artiklassa ja seitsemännessä ympäristöä koskevassa unionin toimintaohjelmassa. Myös toimintaohjelmista rahoitettavien yksittäisten tilojen investointien on oltava mainittujen tavoitteiden mukaisia. |
| 2.   Kunkin jäsenvaltion on laadittava hedelmä- ja vihannesmarkkinoilla toteutettaville kestäville toimintaohjelmille kansallinen strategia. Tällaiseen strategiaan kuuluvat erityisesti | 2.   Kunkin jäsenvaltion on laadittava hedelmä- ja vihannesmarkkinoilla toteutettaville kestäville toimintaohjelmille kansallinen strategia. Tällaiseen strategiaan kuuluvat erityisesti |
| a) | tilanneanalyysi vahvuuksista, heikkouksista ja kehitysmahdollisuuksista; |

Komission teksti

Tarkistus

34 artikla

34 artikla

Toimintaohjelmien kansallinen säännöstö ja kansallinen strategia

Toimintaohjelmien kansallinen säännöstö ja kansallinen strategia

1.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava kansallinen säännöstö 31 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja ympäristötoimia koskevien yleisten edellytysten aikaansaamiseksi. Säännöstössä on edellytettävä erityisesti, että tällaisten toimien on täytettävä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EU) N:o [...] asianomaiset vaatimukset, erityisesti sen 6 artiklassa säädetyt johdonmukaisuutta koskevat vaatimukset.

1.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava kansallinen säännöstö 31 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja ympäristötoimia koskevien yleisten edellytysten aikaansaamiseksi. Säännöstössä on edellytettävä erityisesti, että tällaisten toimien on täytettävä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EU) N:o [...] asianomaiset vaatimukset, erityisesti sen 6 artiklassa säädetyt johdonmukaisuutta koskevat vaatimukset.

Jäsenvaltion on toimitettava kansallista säännöstöään koskeva ehdotuksensa komissiolle, joka voi täytäntöönpanosäädöksillä vaatia siihen muutoksia kolmen kuukauden kuluessa, jos se havaitsee, ettei ehdotus edistäisi niiden tavoitteiden saavuttamista, jotka on asetettu perussopimuksen 191 artiklassa ja seitsemännessä ympäristöä koskevassa unionin toimintaohjelmassa. Myös toimintaohjelmista rahoitettavien yksittäisten tilojen investointien on oltava mainittujen tavoitteiden mukaisia.

Jäsenvaltion on toimitettava kansallista säännöstöään koskeva ehdotuksensa komissiolle, joka voi
  muuta kuin 162 artiklan 2 tai 3 kohtaa soveltamalla annetuilla
  täytäntöönpanosäädöksillä vaatia siihen muutoksia kolmen kuukauden kuluessa, jos se havaitsee, ettei ehdotus edistäisi niiden tavoitteiden saavuttamista, jotka on asetettu perussopimuksen 191 artiklassa ja seitsemännessä ympäristöä koskevassa unionin toimintaohjelmassa. Myös toimintaohjelmista rahoitettavien yksittäisten tilojen investointien on oltava mainittujen tavoitteiden mukaisia.

2.   Kunkin jäsenvaltion on laadittava hedelmä- ja vihannesmarkkinoilla toteutettaville kestäville toimintaohjelmille kansallinen strategia. Tällaiseen strategiaan kuuluvat erityisesti

2.   Kunkin jäsenvaltion on laadittava hedelmä- ja vihannesmarkkinoilla toteutettaville kestäville toimintaohjelmille kansallinen strategia. Tällaiseen strategiaan kuuluvat erityisesti

a)

tilanneanalyysi vahvuuksista, heikkouksista ja kehitysmahdollisuuksista;

| a) | tilanneanalyysi vahvuuksista, heikkouksista ja kehitysmahdollisuuksista; |
| --- | --- |

a)

tilanneanalyysi vahvuuksista, heikkouksista ja kehitysmahdollisuuksista;

| b) | perusteet valituille ensisijaisille toimille; |
| --- | --- |

b)

perusteet valituille ensisijaisille toimille;

| b) | perusteet valituille ensisijaisille toimille; |
| --- | --- |

b)

perusteet valituille ensisijaisille toimille;

| c) | toimintaohjelmien tavoitteet sekä välineet ja suoritusindikaattorit; |
| --- | --- |

c)

toimintaohjelmien tavoitteet sekä välineet ja suoritusindikaattorit;

| c) | toimintaohjelmien tavoitteet sekä välineet ja suoritusindikaattorit; |
| --- | --- |

c)

toimintaohjelmien tavoitteet sekä välineet ja suoritusindikaattorit;

| d) | toimintaohjelmien arviointi; |
| --- | --- |

d)

toimintaohjelmien arviointi;

| d) | toimintaohjelmien arviointi; |
| --- | --- |

d)

toimintaohjelmien arviointi;

| e) | tuottajaorganisaatioiden raportointivelvollisuudet. |
| --- | --- |

e)

tuottajaorganisaatioiden raportointivelvollisuudet.

| e) | tuottajaorganisaatioiden raportointivelvollisuudet. |
| --- | --- |

e)

tuottajaorganisaatioiden raportointivelvollisuudet.

Kansallisen strategian on sisällettävä myös 1 kohdassa tarkoitettu kansallinen säännöstö.

Kansallisen strategian on sisällettävä myös 1 kohdassa tarkoitettu kansallinen säännöstö.

3.   Jäsenvaltioihin, joissa ei ole hyväksyttyjä tuottajaorganisaatioita, ei sovelleta 1 ja 2 kohtaa.

3.   Jäsenvaltioihin, joissa ei ole hyväksyttyjä tuottajaorganisaatioita, ei sovelleta 1 ja 2 kohtaa.

Tarkistus 139

Ehdotus asetukseksi

34 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 34 a artikla |
| | Kansallinen verkko |
| | 1.
     
  Jäsenvaltiot voivat perustaa kansallisen hedelmä- ja vihannesverkon, joka yhdistää kansallisen strategian täytäntöönpanoon osallistuvat tuottajaorganisaatiot, tuottajaorganisaatioiden liitot ja viranomaiset. |
| | 2.
     
  Verkko rahoitetaan perimällä enintään 0,5 prosentin maksu toimintarahastojen unionin rahoitusosuudesta. |
| | 3.
     
  Verkolla pyritään hallinnoimaan verkkoa, tarkastelemaan siirrettäviä hyviä käytäntöjä ja keräämään asianmukaisia tietoja, järjestämään konferensseja ja seminaareja kansallisen strategian hallinnoinnista vastaaville tahoille, toteuttamaan kansallisen strategian valvonta- ja arviointiohjelmia ja suorittamaan muita kansallisessa strategiassa eriteltyjä toimia. |

Komission teksti

Tarkistus

34 a artikla

Kansallinen verkko

1.
     
  Jäsenvaltiot voivat perustaa kansallisen hedelmä- ja vihannesverkon, joka yhdistää kansallisen strategian täytäntöönpanoon osallistuvat tuottajaorganisaatiot, tuottajaorganisaatioiden liitot ja viranomaiset.

2.
     
  Verkko rahoitetaan perimällä enintään 0,5 prosentin maksu toimintarahastojen unionin rahoitusosuudesta.

3.
     
  Verkolla pyritään hallinnoimaan verkkoa, tarkastelemaan siirrettäviä hyviä käytäntöjä ja keräämään asianmukaisia tietoja, järjestämään konferensseja ja seminaareja kansallisen strategian hallinnoinnista vastaaville tahoille, toteuttamaan kansallisen strategian valvonta- ja arviointiohjelmia ja suorittamaan muita kansallisessa strategiassa eriteltyjä toimia.

Tarkistus 140

Ehdotus asetukseksi

35 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 35 artikla | 35 artikla |
| Siirretty säädösvalta | Siirretty säädösvalta |
| Ottaen huomioon tarve varmistaa hedelmä- ja vihannesalan tuottajaorganisaatioille myönnetyn tuen tehokas, kohdennettu ja kestävä käyttö siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat | Ottaen huomioon tarve varmistaa hedelmä- ja vihannesalan tuottajaorganisaatioille myönnetyn tuen tehokas, kohdennettu ja kestävä käyttö siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat |
| a) | toimintarahastoja ja toimintaohjelmia ja jotka käsittelevät |

Komission teksti

Tarkistus

35 artikla

35 artikla

Siirretty säädösvalta

Siirretty säädösvalta

Ottaen huomioon tarve varmistaa hedelmä- ja vihannesalan tuottajaorganisaatioille myönnetyn tuen tehokas, kohdennettu ja kestävä käyttö siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat

Ottaen huomioon tarve varmistaa hedelmä- ja vihannesalan tuottajaorganisaatioille myönnetyn tuen tehokas, kohdennettu ja kestävä käyttö siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat

a)

toimintarahastoja ja toimintaohjelmia ja jotka käsittelevät

| a) | toimintarahastoja ja toimintaohjelmia ja jotka käsittelevät |
| --- | --- |

a)

toimintarahastoja ja toimintaohjelmia ja jotka käsittelevät

| | i) | toimintarahastojen arvioituja määriä, rahoitusta ja käyttöä; |
| --- | --- | --- |

i)

toimintarahastojen arvioituja määriä, rahoitusta ja käyttöä;

| | i) | toimintarahastojen arvioituja määriä, rahoitusta ja käyttöä; |
| --- | --- | --- |

i)

toimintarahastojen arvioituja määriä, rahoitusta ja käyttöä;

| | ii) | toimintaohjelmien sisältöä, kestoa, hyväksymistä ja muuttamista; |
| --- | --- | --- |

ii)

toimintaohjelmien sisältöä, kestoa, hyväksymistä ja muuttamista;

| | ii) | toimintaohjelmien sisältöä, kestoa, hyväksymistä ja muuttamista; |
| --- | --- | --- |

ii)

toimintaohjelmien sisältöä, kestoa, hyväksymistä ja muuttamista;

| | iii) | toimintaohjelman toimenpiteiden, toimien tai menojen tukikelpoisuutta ja vastaavia täydentäviä kansallisia sääntöjä; |
| --- | --- | --- |

iii)

toimintaohjelman toimenpiteiden, toimien tai menojen tukikelpoisuutta ja vastaavia täydentäviä kansallisia sääntöjä;

| | iii) | toimintaohjelman toimenpiteiden, toimien tai menojen tukikelpoisuutta
  , yksittäisten tilojen investointeja koskevia sääntöjä
  ja vastaavia täydentäviä kansallisia sääntöjä; |
| --- | --- | --- |

iii)

toimintaohjelman toimenpiteiden, toimien tai menojen tukikelpoisuutta
  , yksittäisten tilojen investointeja koskevia sääntöjä
  ja vastaavia täydentäviä kansallisia sääntöjä;

| | iv) | toimintaohjelmien ja maaseudun kehittämisohjelmien välistä suhdetta; |
| --- | --- | --- |

iv)

toimintaohjelmien ja maaseudun kehittämisohjelmien välistä suhdetta;

| | iv) | toimintaohjelmien ja maaseudun kehittämisohjelmien välistä suhdetta; |
| --- | --- | --- |

iv)

toimintaohjelmien ja maaseudun kehittämisohjelmien välistä suhdetta;

| | v) | tuottajaorganisaatioiden liittojen toimintaohjelmia; |
| --- | --- | --- |

v)

tuottajaorganisaatioiden liittojen toimintaohjelmia;

| | v) | tuottajaorganisaatioiden liittojen toimintaohjelmia; |
| --- | --- | --- |

v)

tuottajaorganisaatioiden liittojen toimintaohjelmia;

| | v a) | erityissääntöjä, jotka koskevat tapauksia, joissa tuottajaorganisaatioiden liitot toimivat kokonaan tai osittain jäsentensä puolesta toimintaohjelmien hallinnoinnissa, käsittelyssä, suorittamisessa ja esittämisessä; |
| --- | --- | --- |

v a)

erityissääntöjä, jotka koskevat tapauksia, joissa tuottajaorganisaatioiden liitot toimivat kokonaan tai osittain jäsentensä puolesta toimintaohjelmien hallinnoinnissa, käsittelyssä, suorittamisessa ja esittämisessä;

| b) | kansallisen säännöstön ja kansallisen strategian rakennetta ja sisältöä; |
| --- | --- |

b)

kansallisen säännöstön ja kansallisen strategian rakennetta ja sisältöä;

| b) | kansallisen säännöstön ja kansallisen strategian rakennetta ja sisältöä; |
| --- | --- |

b)

kansallisen säännöstön ja kansallisen strategian rakennetta ja sisältöä;

| c) | unionin taloudellista tukea ja jotka käsittelevät |
| --- | --- |

c)

unionin taloudellista tukea ja jotka käsittelevät

| c) | unionin taloudellista tukea ja jotka käsittelevät |
| --- | --- |

c)

unionin taloudellista tukea ja jotka käsittelevät

| | i) | unionin taloudellisen tuen laskentaperustetta, erityisesti tuottajaorganisaation kaupan pidetyn tuotannon arvoa; |
| --- | --- | --- |

i)

unionin taloudellisen tuen laskentaperustetta, erityisesti tuottajaorganisaation kaupan pidetyn tuotannon arvoa;

| | i) | unionin taloudellisen tuen laskentaperustetta, erityisesti tuottajaorganisaation kaupan pidetyn tuotannon arvoa; |
| --- | --- | --- |

i)

unionin taloudellisen tuen laskentaperustetta, erityisesti tuottajaorganisaation kaupan pidetyn tuotannon arvoa;

| | ii) | tuen laskennassa sovellettavia viitekausia; |
| --- | --- | --- |

ii)

tuen laskennassa sovellettavia viitekausia;

| | ii) | tuen laskennassa sovellettavia viitekausia; |
| --- | --- | --- |

ii)

tuen laskennassa sovellettavia viitekausia;

| | iii) | taloudellisen tuen osuuksien vähennyksiä tukihakemusten myöhässä jättämisen tapauksessa; |
| --- | --- | --- |

iii)

taloudellisen tuen osuuksien vähennyksiä tukihakemusten myöhässä jättämisen tapauksessa;

| | iii) | taloudellisen tuen osuuksien vähennyksiä tukihakemusten myöhässä jättämisen tapauksessa; |
| --- | --- | --- |

iii)

taloudellisen tuen osuuksien vähennyksiä tukihakemusten myöhässä jättämisen tapauksessa;

| | iv) | ennakkomaksujen suorittamista sekä vakuuksien asettamista ja menettämistä ennakkomaksujen tapauksessa; |
| --- | --- | --- |

iv)

ennakkomaksujen suorittamista sekä vakuuksien asettamista ja menettämistä ennakkomaksujen tapauksessa;

| | iv) | ennakkomaksujen suorittamista sekä vakuuksien asettamista ja menettämistä ennakkomaksujen tapauksessa; |
| --- | --- | --- |

iv)

ennakkomaksujen suorittamista sekä vakuuksien asettamista ja menettämistä ennakkomaksujen tapauksessa;

| | iv a) | erityissääntöjä, jotka koskevat tuottajaorganisaatioiden liittojen toimintaohjelmien rahoittamista, erityisesti 32 artiklan 2 kohdassa mainittuja enimmäismääriä; |
| --- | --- | --- |

iv a)

erityissääntöjä, jotka koskevat tuottajaorganisaatioiden liittojen toimintaohjelmien rahoittamista, erityisesti 32 artiklan 2 kohdassa mainittuja enimmäismääriä;

| d) | kriisinehkäisy- ja kriisinhallintatoimenpiteitä ja jotka käsittelevät |
| --- | --- |

d)

kriisinehkäisy- ja kriisinhallintatoimenpiteitä ja jotka käsittelevät

| d) | kriisinehkäisy- ja kriisinhallintatoimenpiteitä ja jotka käsittelevät |
| --- | --- |

d)

kriisinehkäisy- ja kriisinhallintatoimenpiteitä ja jotka käsittelevät

| | i) | kriisinehkäisy- ja kriisinhallintatoimenpiteiden valintaa; |
| --- | --- | --- |

i)

kriisinehkäisy- ja kriisinhallintatoimenpiteiden valintaa;

| | i) | kriisinehkäisy- ja kriisinhallintatoimenpiteiden valintaa; |
| --- | --- | --- |

i)

kriisinehkäisy- ja kriisinhallintatoimenpiteiden valintaa;

| | ii) | markkinoiltapoiston
  määritelmää
  ; |
| --- | --- | --- |

ii)

markkinoiltapoiston
  määritelmää
  ;

| | ii) | markkinoiltapoiston
  käynnistäviä edellytyksiä
  ; |
| --- | --- | --- |

ii)

markkinoiltapoiston
  käynnistäviä edellytyksiä
  ;

| | iii) | markkinoilta poistettujen tuotteiden käyttötarkoituksia; |
| --- | --- | --- |

iii)

markkinoilta poistettujen tuotteiden käyttötarkoituksia;

| | iii) | markkinoilta poistettujen tuotteiden käyttötarkoituksia; |
| --- | --- | --- |

iii)

markkinoilta poistettujen tuotteiden käyttötarkoituksia;

| | iv) | markkinoiltapoiston enimmäistukea; |
| --- | --- | --- |

iv)

markkinoiltapoiston enimmäistukea;

| | iv) | markkinoiltapoiston enimmäistukea; |
| --- | --- | --- |

iv)

markkinoiltapoiston enimmäistukea;

| | v) | markkinoiltapoiston yhteydessä annettavia ennakkoilmoituksia; |
| --- | --- | --- |

v)

markkinoiltapoiston yhteydessä annettavia ennakkoilmoituksia;

| | v) | markkinoiltapoiston yhteydessä annettavia ennakkoilmoituksia; |
| --- | --- | --- |

v)

markkinoiltapoiston yhteydessä annettavia ennakkoilmoituksia;

| | vi) | kaupan pidetyn tuotannon määrän laskentaa markkinoiltapoiston tapauksessa; |
| --- | --- | --- |

vi)

kaupan pidetyn tuotannon määrän laskentaa markkinoiltapoiston tapauksessa;

| | vi) | kaupan pidetyn tuotannon määrän laskentaa markkinoiltapoiston tapauksessa; |
| --- | --- | --- |

vi)

kaupan pidetyn tuotannon määrän laskentaa markkinoiltapoiston tapauksessa;

| | vii) | EU:n tunnuksen merkitsemistä ilmaisjakeluun tarkoitettujen tuotteiden pakkauksiin; |
| --- | --- | --- |

vii)

EU:n tunnuksen merkitsemistä ilmaisjakeluun tarkoitettujen tuotteiden pakkauksiin;

| | vii) | EU:n tunnuksen merkitsemistä ilmaisjakeluun tarkoitettujen tuotteiden pakkauksiin; |
| --- | --- | --- |

vii)

EU:n tunnuksen merkitsemistä ilmaisjakeluun tarkoitettujen tuotteiden pakkauksiin;

| | viii) | markkinoilta poistettujen tuotteiden vastaanottajia koskevia edellytyksiä; |
| --- | --- | --- |

viii)

markkinoilta poistettujen tuotteiden vastaanottajia koskevia edellytyksiä;

| | viii) | markkinoilta poistettujen tuotteiden vastaanottajia koskevia edellytyksiä; |
| --- | --- | --- |

viii)

markkinoilta poistettujen tuotteiden vastaanottajia koskevia edellytyksiä;

| | ix) | raakana korjaamisen ja korjaamatta jättämisen määritelmiä; |
| --- | --- | --- |

ix)

raakana korjaamisen ja korjaamatta jättämisen määritelmiä;

| | x) | raakana korjaamisen ja korjaamatta jättämisen soveltamisedellytyksiä; |
| --- | --- | --- |

x)

raakana korjaamisen ja korjaamatta jättämisen soveltamisedellytyksiä;

| | x) | raakana korjaamisen ja korjaamatta jättämisen soveltamisedellytyksiä; |
| --- | --- | --- |

x)

raakana korjaamisen ja korjaamatta jättämisen soveltamisedellytyksiä;

| | xi) | satovakuutuksen tavoitteita
  ; |
| --- | --- | --- |

xi)

satovakuutuksen tavoitteita
  ;

| | xi) | satovakuutukseen sovellettavia täytäntöönpanoedellytyksiä
  ; |
| --- | --- | --- |

xi)

satovakuutukseen sovellettavia täytäntöönpanoedellytyksiä
  ;

| | xii) | epäsuotuisan ilmastollisen tapahtuman määritelmää; |
| --- | --- | --- |

xii)

epäsuotuisan ilmastollisen tapahtuman määritelmää;

| | xiii) | sijoitusrahastojen perustamisesta aiheutuvien hallinnollisten kustannusten tukemisen edellytyksiä; |
| --- | --- | --- |

xiii)

sijoitusrahastojen perustamisesta aiheutuvien hallinnollisten kustannusten tukemisen edellytyksiä;

| | xiii) | sijoitusrahastojen perustamisesta aiheutuvien hallinnollisten kustannusten tukemisen edellytyksiä; |
| --- | --- | --- |

xiii)

sijoitusrahastojen perustamisesta aiheutuvien hallinnollisten kustannusten tukemisen edellytyksiä;

| e) | kansallista taloudellista tukea ja jotka käsittelevät |
| --- | --- |

e)

kansallista taloudellista tukea ja jotka käsittelevät

| e) | kansallista taloudellista tukea ja jotka käsittelevät |
| --- | --- |

e)

kansallista taloudellista tukea ja jotka käsittelevät

| | i) | tuottajien järjestäytymisastetta; |
| --- | --- | --- |

i)

tuottajien järjestäytymisastetta;

| | i) | tuottajien järjestäytymisastetta; |
| --- | --- | --- |

i)

tuottajien järjestäytymisastetta;

| | ii) | toimintaohjelmien muutoksia; |
| --- | --- | --- |

ii)

toimintaohjelmien muutoksia;

| | ii) | toimintaohjelmien muutoksia; |
| --- | --- | --- |

ii)

toimintaohjelmien muutoksia;

| | iii) | taloudellisen tuen osuuksien vähennyksiä taloudellista tukea koskevien hakemusten myöhässä jättämisen tapauksessa; |
| --- | --- | --- |

iii)

taloudellisen tuen osuuksien vähennyksiä taloudellista tukea koskevien hakemusten myöhässä jättämisen tapauksessa;

| | iii) | taloudellisen tuen osuuksien vähennyksiä taloudellista tukea koskevien hakemusten myöhässä jättämisen tapauksessa; |
| --- | --- | --- |

iii)

taloudellisen tuen osuuksien vähennyksiä taloudellista tukea koskevien hakemusten myöhässä jättämisen tapauksessa;

| | iv) | vakuuksien asettamista, vapauttamista ja menettämistä ennakkomaksujen tapauksessa; |
| --- | --- | --- |

iv)

vakuuksien asettamista, vapauttamista ja menettämistä ennakkomaksujen tapauksessa;

| | iv) | vakuuksien asettamista, vapauttamista ja menettämistä ennakkomaksujen tapauksessa; |
| --- | --- | --- |

iv)

vakuuksien asettamista, vapauttamista ja menettämistä ennakkomaksujen tapauksessa;

| | v) | unionin korvauksen enimmäisosuutta kansallisen taloudellisen tuen osalta. |
| --- | --- | --- |

v)

unionin korvauksen enimmäisosuutta kansallisen taloudellisen tuen osalta.

| | v) | unionin korvauksen enimmäisosuutta kansallisen taloudellisen tuen osalta. |
| --- | --- | --- |

v)

unionin korvauksen enimmäisosuutta kansallisen taloudellisen tuen osalta.

Tarkistus 141

Ehdotus asetukseksi

38 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 38 artikla | 38 artikla |
| Yhteensopivuus ja johdonmukaisuus | Yhteensopivuus ja johdonmukaisuus |
| 1.   Tukiohjelmien on oltava unionin lainsäädännön mukaisia ja johdonmukaisia unionin toimien, politiikkojen ja prioriteettien kanssa. | 1.   Tukiohjelmien on oltava unionin lainsäädännön mukaisia ja johdonmukaisia unionin toimien, politiikkojen ja prioriteettien kanssa. |
| 2.   Jäsenvaltiot ovat vastuussa tukiohjelmista, ja niiden on varmistettava, että tukiohjelmat ovat sisäisesti johdonmukaisia ja että ne laaditaan ja pannaan täytäntöön puolueettomasti ottaen huomioon asianomaisten tuottajien taloudellinen tilanne ja tarve välttää tuottajien perusteetonta eriarvoista kohtelua. | 2.   Jäsenvaltiot ovat vastuussa tukiohjelmista, ja niiden on varmistettava, että tukiohjelmat ovat sisäisesti johdonmukaisia ja että ne laaditaan ja pannaan täytäntöön puolueettomasti ottaen huomioon asianomaisten tuottajien taloudellinen tilanne ja tarve välttää tuottajien perusteetonta eriarvoista kohtelua. |
| 3.   Tukea ei myönnetä | 3.   Tukea ei myönnetä |
| a) | tutkimushankkeisiin tai toimenpiteisiin tutkimushankkeiden tukemiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 43 artiklan 3 kohdan d ja e alakohdan soveltamista; |

Komission teksti

Tarkistus

38 artikla

38 artikla

Yhteensopivuus ja johdonmukaisuus

Yhteensopivuus ja johdonmukaisuus

1.   Tukiohjelmien on oltava unionin lainsäädännön mukaisia ja johdonmukaisia unionin toimien, politiikkojen ja prioriteettien kanssa.

1.   Tukiohjelmien on oltava unionin lainsäädännön mukaisia ja johdonmukaisia unionin toimien, politiikkojen ja prioriteettien kanssa.

2.   Jäsenvaltiot ovat vastuussa tukiohjelmista, ja niiden on varmistettava, että tukiohjelmat ovat sisäisesti johdonmukaisia ja että ne laaditaan ja pannaan täytäntöön puolueettomasti ottaen huomioon asianomaisten tuottajien taloudellinen tilanne ja tarve välttää tuottajien perusteetonta eriarvoista kohtelua.

2.   Jäsenvaltiot ovat vastuussa tukiohjelmista, ja niiden on varmistettava, että tukiohjelmat ovat sisäisesti johdonmukaisia ja että ne laaditaan ja pannaan täytäntöön puolueettomasti ottaen huomioon asianomaisten tuottajien taloudellinen tilanne ja tarve välttää tuottajien perusteetonta eriarvoista kohtelua.

3.   Tukea ei myönnetä

3.   Tukea ei myönnetä

a)

tutkimushankkeisiin tai toimenpiteisiin tutkimushankkeiden tukemiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 43 artiklan 3 kohdan d ja e alakohdan soveltamista;

| b) | toimenpiteisiin, jotka sisältyvät Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EU) [...] mukaisiin jäsenvaltioiden maaseudun kehittämisohjelmiin. |
| --- | --- |

b)

toimenpiteisiin, jotka sisältyvät Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EU) [...] mukaisiin jäsenvaltioiden maaseudun kehittämisohjelmiin.

| b) | toimenpiteisiin, jotka sisältyvät Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EU) [...] mukaisiin jäsenvaltioiden maaseudun kehittämisohjelmiin. |
| --- | --- |

b)

toimenpiteisiin, jotka sisältyvät Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EU) [...] mukaisiin jäsenvaltioiden maaseudun kehittämisohjelmiin.

Tarkistus 142

Ehdotus asetukseksi

39 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 39 artikla | 39 artikla |
| Tukiohjelmien toimittaminen | Tukiohjelmien toimittaminen |
| 1.   Kunkin liitteessä IV luetellun tuottajajäsenvaltion on toimitettava komissiolle viisivuotista tukiohjelmaa koskeva ehdotus, joka sisältää vähintään yhden 40 artiklassa säädetyistä tukikelpoisista toimenpiteistä. | 1.   Kunkin liitteessä IV luetellun tuottajajäsenvaltion on toimitettava komissiolle viisivuotista tukiohjelmaa koskeva ehdotus, joka sisältää vähintään yhden 40 artiklassa säädetyistä tukikelpoisista toimenpiteistä. |
| | 1 a.
     
  Tukiohjelmien tukitoimenpiteet on laadittava jäsenvaltion sopivimmaksi katsomalla maantieteellisellä tasolla. Jäsenvaltion on kuultava tukiohjelmasta toimivaltaisia viranomaisia ja organisaatioita sopivalla alueellisella tasolla ennen sen esittämistä komissiolle. |
| | 1 b.
     
  Kukin jäsenvaltio voi toimittaa yhden tukiohjelmaehdotuksen, jossa voidaan ottaa huomioon alueelliset erityispiirteet. |
| 2.   Tukiohjelmaa voi soveltaa kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun se on toimitettu komissiolle. | 2.   Tukiohjelmaa voi soveltaa kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun se on toimitettu komissiolle. |
| Jos komissio kuitenkin toteaa täytäntöönpanosäädöksellä, että toimitettu tukiohjelma ei ole tässä jaksossa vahvistettujen sääntöjen mukainen, komissio ilmoittaa siitä asianomaiselle jäsenvaltiolle. Siinä tapauksessa jäsenvaltion on toimitettava komissiolle tarkistettu tukiohjelma. Tarkistettua tukiohjelmaa voi soveltaa kahden kuukauden kuluttua sen toimittamisesta, ellei se ole vieläkin yhteensopimaton, missä tapauksessa sovelletaan tätä alakohtaa. | Jos komissio kuitenkin toteaa täytäntöönpanosäädöksellä, että toimitettu tukiohjelma ei ole tässä jaksossa vahvistettujen sääntöjen mukainen, komissio ilmoittaa siitä asianomaiselle jäsenvaltiolle. Siinä tapauksessa jäsenvaltion on toimitettava komissiolle tarkistettu tukiohjelma. Tarkistettua tukiohjelmaa voi soveltaa kahden kuukauden kuluttua sen toimittamisesta, ellei se ole vieläkin yhteensopimaton, missä tapauksessa sovelletaan tätä alakohtaa. |
| 3.   Edellä olevaa 2 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin jäsenvaltioiden toimittamien tukiohjelmien muutoksiin. | 3.   Edellä olevaa 2 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin jäsenvaltioiden toimittamien tukiohjelmien muutoksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

39 artikla

39 artikla

Tukiohjelmien toimittaminen

Tukiohjelmien toimittaminen

1.   Kunkin liitteessä IV luetellun tuottajajäsenvaltion on toimitettava komissiolle viisivuotista tukiohjelmaa koskeva ehdotus, joka sisältää vähintään yhden 40 artiklassa säädetyistä tukikelpoisista toimenpiteistä.

1.   Kunkin liitteessä IV luetellun tuottajajäsenvaltion on toimitettava komissiolle viisivuotista tukiohjelmaa koskeva ehdotus, joka sisältää vähintään yhden 40 artiklassa säädetyistä tukikelpoisista toimenpiteistä.

1 a.
     
  Tukiohjelmien tukitoimenpiteet on laadittava jäsenvaltion sopivimmaksi katsomalla maantieteellisellä tasolla. Jäsenvaltion on kuultava tukiohjelmasta toimivaltaisia viranomaisia ja organisaatioita sopivalla alueellisella tasolla ennen sen esittämistä komissiolle.

1 b.
     
  Kukin jäsenvaltio voi toimittaa yhden tukiohjelmaehdotuksen, jossa voidaan ottaa huomioon alueelliset erityispiirteet.

2.   Tukiohjelmaa voi soveltaa kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun se on toimitettu komissiolle.

2.   Tukiohjelmaa voi soveltaa kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun se on toimitettu komissiolle.

Jos komissio kuitenkin toteaa täytäntöönpanosäädöksellä, että toimitettu tukiohjelma ei ole tässä jaksossa vahvistettujen sääntöjen mukainen, komissio ilmoittaa siitä asianomaiselle jäsenvaltiolle. Siinä tapauksessa jäsenvaltion on toimitettava komissiolle tarkistettu tukiohjelma. Tarkistettua tukiohjelmaa voi soveltaa kahden kuukauden kuluttua sen toimittamisesta, ellei se ole vieläkin yhteensopimaton, missä tapauksessa sovelletaan tätä alakohtaa.

Jos komissio kuitenkin toteaa täytäntöönpanosäädöksellä, että toimitettu tukiohjelma ei ole tässä jaksossa vahvistettujen sääntöjen mukainen, komissio ilmoittaa siitä asianomaiselle jäsenvaltiolle. Siinä tapauksessa jäsenvaltion on toimitettava komissiolle tarkistettu tukiohjelma. Tarkistettua tukiohjelmaa voi soveltaa kahden kuukauden kuluttua sen toimittamisesta, ellei se ole vieläkin yhteensopimaton, missä tapauksessa sovelletaan tätä alakohtaa.

3.   Edellä olevaa 2 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin jäsenvaltioiden toimittamien tukiohjelmien muutoksiin.

3.   Edellä olevaa 2 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin jäsenvaltioiden toimittamien tukiohjelmien muutoksiin.

Tarkistus 143

Ehdotus asetukseksi

39 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 39 a artikla |
| | Tukiohjelmien sisältö |
| | Tukiohjelmiin on sisällyttävä seuraavaa: |
| | a) | ehdotettujen toimenpiteiden yksityiskohtainen kuvaus ja määrälliset tavoitteet; |

Komission teksti

Tarkistus

39 a artikla

Tukiohjelmien sisältö

Tukiohjelmiin on sisällyttävä seuraavaa:

a)

ehdotettujen toimenpiteiden yksityiskohtainen kuvaus ja määrälliset tavoitteet;

| b) | kuulemisten tulokset; |
| --- | --- |

b)

kuulemisten tulokset;

| c) | arvio ohjelman teknisistä, taloudellisista, sosiaalisista ja ympäristövaikutuksista; |
| --- | --- |

c)

arvio ohjelman teknisistä, taloudellisista, sosiaalisista ja ympäristövaikutuksista;

| d) | toimenpiteiden täytäntöönpanon aikataulu; |
| --- | --- |

d)

toimenpiteiden täytäntöönpanon aikataulu;

| e) | yleinen rahoitusselvitys, josta ilmenevät käytettävät määrärahat ja määrärahojen alustava jakosuunnitelma toimenpiteiden välillä liitteessä IV esitettyjen enimmäismäärien rajoissa; |
| --- | --- |

e)

yleinen rahoitusselvitys, josta ilmenevät käytettävät määrärahat ja määrärahojen alustava jakosuunnitelma toimenpiteiden välillä liitteessä IV esitettyjen enimmäismäärien rajoissa;

| f) | seurannassa ja arvioinnissa käytettävät perusteet ja määrälliset indikaattorit sekä tukiohjelman asianmukaisen ja tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi toteutettavat toimet; sekä |
| --- | --- |

f)

seurannassa ja arvioinnissa käytettävät perusteet ja määrälliset indikaattorit sekä tukiohjelman asianmukaisen ja tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi toteutettavat toimet; sekä

| g) | tukiohjelman täytäntöönpanosta vastaavat toimivaltaiset viranomaiset ja laitokset. |
| --- | --- |

g)

tukiohjelman täytäntöönpanosta vastaavat toimivaltaiset viranomaiset ja laitokset.

Tarkistus 144

Ehdotus asetukseksi

40 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 40 artikla | 40 artikla |
| Tukikelpoiset toimenpiteet | Tukikelpoiset toimenpiteet |
| Tukiohjelmat voivat sisältää vain yhden tai useampia seuraavista toimenpiteistä: | Tukiohjelmat voivat sisältää vain yhden tai useampia seuraavista toimenpiteistä: |
| a) | 42 artiklan mukainen tilatukijärjestelmän tuki; |

Komission teksti

Tarkistus

40 artikla

40 artikla

Tukikelpoiset toimenpiteet

Tukikelpoiset toimenpiteet

Tukiohjelmat voivat sisältää vain yhden tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

Tukiohjelmat voivat sisältää vain yhden tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

a)

42 artiklan mukainen tilatukijärjestelmän tuki;

| b) | 43 artiklan mukainen menekinedistäminen; |
| --- | --- |

b)

43 artiklan mukainen menekinedistäminen;

| b) | 43 artiklan mukainen menekinedistäminen; |
| --- | --- |

b)

43 artiklan mukainen menekinedistäminen;

| c) | 44 artiklan mukaiset viinitilojen rakenneuudistus ja uusiin lajikkeisiin siirtyminen; |
| --- | --- |

c)

44 artiklan mukaiset viinitilojen rakenneuudistus ja uusiin lajikkeisiin siirtyminen;

| c) | 44 artiklan mukaiset viinitilojen rakenneuudistus ja uusiin lajikkeisiin siirtyminen; |
| --- | --- |

c)

44 artiklan mukaiset viinitilojen rakenneuudistus ja uusiin lajikkeisiin siirtyminen;

| d) | 45 artiklan mukainen rypäleiden korjaaminen raakana; |
| --- | --- |

d)

45 artiklan mukainen rypäleiden korjaaminen raakana;

| d) | 45 artiklan mukainen rypäleiden korjaaminen raakana; |
| --- | --- |

d)

45 artiklan mukainen rypäleiden korjaaminen raakana;

| e) | 46 artiklan mukaiset sijoitusrahastot; |
| --- | --- |

e)

46 artiklan mukaiset sijoitusrahastot;

| e) | 46 artiklan mukaiset sijoitusrahastot; |
| --- | --- |

e)

46 artiklan mukaiset sijoitusrahastot;

| f) | 47 artiklan mukainen satovakuutus; |
| --- | --- |

f)

47 artiklan mukainen satovakuutus;

| f) | 47 artiklan mukainen satovakuutus; |
| --- | --- |

f)

47 artiklan mukainen satovakuutus;

| g) | 48 artiklan mukaiset investoinnit; |
| --- | --- |

g)

48 artiklan mukaiset investoinnit;

| g) | 48 artiklan mukaiset investoinnit; |
| --- | --- |

g)

48 artiklan mukaiset investoinnit;

| h) | 49 artiklan mukainen sivutuotteiden tislaus. |
| --- | --- |

h)

49 artiklan mukainen sivutuotteiden tislaus.

| h) | 49 artiklan mukainen sivutuotteiden tislaus; |
| --- | --- |

h)

49 artiklan mukainen sivutuotteiden tislaus;

| h a) | 43 a artiklan mukainen tutkimus ja kehittäminen; |
| --- | --- |

h a)

43 a artiklan mukainen tutkimus ja kehittäminen;

| h b) | 44 a artiklan mukainen jyrkkärinteisten alueiden viininviljelyn tukiohjelma. |
| --- | --- |

h b)

44 a artiklan mukainen jyrkkärinteisten alueiden viininviljelyn tukiohjelma.

Tarkistus 145

Ehdotus asetukseksi

42 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 42 artikla | Poistetaan. |
| Tilatukijärjestelmä ja tuki viininviljelijöille | |
| Tukiohjelmista voidaan tukea viininviljelijöitä ainoastaan myöntämällä tukioikeuksia, joista jäsenvaltiot päättävät viimeistään 1 päivänä joulukuuta 2012 asetuksen (EU) N:o [KOM(2010)799] 137 artiklan nojalla ja kyseisessä artiklassa vahvistetuin edellytyksin. | |

Komission teksti

Tarkistus

42 artikla

Poistetaan.

Tilatukijärjestelmä ja tuki viininviljelijöille

Tukiohjelmista voidaan tukea viininviljelijöitä ainoastaan myöntämällä tukioikeuksia, joista jäsenvaltiot päättävät viimeistään 1 päivänä joulukuuta 2012 asetuksen (EU) N:o [KOM(2010)799] 137 artiklan nojalla ja kyseisessä artiklassa vahvistetuin edellytyksin.

Tarkistus 146

Ehdotus asetukseksi

43 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 43 artikla | 43 artikla |
| Menekinedistäminen
  kolmansissa maissa | Menekinedistäminen |
| 1.   Tämän artiklan mukainen tuki kattaa kolmansissa maissa toteutettavat unionin viinejä koskevat tiedotus- ja menekinedistämistoimet, joilla parannetaan yhteisön viinien kilpailukykyä
  kyseisissä maissa
  . | 1.   Tämän artiklan mukainen tuki kattaa
  ennen kaikkea
  kolmansissa maissa
  ja sisämarkkinoilla
  toteutettavat unionin viinejä koskevat tiedotus- ja menekinedistämistoimet, joilla parannetaan unionin viinien kilpailukykyä. |
| 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja toimia sovelletaan viineihin, joilla on suojattu alkuperänimitys tai suojattu maantieteellinen merkintä tai joihin on merkitty rypälelajike. | 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja toimia sovelletaan viineihin, joilla on suojattu alkuperänimitys tai suojattu maantieteellinen merkintä tai joihin on merkitty rypälelajike. |
| 3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimiin voi kuulua ainoastaan | 3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimiin voi kuulua ainoastaan |
| a) | PR-toimintaa ja menekinedistämistä tai mainontaa, jossa korostetaan erityisesti unionin tuotteiden hyviä ominaisuuksia, etenkin laatua, turvallisuutta tai
  ympäristöystävällisyyttä
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

43 artikla

43 artikla

Menekinedistäminen
  kolmansissa maissa

Menekinedistäminen

1.   Tämän artiklan mukainen tuki kattaa kolmansissa maissa toteutettavat unionin viinejä koskevat tiedotus- ja menekinedistämistoimet, joilla parannetaan yhteisön viinien kilpailukykyä
  kyseisissä maissa
  .

1.   Tämän artiklan mukainen tuki kattaa
  ennen kaikkea
  kolmansissa maissa
  ja sisämarkkinoilla
  toteutettavat unionin viinejä koskevat tiedotus- ja menekinedistämistoimet, joilla parannetaan unionin viinien kilpailukykyä.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja toimia sovelletaan viineihin, joilla on suojattu alkuperänimitys tai suojattu maantieteellinen merkintä tai joihin on merkitty rypälelajike.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja toimia sovelletaan viineihin, joilla on suojattu alkuperänimitys tai suojattu maantieteellinen merkintä tai joihin on merkitty rypälelajike.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimiin voi kuulua ainoastaan

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimiin voi kuulua ainoastaan

a)

PR-toimintaa ja menekinedistämistä tai mainontaa, jossa korostetaan erityisesti unionin tuotteiden hyviä ominaisuuksia, etenkin laatua, turvallisuutta tai
  ympäristöystävällisyyttä
  ;

| a) | PR-toimintaa ja menekinedistämistä tai mainontaa, joissa korostetaan erityisesti unionin tuotteiden hyviä ominaisuuksia, etenkin laatua, turvallisuutta tai
  ympäristöä koskevia vähimmäisvaatimuksia
  ; |
| --- | --- |

a)

PR-toimintaa ja menekinedistämistä tai mainontaa, joissa korostetaan erityisesti unionin tuotteiden hyviä ominaisuuksia, etenkin laatua, turvallisuutta tai
  ympäristöä koskevia vähimmäisvaatimuksia
  ;

| b) | osallistumista kansainvälisesti merkittäviin tapahtumiin, messuille tai näyttelyihin; |
| --- | --- |

b)

osallistumista kansainvälisesti merkittäviin tapahtumiin, messuille tai näyttelyihin;

| b) | osallistumista kansainvälisesti merkittäviin tapahtumiin, messuille tai näyttelyihin; |
| --- | --- |

b)

osallistumista kansainvälisesti merkittäviin tapahtumiin, messuille tai näyttelyihin;

| c) | tiedotuskampanjoita erityisesti unionin alkuperänimitysten, maantieteellisten merkintöjen ja luonnonmukaisen tuotannon järjestelmistä; |
| --- | --- |

c)

tiedotuskampanjoita erityisesti unionin alkuperänimitysten, maantieteellisten merkintöjen ja luonnonmukaisen tuotannon järjestelmistä;

| c) | tiedotuskampanjoita erityisesti unionin alkuperänimitysten, maantieteellisten merkintöjen ja luonnonmukaisen tuotannon järjestelmistä; |
| --- | --- |

c)

tiedotuskampanjoita erityisesti unionin alkuperänimitysten, maantieteellisten merkintöjen ja luonnonmukaisen tuotannon järjestelmistä;

| d) | uusia markkinoita koskevia laajempien markkinointimahdollisuuksien kannalta tarpeellisia tutkimuksia; |
| --- | --- |

d)

uusia markkinoita koskevia laajempien markkinointimahdollisuuksien kannalta tarpeellisia tutkimuksia;

| d) | uusia markkinoita koskevia laajempien markkinointimahdollisuuksien kannalta tarpeellisia tutkimuksia; |
| --- | --- |

d)

uusia markkinoita koskevia laajempien markkinointimahdollisuuksien kannalta tarpeellisia tutkimuksia;

| e) | tiedotus- ja menekinedistämistoimien tulosten arviointitutkimuksia. |
| --- | --- |

e)

tiedotus- ja menekinedistämistoimien tulosten arviointitutkimuksia.

| e) | tiedotus- ja menekinedistämistoimien tulosten arviointitutkimuksia. |
| --- | --- |

e)

tiedotus- ja menekinedistämistoimien tulosten arviointitutkimuksia.

4.   Unionin rahoitusosuus 1 kohdassa tarkoitetuissa menekinedistämistoimissa on enintään 50 prosenttia tukikelpoisista menoista.

4.   Unionin rahoitusosuus 1 kohdassa tarkoitetuissa menekinedistämistoimissa on enintään 50 prosenttia tukikelpoisista menoista.

Tarkistus 147

Ehdotus asetukseksi

43 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 43 a artikla |
| | Tutkimus- ja kehittämistoiminta |
| | Tutkimuksen ja kehittämisen edistämistoimilla rahoitetaan tutkimustoimintaa, jossa keskitytään erityisesti tuotteiden laadun parantamiseen ja tuotannon ympäristövaikutusten ja terveyden ja turvallisuuden tutkimiseen viinialalla. |

Komission teksti

Tarkistus

43 a artikla

Tutkimus- ja kehittämistoiminta

Tutkimuksen ja kehittämisen edistämistoimilla rahoitetaan tutkimustoimintaa, jossa keskitytään erityisesti tuotteiden laadun parantamiseen ja tuotannon ympäristövaikutusten ja terveyden ja turvallisuuden tutkimiseen viinialalla.

Tarkistus 148

Ehdotus asetukseksi

43 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 43 b artikla |
| | Kestävän tuotannon kehittyneisiin järjestelmiin liittyvä parhaiden käytäntöjen vaihto |
| | 1.
     
  Tämän artiklan mukainen tuki kattaa toimenpiteet, joilla tuetaan kestävän tuotannon kehittyneitä järjestelmiä koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja mahdollistetaan siten viljelijöiden uusien taitojen hankinta. |
| | 2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä sovelletaan viininviljelyyn ja viinintuotantojärjestelmiin, jotka lisäävät maan kasvipeitteisyyttä, vähentävät huomattavasti torjunta-aineiden ja kemiallisten lannoitteiden käyttöä ja laajentavat viljeltävien lajikkeiden valikoimaa ja jotka ovat edistyneempiä kuin asetuksen (EU) N:o [...] [horisontaalinen YMP-asetus] VI osastossa säädetyt täydennettävät vaatimukset. |
| | 3.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin voi kuulua |
| | a) | kestävän viininviljelyn parhaiden käytäntöjen valikoiminen, kuvaileminen ja julkistaminen; |

Komission teksti

Tarkistus

43 b artikla

Kestävän tuotannon kehittyneisiin järjestelmiin liittyvä parhaiden käytäntöjen vaihto

1.
     
  Tämän artiklan mukainen tuki kattaa toimenpiteet, joilla tuetaan kestävän tuotannon kehittyneitä järjestelmiä koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja mahdollistetaan siten viljelijöiden uusien taitojen hankinta.

2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä sovelletaan viininviljelyyn ja viinintuotantojärjestelmiin, jotka lisäävät maan kasvipeitteisyyttä, vähentävät huomattavasti torjunta-aineiden ja kemiallisten lannoitteiden käyttöä ja laajentavat viljeltävien lajikkeiden valikoimaa ja jotka ovat edistyneempiä kuin asetuksen (EU) N:o [...] [horisontaalinen YMP-asetus] VI osastossa säädetyt täydennettävät vaatimukset.

3.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin voi kuulua

a)

kestävän viininviljelyn parhaiden käytäntöjen valikoiminen, kuvaileminen ja julkistaminen;

| b) | kestävän viljelyn kehittyneisiin järjestelmiin liittyvä maatalousalan koulutuksen tarjoaminen ja osaamisen kehittäminen. |
| --- | --- |

b)

kestävän viljelyn kehittyneisiin järjestelmiin liittyvä maatalousalan koulutuksen tarjoaminen ja osaamisen kehittäminen.

Tarkistus 149

Ehdotus asetukseksi

44 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 44 artikla | 44 artikla |
| Viinitilojen rakenneuudistus ja uusiin lajikkeisiin siirtyminen | Viinitilojen rakenneuudistus ja uusiin lajikkeisiin siirtyminen |
| 1.   Viinitilojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen liittyvien toimenpiteiden tarkoituksena on parantaa viinintuottajien kilpailukykyä. | 1.   Viinitilojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen liittyvien toimenpiteiden tarkoituksena on parantaa viinintuottajien kilpailukykyä. |
| 2.   Viinitilojen rakenneuudistusta ja uusiin lajikkeisiin siirtymistä tuetaan, jos jäsenvaltiot toimittavat tuotantokykyään koskevan selvityksen 102 artiklan 3 kohdan mukaisesti. | 2.   Viinitilojen rakenneuudistusta ja uusiin lajikkeisiin siirtymistä tuetaan, jos jäsenvaltiot toimittavat tuotantokykyään koskevan selvityksen 102 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| 3.   Viinitilojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen myönnettävä tuki voi kattaa ainoastaan yhden tai useamman seuraavista toimista: | 3.   Viinitilojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen myönnettävä tuki voi kattaa ainoastaan yhden tai useamman seuraavista toimista: |
| a) | uusiin lajikkeisiin siirtyminen, joka voi tapahtua myös uudelleen varttamalla; |

Komission teksti

Tarkistus

44 artikla

44 artikla

Viinitilojen rakenneuudistus ja uusiin lajikkeisiin siirtyminen

Viinitilojen rakenneuudistus ja uusiin lajikkeisiin siirtyminen

1.   Viinitilojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen liittyvien toimenpiteiden tarkoituksena on parantaa viinintuottajien kilpailukykyä.

1.   Viinitilojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen liittyvien toimenpiteiden tarkoituksena on parantaa viinintuottajien kilpailukykyä.

2.   Viinitilojen rakenneuudistusta ja uusiin lajikkeisiin siirtymistä tuetaan, jos jäsenvaltiot toimittavat tuotantokykyään koskevan selvityksen 102 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

2.   Viinitilojen rakenneuudistusta ja uusiin lajikkeisiin siirtymistä tuetaan, jos jäsenvaltiot toimittavat tuotantokykyään koskevan selvityksen 102 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

3.   Viinitilojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen myönnettävä tuki voi kattaa ainoastaan yhden tai useamman seuraavista toimista:

3.   Viinitilojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen myönnettävä tuki voi kattaa ainoastaan yhden tai useamman seuraavista toimista:

a)

uusiin lajikkeisiin siirtyminen, joka voi tapahtua myös uudelleen varttamalla;

| a) | uusiin lajikkeisiin siirtyminen, joka voi tapahtua myös uudelleen varttamalla; |
| --- | --- |

a)

uusiin lajikkeisiin siirtyminen, joka voi tapahtua myös uudelleen varttamalla;

| b) | viinitilojen uudelleensijoittaminen; |
| --- | --- |

b)

viinitilojen uudelleensijoittaminen;

| b) | viinitilojen uudelleensijoittaminen; |
| --- | --- |

b)

viinitilojen uudelleensijoittaminen;

| c) | viinitilan hoitotekniikoiden parantaminen. |
| --- | --- |

c)

viinitilan hoitotekniikoiden parantaminen.

| c) | viinitilan hoitotekniikoiden parantaminen. |
| --- | --- |

c)

viinitilan hoitotekniikoiden parantaminen.

| c a) | torjunta-aineiden käytön vähentäminen; |
| --- | --- |

c a)

torjunta-aineiden käytön vähentäminen;

| c b) | uudelleenistutus terveyssyistä, jos nykyisen tuotannon säilyttämiseen paikassa ei ole teknistä ratkaisua. |
| --- | --- |

c b)

uudelleenistutus terveyssyistä, jos nykyisen tuotannon säilyttämiseen paikassa ei ole teknistä ratkaisua.

Tukea ei voida myöntää tavanomaiseen uudistamiseen yli-ikäisillä viinitiloilla.

Tukea ei voida myöntää tavanomaiseen uudistamiseen
  , toisin sanoen saman lajikkeen uudelleenistuttamiseen samalle lohkolle samaa viininviljelymenetelmää noudattaen
  yli-ikäisillä viinitiloilla.

Jäsenvaltiot voivat vahvistaa lisäedellytyksiä erityisesti korvattavien viinitarhojen iän osalta.

4.   Tuki viinitilojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen voidaan myöntää ainoastaan seuraavilla tavoilla:

4.   Tuki
  viinintuotantojärjestelmien parantamiseen,
  viinitilojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen voidaan myöntää ainoastaan seuraavilla tavoilla:

| a) | tuottajille toimenpiteen täytäntöönpanosta aiheutuvien tulonmenetysten korvaaminen; |
| --- | --- |

a)

tuottajille toimenpiteen täytäntöönpanosta aiheutuvien tulonmenetysten korvaaminen;

| a) | tuottajille toimenpiteen täytäntöönpanosta aiheutuvien tulonmenetysten korvaaminen; |
| --- | --- |

a)

tuottajille toimenpiteen täytäntöönpanosta aiheutuvien tulonmenetysten korvaaminen;

| b) | rakenneuudistuksesta ja uusiin lajikkeisiin siirtymisestä aiheutuviin kustannuksiin osallistuminen. |
| --- | --- |

b)

rakenneuudistuksesta ja uusiin lajikkeisiin siirtymisestä aiheutuviin kustannuksiin osallistuminen.

| b) | rakenneuudistuksesta ja uusiin lajikkeisiin siirtymisestä aiheutuviin kustannuksiin osallistuminen. |
| --- | --- |

b)

rakenneuudistuksesta ja uusiin lajikkeisiin siirtymisestä aiheutuviin kustannuksiin osallistuminen.

5.   Kun kyseessä on 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tuottajille toimenpiteen täytäntöönpanosta aiheutuvien tulonmenetysten korvaaminen, korvaus voi olla enintään 100 prosenttia asianomaisista menetyksistä, ja se voidaan myöntää toisella seuraavista tavoista:

5.   Kun kyseessä on 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tuottajille toimenpiteen täytäntöönpanosta aiheutuvien tulonmenetysten korvaaminen, korvaus voi olla enintään 100 prosenttia asianomaisista menetyksistä, ja se voidaan myöntää toisella seuraavista tavoista:

| a) | sen estämättä, mitä istutusoikeuksien siirtymäjärjestelyä koskevassa asetuksen
  (EU) N:o [KOM(2010)799]
  II osan I osaston III luvun V jakson II alajaksossa säädetään, vanhojen ja uusien viiniköynnösten samanaikaiselle esiintymiselle myönnetty lupa, joka voi olla voimassa enintään kolme vuotta kestävän siirtymäjärjestelyn päättymiseen saakka; |
| --- | --- |

a)

sen estämättä, mitä istutusoikeuksien siirtymäjärjestelyä koskevassa asetuksen
  (EU) N:o [KOM(2010)799]
  II osan I osaston III luvun V jakson II alajaksossa säädetään, vanhojen ja uusien viiniköynnösten samanaikaiselle esiintymiselle myönnetty lupa, joka voi olla voimassa enintään kolme vuotta kestävän siirtymäjärjestelyn päättymiseen saakka;

| a) | sen estämättä, mitä istutusoikeuksien siirtymäjärjestelyä koskevassa asetuksen
  (EY) N:o 1234/2007
  II osan I osaston III luvun V jakson II alajaksossa säädetään, vanhojen ja uusien viiniköynnösten samanaikaiselle esiintymiselle myönnetty lupa, joka voi olla voimassa enintään kolme vuotta kestävän siirtymäjärjestelyn päättymiseen saakka; |
| --- | --- |

a)

sen estämättä, mitä istutusoikeuksien siirtymäjärjestelyä koskevassa asetuksen
  (EY) N:o 1234/2007
  II osan I osaston III luvun V jakson II alajaksossa säädetään, vanhojen ja uusien viiniköynnösten samanaikaiselle esiintymiselle myönnetty lupa, joka voi olla voimassa enintään kolme vuotta kestävän siirtymäjärjestelyn päättymiseen saakka;

| b) | taloudellinen korvaus. |
| --- | --- |

b)

taloudellinen korvaus.

| b) | taloudellinen korvaus. |
| --- | --- |

b)

taloudellinen korvaus.

6.   Unionin rahoitusosuus rakenneuudistuksen ja uusiin lajikkeisiin siirtymisen todellisista kustannuksista voi olla enintään 50 prosenttia. Vähemmän kehittyneillä alueilla unionin rahoitusosuus rakenneuudistuksen ja uusiin lajikkeisiin siirtymisen kustannuksista voi olla enintään 75 prosenttia.

6.   Unionin rahoitusosuus rakenneuudistuksen ja uusiin lajikkeisiin siirtymisen todellisista kustannuksista voi olla enintään 50 prosenttia. Vähemmän kehittyneillä alueilla unionin rahoitusosuus rakenneuudistuksen ja uusiin lajikkeisiin siirtymisen kustannuksista voi olla enintään 75 prosenttia.

Tarkistus 150

Ehdotus asetukseksi

44 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 44 a artikla |
| | Jyrkkärinteisten alueiden viininviljelyn tukiohjelma |
| | Jyrkkärinteisten alueiden viininviljelyn tukiohjelman toimenpiteillä turvataan vaativissa olosuhteissa rinnetarhoissa, jyrkkärinteisissä ja pengertarhoissa tapahtuva viininviljely pitkällä aikavälillä parantamalla sen kilpailukykyä. |
| | Tuki voidaan myöntää kiinteämääräisenä hehtaaritukena, jonka asianomainen jäsenvaltio määrittää, tai mukautettuna tukena, joka määräytyy viljelyalueen rinteiden jyrkkyyden mukaan. |

Komission teksti

Tarkistus

44 a artikla

Jyrkkärinteisten alueiden viininviljelyn tukiohjelma

Jyrkkärinteisten alueiden viininviljelyn tukiohjelman toimenpiteillä turvataan vaativissa olosuhteissa rinnetarhoissa, jyrkkärinteisissä ja pengertarhoissa tapahtuva viininviljely pitkällä aikavälillä parantamalla sen kilpailukykyä.

Tuki voidaan myöntää kiinteämääräisenä hehtaaritukena, jonka asianomainen jäsenvaltio määrittää, tai mukautettuna tukena, joka määräytyy viljelyalueen rinteiden jyrkkyyden mukaan.

Tarkistus 151

Ehdotus asetukseksi

45 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 45 artikla | 45 artikla |
| Rypäleiden korjaaminen raakana | Rypäleiden korjaaminen raakana |
| 1.   Tämän artiklan soveltamiseksi rypäleiden raakana korjaamisella tarkoitetaan raakojen rypäleterttujen hävittämistä tai poistamista kokonaan siten, että kyseiseltä alalta ei tule lainkaan satoa. | 1.   Tämän artiklan soveltamiseksi rypäleiden raakana korjaamisella tarkoitetaan raakojen rypäleterttujen hävittämistä tai poistamista kokonaan siten, että kyseiseltä alalta ei tule lainkaan satoa. |
| | Kaupallisten rypäleiden korjaamatta jättämistä tavanomaisen tuotantosyklin lopussa ei pidetä raakana korjaamisena. |
| 2.   Rypäleiden raakana korjaamiseen myönnettävällä tuella pyritään palauttamaan tarjonnan ja kysynnän tasapaino unionin viinimarkkinoilla markkinakriisien ehkäisemiseksi. | 2.   Rypäleiden raakana korjaamiseen myönnettävällä tuella pyritään
  parantamaan rypäleiden laatua ja
  palauttamaan tarjonnan ja kysynnän tasapaino unionin viinimarkkinoilla markkinakriisien ehkäisemiseksi. |
| 3.   Tuki rypäleiden raakana korjaamiseen voidaan myöntää kiinteämääräisenä hehtaaritukena, jonka asianomainen jäsenvaltio määrittää. | 3.   Tuki rypäleiden raakana korjaamiseen voidaan myöntää kiinteämääräisenä hehtaaritukena, jonka asianomainen jäsenvaltio määrittää. |
| Tuki voi olla enintään 50 prosenttia rypäleterttujen hävittämisestä tai poistamisesta aiheutuvien suorien kustannusten ja tulonmenetysten summasta. | Tuki voi olla enintään 50 prosenttia rypäleterttujen hävittämisestä tai poistamisesta aiheutuvien suorien kustannusten ja tulonmenetysten summasta. |
| 4.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on otettava käyttöön puolueettomiin perusteisiin perustuva järjestelmä varmistaakseen, ettei rypäleiden raakana korjaaminen johda siihen, että yksittäisen viinintuottajan saama korvaus ylittää 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut enimmäismäärät. | 4.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on otettava käyttöön puolueettomiin perusteisiin perustuva järjestelmä varmistaakseen, ettei rypäleiden raakana korjaaminen johda siihen, että yksittäisen viinintuottajan saama korvaus ylittää 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut enimmäismäärät. |

Komission teksti

Tarkistus

45 artikla

45 artikla

Rypäleiden korjaaminen raakana

Rypäleiden korjaaminen raakana

1.   Tämän artiklan soveltamiseksi rypäleiden raakana korjaamisella tarkoitetaan raakojen rypäleterttujen hävittämistä tai poistamista kokonaan siten, että kyseiseltä alalta ei tule lainkaan satoa.

1.   Tämän artiklan soveltamiseksi rypäleiden raakana korjaamisella tarkoitetaan raakojen rypäleterttujen hävittämistä tai poistamista kokonaan siten, että kyseiseltä alalta ei tule lainkaan satoa.

Kaupallisten rypäleiden korjaamatta jättämistä tavanomaisen tuotantosyklin lopussa ei pidetä raakana korjaamisena.

2.   Rypäleiden raakana korjaamiseen myönnettävällä tuella pyritään palauttamaan tarjonnan ja kysynnän tasapaino unionin viinimarkkinoilla markkinakriisien ehkäisemiseksi.

2.   Rypäleiden raakana korjaamiseen myönnettävällä tuella pyritään
  parantamaan rypäleiden laatua ja
  palauttamaan tarjonnan ja kysynnän tasapaino unionin viinimarkkinoilla markkinakriisien ehkäisemiseksi.

3.   Tuki rypäleiden raakana korjaamiseen voidaan myöntää kiinteämääräisenä hehtaaritukena, jonka asianomainen jäsenvaltio määrittää.

3.   Tuki rypäleiden raakana korjaamiseen voidaan myöntää kiinteämääräisenä hehtaaritukena, jonka asianomainen jäsenvaltio määrittää.

Tuki voi olla enintään 50 prosenttia rypäleterttujen hävittämisestä tai poistamisesta aiheutuvien suorien kustannusten ja tulonmenetysten summasta.

Tuki voi olla enintään 50 prosenttia rypäleterttujen hävittämisestä tai poistamisesta aiheutuvien suorien kustannusten ja tulonmenetysten summasta.

4.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on otettava käyttöön puolueettomiin perusteisiin perustuva järjestelmä varmistaakseen, ettei rypäleiden raakana korjaaminen johda siihen, että yksittäisen viinintuottajan saama korvaus ylittää 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut enimmäismäärät.

4.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on otettava käyttöön puolueettomiin perusteisiin perustuva järjestelmä varmistaakseen, ettei rypäleiden raakana korjaaminen johda siihen, että yksittäisen viinintuottajan saama korvaus ylittää 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut enimmäismäärät.

Tarkistus 152

Ehdotus asetukseksi

47 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 47 artikla | 47 artikla |
| Satovakuutus | Satovakuutus |
| 1.   Satovakuutukseen myönnettävällä tuella suojataan tuottajien tuloja silloin kun luonnonkatastrofit, epäsuotuisat sääolot, taudit tai tuholaiset vaikuttavat niihin. | 1.   Satovakuutukseen myönnettävällä tuella suojataan tuottajien tuloja
  ja tuottajaorganisaatioille ja/tai niiden jäsenille aiheutuvien kaupallisten tappioiden kattamista
  silloin kun luonnonkatastrofit, epäsuotuisat sääolot, taudit tai tuholaiset vaikuttavat niihin. |
| | Tuensaajien on osoitettava, että he ovat toteuttaneet tarvittavat riskienehkäisytoimenpiteet. |
| 2.   Satovakuutusta varten voidaan myöntää tukea unionin taloudellisena tukena, joka saa olla enintään | 2.   Satovakuutusta varten voidaan myöntää tukea unionin taloudellisena tukena, joka saa olla enintään |
| a) | 80 prosenttia vakuutusmaksuista, jotka tuottaja on maksanut luonnonkatastrofeihin rinnastettavien epäsuotuisten sääolojen aiheuttamien menetysten varalta; |

Komission teksti

Tarkistus

47 artikla

47 artikla

Satovakuutus

Satovakuutus

1.   Satovakuutukseen myönnettävällä tuella suojataan tuottajien tuloja silloin kun luonnonkatastrofit, epäsuotuisat sääolot, taudit tai tuholaiset vaikuttavat niihin.

1.   Satovakuutukseen myönnettävällä tuella suojataan tuottajien tuloja
  ja tuottajaorganisaatioille ja/tai niiden jäsenille aiheutuvien kaupallisten tappioiden kattamista
  silloin kun luonnonkatastrofit, epäsuotuisat sääolot, taudit tai tuholaiset vaikuttavat niihin.

Tuensaajien on osoitettava, että he ovat toteuttaneet tarvittavat riskienehkäisytoimenpiteet.

2.   Satovakuutusta varten voidaan myöntää tukea unionin taloudellisena tukena, joka saa olla enintään

2.   Satovakuutusta varten voidaan myöntää tukea unionin taloudellisena tukena, joka saa olla enintään

a)

80 prosenttia vakuutusmaksuista, jotka tuottaja on maksanut luonnonkatastrofeihin rinnastettavien epäsuotuisten sääolojen aiheuttamien menetysten varalta;

| a) | 80 prosenttia vakuutusmaksuista, jotka tuottaja
  , tuottajaorganisaatio ja/tai osuuskunta
  on maksanut luonnonkatastrofeihin rinnastettavien epäsuotuisten sääolojen aiheuttamien menetysten varalta; |
| --- | --- |

a)

80 prosenttia vakuutusmaksuista, jotka tuottaja
  , tuottajaorganisaatio ja/tai osuuskunta
  on maksanut luonnonkatastrofeihin rinnastettavien epäsuotuisten sääolojen aiheuttamien menetysten varalta;

| b) | 50 prosenttia vakuutusmaksuista, jotka tuottaja on maksanut seuraavien varalta: |
| --- | --- |

b)

50 prosenttia vakuutusmaksuista, jotka tuottaja on maksanut seuraavien varalta:

| b) | 50 prosenttia vakuutusmaksuista, jotka tuottaja on maksanut seuraavien varalta: |
| --- | --- |

b)

50 prosenttia vakuutusmaksuista, jotka tuottaja on maksanut seuraavien varalta:

| | i) | a alakohdassa tarkoitetut menetykset ja muut epäsuotuisien sääolojen aiheuttamat menetykset; |
| --- | --- | --- |

i)

a alakohdassa tarkoitetut menetykset ja muut epäsuotuisien sääolojen aiheuttamat menetykset;

| | i) | a alakohdassa tarkoitetut menetykset ja muut epäsuotuisien sääolojen aiheuttamat menetykset; |
| --- | --- | --- |

i)

a alakohdassa tarkoitetut menetykset ja muut epäsuotuisien sääolojen aiheuttamat menetykset;

| | ii) | eläinten, kasvitautien tai tuholaisten aiheuttamat menetykset. |
| --- | --- | --- |

ii)

eläinten, kasvitautien tai tuholaisten aiheuttamat menetykset.

| | ii) | eläinten, kasvitautien tai tuholaisten aiheuttamat menetykset. |
| --- | --- | --- |

ii)

eläinten, kasvitautien tai tuholaisten aiheuttamat menetykset.

3.   Satovakuutukseen voidaan myöntää tukea, jos asianomaiset vakuutuskorvaukset eivät korvaa tuottajalle yli sataa prosenttia tulonmenetyksistä ottaen huomioon muut korvaukset, joita tuottaja on mahdollisesti saanut muista vakuutettuun riskiin liittyvistä tukijärjestelmistä.

3.   Satovakuutukseen voidaan myöntää tukea, jos asianomaiset vakuutuskorvaukset eivät korvaa tuottajalle yli sataa prosenttia tulonmenetyksistä ottaen huomioon muut korvaukset, joita tuottaja on mahdollisesti saanut muista vakuutettuun riskiin liittyvistä tukijärjestelmistä.

4.   Satovakuutukseen myönnettävä tuki ei saa vääristää vakuutusmarkkinoiden kilpailua.

4.   Satovakuutukseen myönnettävä tuki ei saa vääristää vakuutusmarkkinoiden kilpailua.

Tarkistus 153

Ehdotus asetukseksi

48 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 48 artikla | 48 artikla |
| Investoinnit | Investoinnit |
| 1.   Tukea voidaan myöntää sellaisille aineellisille tai aineettomille investoinneille viininvalmistuslaitteisiin, viininvalmistamojen infrastruktuuriin
  ja
  viinin kaupan
  pitämiseen, jotka parantavat
  yrityksen
  yleistä suorituskykyä
  ja
  koskevat
  yhtä tai useampaa seuraavista: | 1.   Tukea voidaan myöntää aineellisille tai aineettomille investoinneille viininvalmistuslaitteisiin, viininvalmistamojen infrastruktuuriin
  ja tislaamoihin sekä
  viinin kaupan
  pitämisen rakenteisiin ja välineisiin, mukaan lukien yhteismerkkien rekisteröinti
  .
  Näiden investointien tarkoituksena on oltava
  yrityksen
  yleisen suorituskyvyn parantaminen ja mukauttaminen markkinoiden vaatimuksiin sekä yrityksen kilpailukyvyn parantaminen sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa
  ja
  niiden on koskettava
  yhtä tai useampaa seuraavista: |
| a) | liitteessä VI olevassa II osassa tarkoitettujen rypäletuotteiden tuotanto tai kaupan pitäminen; |

Komission teksti

Tarkistus

48 artikla

48 artikla

Investoinnit

Investoinnit

1.   Tukea voidaan myöntää sellaisille aineellisille tai aineettomille investoinneille viininvalmistuslaitteisiin, viininvalmistamojen infrastruktuuriin
  ja
  viinin kaupan
  pitämiseen, jotka parantavat
  yrityksen
  yleistä suorituskykyä
  ja
  koskevat
  yhtä tai useampaa seuraavista:

1.   Tukea voidaan myöntää aineellisille tai aineettomille investoinneille viininvalmistuslaitteisiin, viininvalmistamojen infrastruktuuriin
  ja tislaamoihin sekä
  viinin kaupan
  pitämisen rakenteisiin ja välineisiin, mukaan lukien yhteismerkkien rekisteröinti
  .
  Näiden investointien tarkoituksena on oltava
  yrityksen
  yleisen suorituskyvyn parantaminen ja mukauttaminen markkinoiden vaatimuksiin sekä yrityksen kilpailukyvyn parantaminen sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa
  ja
  niiden on koskettava
  yhtä tai useampaa seuraavista:

a)

liitteessä VI olevassa II osassa tarkoitettujen rypäletuotteiden tuotanto tai kaupan pitäminen;

| a) | liitteessä VI olevassa II osassa tarkoitettujen rypäletuotteiden tuotanto tai kaupan pitäminen; |
| --- | --- |

a)

liitteessä VI olevassa II osassa tarkoitettujen rypäletuotteiden tuotanto tai kaupan pitäminen;

| b) | liitteessä VI olevassa II osassa tarkoitettuihin tuotteisiin liittyvä uusien tuotteiden, prosessien tai teknologioiden kehittely. |
| --- | --- |

b)

liitteessä VI olevassa II osassa tarkoitettuihin tuotteisiin liittyvä uusien tuotteiden, prosessien tai teknologioiden kehittely.

| b) | liitteessä VI olevassa II osassa tarkoitettuihin tuotteisiin liittyvä uusien tuotteiden, prosessien tai teknologioiden kehittely. |
| --- | --- |

b)

liitteessä VI olevassa II osassa tarkoitettuihin tuotteisiin liittyvä uusien tuotteiden, prosessien tai teknologioiden kehittely.

| b a) | agronomisten ja kestävien kehittyneiden tuotantotoimenpiteiden kehittäminen; |
| --- | --- |

b a)

agronomisten ja kestävien kehittyneiden tuotantotoimenpiteiden kehittäminen;

| b b) | tislaamojen sivutuotteiden jalostaminen tai investoinnit, jotka auttavat lisäämään niiden energian säästämistä ja maailmanlaajuista energiatehokkuutta. |
| --- | --- |

b b)

tislaamojen sivutuotteiden jalostaminen tai investoinnit, jotka auttavat lisäämään niiden energian säästämistä ja maailmanlaajuista energiatehokkuutta.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua enimmäistukea sovelletaan ainoastaan mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361/EY tarkoitettuihin mikroyrityksiin sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua enimmäistukea sovelletaan ainoastaan
  tuottajajärjestöihin ja
  mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361/EY tarkoitettuihin mikroyrityksiin sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, enimmäistukea voidaan soveltaa kaikkiin yrityksiin perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuilla syrjäisimmillä alueilla ja asetuksen (EY) N:o 1405/2006 1 artiklan 2 kohdassa määritellyillä Egeanmeren pienillä saarilla. Enimmäistuki-intensiteetti puolitetaan, kun on kyse suosituksen 2003/361/EY liitteessä olevan I osaston 2 artiklan 1 kohdan piiriin kuulumattomista yrityksistä, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 750 työntekijää tai joiden liikevaihto on alle 200 miljoonaa euroa.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, enimmäistukea voidaan soveltaa kaikkiin yrityksiin perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuilla syrjäisimmillä alueilla ja asetuksen (EY) N:o 1405/2006 1 artiklan 2 kohdassa määritellyillä Egeanmeren pienillä saarilla. Enimmäistuki-intensiteetti puolitetaan, kun on kyse suosituksen 2003/361/EY liitteessä olevan I osaston 2 artiklan 1 kohdan piiriin kuulumattomista yrityksistä, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 750 työntekijää tai joiden liikevaihto on alle 200 miljoonaa euroa.

Tukea ei saa myöntää vaikeuksissa oleville yrityksille, sellaisina kuin ne määritellään vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja niiden rakenteiden uudistamiseksi myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa.

Tukea ei saa myöntää vaikeuksissa oleville yrityksille, sellaisina kuin ne määritellään vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja niiden rakenteiden uudistamiseksi myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa.

3.   Tukikelpoisiksi menoiksi ei lasketa asetuksen (EU) N:o [COM(2011)0615] 59 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja ei-tukikelpoisia kustannuksia.

3.   Tukikelpoisiksi menoiksi ei lasketa asetuksen (EU) N:o [COM(2011)0615] 59 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja ei-tukikelpoisia kustannuksia.

4.   Unionin rahoitusosuuteen tukikelpoisista investointikustannuksista sovelletaan seuraavia tuen enimmäismääriä:

4.   Unionin rahoitusosuuteen tukikelpoisista investointikustannuksista sovelletaan seuraavia tuen enimmäismääriä:

| a) | 50 prosenttia vähemmän kehittyneillä alueilla; |
| --- | --- |

a)

50 prosenttia vähemmän kehittyneillä alueilla;

| a) | 50 prosenttia vähemmän kehittyneillä alueilla; |
| --- | --- |

a)

50 prosenttia vähemmän kehittyneillä alueilla;

| b) | 40 prosenttia muilla kuin vähemmän kehittyneillä alueilla; |
| --- | --- |

b)

40 prosenttia muilla kuin vähemmän kehittyneillä alueilla;

| b) | 40 prosenttia muilla kuin vähemmän kehittyneillä alueilla; |
| --- | --- |

b)

40 prosenttia muilla kuin vähemmän kehittyneillä alueilla;

| c) | 75 prosenttia perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuilla syrjäisimmillä alueilla; |
| --- | --- |

c)

75 prosenttia perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuilla syrjäisimmillä alueilla;

| c) | 75 prosenttia perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuilla syrjäisimmillä alueilla; |
| --- | --- |

c)

75 prosenttia perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuilla syrjäisimmillä alueilla;

| d) | 65 prosenttia asetuksen (EY) N:o 1405/2006 1 artiklan 2 kohdassa määritellyillä Egeanmeren pienillä saarilla. |
| --- | --- |

d)

65 prosenttia asetuksen (EY) N:o 1405/2006 1 artiklan 2 kohdassa määritellyillä Egeanmeren pienillä saarilla.

| d) | 65 prosenttia asetuksen (EY) N:o 1405/2006 1 artiklan 2 kohdassa määritellyillä Egeanmeren pienillä saarilla. |
| --- | --- |

d)

65 prosenttia asetuksen (EY) N:o 1405/2006 1 artiklan 2 kohdassa määritellyillä Egeanmeren pienillä saarilla.

5.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun tukeen sovelletaan asetuksen (EU) N:o [COM(2011)0615] 61 artiklaa soveltuvin osin.

5.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun tukeen sovelletaan asetuksen (EU) N:o [COM(2011)0615] 61 artiklaa soveltuvin osin.

Tarkistus 154

Ehdotus asetukseksi

49 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 49 artikla | 49 artikla |
| Sivutuotteiden tislaus | Sivutuotteiden tislaus |
| 1.   Tukea voidaan myöntää viiniyttämisen sivutuotteiden vapaaehtoiseen tai pakolliseen tislaukseen, joka on suoritettu liitteessä VII olevan II osan D jaksossa säädettyjen edellytysten mukaisesti. | 1.   Tukea voidaan myöntää viiniyttämisen sivutuotteiden vapaaehtoiseen tai pakolliseen tislaukseen, joka on suoritettu liitteessä VII olevan II osan D jaksossa säädettyjen edellytysten mukaisesti. |
| Myönnettävän tuen määrä vahvistetaan tuotetun alkoholin tilavuusprosenttia ja hehtolitraa kohti. Tukea ei makseta tislattavissa sivutuotteissa olevalle alkoholimäärälle, joka ylittää 10 prosenttia tuotetun viinin sisältämästä alkoholimäärästä. | Myönnettävän tuen määrä vahvistetaan tuotetun alkoholin tilavuusprosenttia ja hehtolitraa kohti. Tukea ei makseta tislattavissa sivutuotteissa olevalle alkoholimäärälle, joka ylittää 10 prosenttia tuotetun viinin sisältämästä alkoholimäärästä. |
| | 1 a.
     
  Tuki maksetaan tislaajille, jotka jalostavat tislattavaksi toimitetut tuotteet raa'aksi alkoholiksi, jonka alkoholipitoisuus on vähintään 92 tilavuusprosenttia. |
| | Jäsenvaltiot voivat määrittää tuen myöntämisen edellytykseksi sen, että edunsaaja on asettanut vakuuden. |
| 2.   Tuen enimmäismäärät perustuvat keräys- ja käsittelykustannuksiin, ja komissio vahvistaa ne 51 artiklan mukaisesti antamillaan täytäntöönpanosäädöksillä. | 2.   Tuen enimmäismäärät perustuvat keräys- ja käsittelykustannuksiin, ja komissio vahvistaa ne 51 artiklan mukaisesti antamillaan täytäntöönpanosäädöksillä. |
| | 2 a.
     
  Tukeen sisältyy kiinteämääräinen korvaus näiden tuotteiden keräyskustannuksista, joka siirretään tislaajalta tuottajalle, jos viimeksi mainittu vastaa kyseisistä kustannuksista. |
| 3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuetun tislauksen tuloksena tuotettu alkoholi on käytettävä kilpailun vääristymisen välttämiseksi yksinomaan teollisuudessa tai energiatarkoituksiin. | 3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuetun tislauksen tuloksena tuotettu alkoholi on käytettävä kilpailun vääristymisen välttämiseksi yksinomaan teollisuudessa tai energiatarkoituksiin. |
| | 3 a.
     
  Jotta tislaukseen ei myönnettäisi kaksinkertaista tukea, 3 kohdassa tarkoitetulle alkoholille ei myönnetä direktiivin 2009/28/EY 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua etuuskohtelua, jonka mukaan jätteistä tuotetulla biopolttoaineella katsotaan olevan kaksinkertainen painoarvo muihin biopolttoaineisiin nähden pyrittäessä uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian kokonaisloppukulutukselle liikenteessä asetettuun tavoitteeseen. |

Komission teksti

Tarkistus

49 artikla

49 artikla

Sivutuotteiden tislaus

Sivutuotteiden tislaus

1.   Tukea voidaan myöntää viiniyttämisen sivutuotteiden vapaaehtoiseen tai pakolliseen tislaukseen, joka on suoritettu liitteessä VII olevan II osan D jaksossa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

1.   Tukea voidaan myöntää viiniyttämisen sivutuotteiden vapaaehtoiseen tai pakolliseen tislaukseen, joka on suoritettu liitteessä VII olevan II osan D jaksossa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

Myönnettävän tuen määrä vahvistetaan tuotetun alkoholin tilavuusprosenttia ja hehtolitraa kohti. Tukea ei makseta tislattavissa sivutuotteissa olevalle alkoholimäärälle, joka ylittää 10 prosenttia tuotetun viinin sisältämästä alkoholimäärästä.

Myönnettävän tuen määrä vahvistetaan tuotetun alkoholin tilavuusprosenttia ja hehtolitraa kohti. Tukea ei makseta tislattavissa sivutuotteissa olevalle alkoholimäärälle, joka ylittää 10 prosenttia tuotetun viinin sisältämästä alkoholimäärästä.

1 a.
     
  Tuki maksetaan tislaajille, jotka jalostavat tislattavaksi toimitetut tuotteet raa'aksi alkoholiksi, jonka alkoholipitoisuus on vähintään 92 tilavuusprosenttia.

Jäsenvaltiot voivat määrittää tuen myöntämisen edellytykseksi sen, että edunsaaja on asettanut vakuuden.

2.   Tuen enimmäismäärät perustuvat keräys- ja käsittelykustannuksiin, ja komissio vahvistaa ne 51 artiklan mukaisesti antamillaan täytäntöönpanosäädöksillä.

2.   Tuen enimmäismäärät perustuvat keräys- ja käsittelykustannuksiin, ja komissio vahvistaa ne 51 artiklan mukaisesti antamillaan täytäntöönpanosäädöksillä.

2 a.
     
  Tukeen sisältyy kiinteämääräinen korvaus näiden tuotteiden keräyskustannuksista, joka siirretään tislaajalta tuottajalle, jos viimeksi mainittu vastaa kyseisistä kustannuksista.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuetun tislauksen tuloksena tuotettu alkoholi on käytettävä kilpailun vääristymisen välttämiseksi yksinomaan teollisuudessa tai energiatarkoituksiin.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuetun tislauksen tuloksena tuotettu alkoholi on käytettävä kilpailun vääristymisen välttämiseksi yksinomaan teollisuudessa tai energiatarkoituksiin.

3 a.
     
  Jotta tislaukseen ei myönnettäisi kaksinkertaista tukea, 3 kohdassa tarkoitetulle alkoholille ei myönnetä direktiivin 2009/28/EY 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua etuuskohtelua, jonka mukaan jätteistä tuotetulla biopolttoaineella katsotaan olevan kaksinkertainen painoarvo muihin biopolttoaineisiin nähden pyrittäessä uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian kokonaisloppukulutukselle liikenteessä asetettuun tavoitteeseen.

Tarkistus 509

Ehdotus asetukseksi

49 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 49 a artikla |
| | Tuki tiivistetylle rypälemehulle |
| | 1.
     
  Tukea voidaan myöntää tiivistettyä rypäleen puristemehua ja puhdistettua tiivistettyä rypäleen puristemehua käyttäville viinintuottajille tuotteiden luonnollisen alkoholipitoisuuden lisäämiseksi liitteessä XV a vahvistetuin edellytyksin. |
| | 2.
     
  Myönnettävän tuen määrä vahvistetaan potentiaalisen alkoholipitoisuuden tilavuusprosenttia ja väkevöimiseen käytetyn puristemehun hehtolitraa kohden. |
| | 3.
     
  Komissio vahvistaa tämän toimenpiteen mukaisen tuen enimmäismäärät eri viininviljelyvyöhykkeillä. |

Komission teksti

Tarkistus

49 a artikla

Tuki tiivistetylle rypälemehulle

1.
     
  Tukea voidaan myöntää tiivistettyä rypäleen puristemehua ja puhdistettua tiivistettyä rypäleen puristemehua käyttäville viinintuottajille tuotteiden luonnollisen alkoholipitoisuuden lisäämiseksi liitteessä XV a vahvistetuin edellytyksin.

2.
     
  Myönnettävän tuen määrä vahvistetaan potentiaalisen alkoholipitoisuuden tilavuusprosenttia ja väkevöimiseen käytetyn puristemehun hehtolitraa kohden.

3.
     
  Komissio vahvistaa tämän toimenpiteen mukaisen tuen enimmäismäärät eri viininviljelyvyöhykkeillä.

Tarkistus 155

Ehdotus asetukseksi

50 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 50 artikla | 50 artikla |
| Siirretty säädösvalta | Siirretty säädösvalta |
| Ottaen huomioon tarve varmistaa, että tukiohjelmien tavoitteet saavutetaan ja että EU:n varoja käytetään kohdennetusti, siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan säännöt, | Ottaen huomioon tarve varmistaa, että tukiohjelmien tavoitteet saavutetaan ja että EU:n varoja käytetään kohdennetusti, siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan säännöt, |
| a) | jotka liittyvät vastuuseen menoista päivän, jona tukiohjelmat vastaanotetaan ja jona tukiohjelmiin tehdään muutoksia sekä niiden soveltamisen alkamispäivän välisenä aikana; |

Komission teksti

Tarkistus

50 artikla

50 artikla

Siirretty säädösvalta

Siirretty säädösvalta

Ottaen huomioon tarve varmistaa, että tukiohjelmien tavoitteet saavutetaan ja että EU:n varoja käytetään kohdennetusti, siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan säännöt,

Ottaen huomioon tarve varmistaa, että tukiohjelmien tavoitteet saavutetaan ja että EU:n varoja käytetään kohdennetusti, siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan säännöt,

a)

jotka liittyvät vastuuseen menoista päivän, jona tukiohjelmat vastaanotetaan ja jona tukiohjelmiin tehdään muutoksia sekä niiden soveltamisen alkamispäivän välisenä aikana;

| a) | jotka liittyvät vastuuseen menoista päivän, jona tukiohjelmat vastaanotetaan ja jona tukiohjelmiin tehdään muutoksia sekä niiden soveltamisen alkamispäivän välisenä aikana; |
| --- | --- |

a)

jotka liittyvät vastuuseen menoista päivän, jona tukiohjelmat vastaanotetaan ja jona tukiohjelmiin tehdään muutoksia sekä niiden soveltamisen alkamispäivän välisenä aikana;

| b) | jotka koskevat tukitoimenpiteiden tukikelpoisuuskriteereitä, tukikelpoisten menojen ja toimien tyyppiä, tukeen kelpaamattomia toimenpiteitä ja toimenpidekohtaista tuen enimmäistasoa; |
| --- | --- |

b)

jotka koskevat tukitoimenpiteiden tukikelpoisuuskriteereitä, tukikelpoisten menojen ja toimien tyyppiä, tukeen kelpaamattomia toimenpiteitä ja toimenpidekohtaista tuen enimmäistasoa;

| b) | jotka koskevat tukitoimenpiteiden tukikelpoisuuskriteereitä, tukikelpoisten menojen ja toimien tyyppiä, tukeen kelpaamattomia toimenpiteitä ja toimenpidekohtaista tuen enimmäistasoa; |
| --- | --- |

b)

jotka koskevat tukitoimenpiteiden tukikelpoisuuskriteereitä, tukikelpoisten menojen ja toimien tyyppiä, tukeen kelpaamattomia toimenpiteitä ja toimenpidekohtaista tuen enimmäistasoa;

| c) | jotka liittyvät tukiohjelmien muuttamiseen sen jälkeen, kun ne ovat tulleet sovellettaviksi; |
| --- | --- |

c)

jotka liittyvät tukiohjelmien muuttamiseen sen jälkeen, kun ne ovat tulleet sovellettaviksi;

| c) | jotka liittyvät tukiohjelmien muuttamiseen sen jälkeen, kun ne ovat tulleet sovellettaviksi; |
| --- | --- |

c)

jotka liittyvät tukiohjelmien muuttamiseen sen jälkeen, kun ne ovat tulleet sovellettaviksi;

| d) | jotka liittyvät ennakkomaksuja koskeviin vaatimuksiin ja kynnyksiin, mukaan lukien vaatimus vakuudesta, jos tuesta maksetaan ennakko; |
| --- | --- |

d)

jotka liittyvät ennakkomaksuja koskeviin vaatimuksiin ja kynnyksiin, mukaan lukien vaatimus vakuudesta, jos tuesta maksetaan ennakko;

| d) | jotka liittyvät ennakkomaksuja koskeviin vaatimuksiin ja kynnyksiin, mukaan lukien vaatimus vakuudesta, jos tuesta maksetaan ennakko; |
| --- | --- |

d)

jotka liittyvät ennakkomaksuja koskeviin vaatimuksiin ja kynnyksiin, mukaan lukien vaatimus vakuudesta, jos tuesta maksetaan ennakko;

| e) | jotka sisältävät yleisiä säännöksiä ja määritelmiä tämän jakson soveltamiseksi; |
| --- | --- |

e)

jotka sisältävät yleisiä säännöksiä ja määritelmiä tämän jakson soveltamiseksi;

| f) | joiden tarkoituksena on välttää tukitoimenpiteiden väärinkäyttö ja hankkeiden kaksinkertainen rahoitus; |
| --- | --- |

f)

joiden tarkoituksena on välttää tukitoimenpiteiden väärinkäyttö ja hankkeiden kaksinkertainen rahoitus;

| f) | joiden tarkoituksena on välttää tukitoimenpiteiden väärinkäyttö ja hankkeiden kaksinkertainen rahoitus; |
| --- | --- |

f)

joiden tarkoituksena on välttää tukitoimenpiteiden väärinkäyttö ja hankkeiden kaksinkertainen rahoitus;

| g) | joiden mukaan tuottajien on poistettava markkinoilta viiniyttämisen sivutuotteet ja jotka koskevat ylimääräisen hallintotaakan välttämiseksi kyseiseen velvollisuuteen myönnettäviä poikkeuksia sekä tislaajien vapaaehtoista sertifiointia koskevia sääntöjä; |
| --- | --- |

g)

joiden mukaan tuottajien on poistettava markkinoilta viiniyttämisen sivutuotteet ja jotka koskevat ylimääräisen hallintotaakan välttämiseksi kyseiseen velvollisuuteen myönnettäviä poikkeuksia sekä tislaajien vapaaehtoista sertifiointia koskevia sääntöjä;

| g) | joiden mukaan tuottajien on poistettava markkinoilta viiniyttämisen sivutuotteet ja jotka koskevat ylimääräisen hallintotaakan välttämiseksi kyseiseen velvollisuuteen myönnettäviä poikkeuksia sekä tislaajien vapaaehtoista sertifiointia koskevia sääntöjä; |
| --- | --- |

g)

joiden mukaan tuottajien on poistettava markkinoilta viiniyttämisen sivutuotteet ja jotka koskevat ylimääräisen hallintotaakan välttämiseksi kyseiseen velvollisuuteen myönnettäviä poikkeuksia sekä tislaajien vapaaehtoista sertifiointia koskevia sääntöjä;

| h) | joissa vahvistetaan jäsenvaltioille tukitoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi vahvistetut vaatimukset sekä rajoitukset johdonmukaisuuden varmistamiseksi tukitoimenpiteiden soveltamisalan kanssa; |
| --- | --- |

h)

joissa vahvistetaan jäsenvaltioille tukitoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi vahvistetut vaatimukset sekä rajoitukset johdonmukaisuuden varmistamiseksi tukitoimenpiteiden soveltamisalan kanssa;

| h) | joissa vahvistetaan jäsenvaltioille tukitoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi vahvistetut vaatimukset sekä rajoitukset johdonmukaisuuden varmistamiseksi tukitoimenpiteiden soveltamisalan kanssa; |
| --- | --- |

h)

joissa vahvistetaan jäsenvaltioille tukitoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi vahvistetut vaatimukset sekä rajoitukset johdonmukaisuuden varmistamiseksi tukitoimenpiteiden soveltamisalan kanssa;

| i) | jotka koskevat tuensaajille suoritettavia maksuja ja vakuutusedustajien välityksellä suoritettavia maksuja, kun kyseessä on 47 artiklassa säädetty satovakuutukseen myönnettävä tuki. |
| --- | --- |

i)

jotka koskevat tuensaajille suoritettavia maksuja ja vakuutusedustajien välityksellä suoritettavia maksuja, kun kyseessä on 47 artiklassa säädetty satovakuutukseen myönnettävä tuki.

| i) | jotka koskevat tuensaajille suoritettavia maksuja ja vakuutusedustajien välityksellä suoritettavia maksuja, kun kyseessä on 47 artiklassa säädetty satovakuutukseen myönnettävä tuki. |
| --- | --- |

i)

jotka koskevat tuensaajille suoritettavia maksuja ja vakuutusedustajien välityksellä suoritettavia maksuja, kun kyseessä on 47 artiklassa säädetty satovakuutukseen myönnettävä tuki.

Tarkistus 156

Ehdotus asetukseksi

52 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 52 artikla | 52 artikla |
| Kansalliset ohjelmat ja rahoitus | Kansalliset ohjelmat ja rahoitus |
| 1.   Jäsenvaltio voi laatia mehiläishoitoalalle kansallisen ohjelman, joka kattaa kolmen vuoden ajanjakson. | 1.   Jäsenvaltio voi laatia mehiläishoitoalalle kansallisen ohjelman, joka kattaa kolmen vuoden ajanjakson.
  Ohjelma on kehitettävä läheisessä yhteistyössä mehiläishoitoalan edustavien organisaatioiden ja osuuskuntien kanssa. |
| 2.   Unionin rahoitusosuus mehiläishoito-ohjelmissa on enintään
  50 prosenttia
  jäsenvaltiolle aiheutuvista menoista. | 2.   Unionin rahoitusosuus mehiläishoito-ohjelmissa on enintään
  60 prosenttia
  jäsenvaltiolle aiheutuvista menoista. |
| 3.   Voidakseen päästä osalliseksi 2 kohdassa tarkoitetusta unionin rahoitusosuudesta jäsenvaltion on tehtävä tutkimus mehiläishoitoalan rakenteesta alueellaan sekä tuotannon että kaupan pitämisen osalta. | 3.   Voidakseen päästä osalliseksi 2 kohdassa tarkoitetusta unionin rahoitusosuudesta jäsenvaltion on
  perustettava luotettava tunnistamisjärjestelmä mehiläispesien mehiläiskannan säännöllistä laskentaa varten ja
  tehtävä tutkimus mehiläishoitoalan rakenteesta alueellaan sekä tuotannon että kaupan pitämisen osalta. |
| | 3 a.
     
  Seuraavat toimenpiteet voivat sisältyä mehiläishoito-ohjelmiin: |
| | a) | mehiläishoitajille ja mehiläishoitajien organisaatioille annettava tekninen apu; |

Komission teksti

Tarkistus

52 artikla

52 artikla

Kansalliset ohjelmat ja rahoitus

Kansalliset ohjelmat ja rahoitus

1.   Jäsenvaltio voi laatia mehiläishoitoalalle kansallisen ohjelman, joka kattaa kolmen vuoden ajanjakson.

1.   Jäsenvaltio voi laatia mehiläishoitoalalle kansallisen ohjelman, joka kattaa kolmen vuoden ajanjakson.
  Ohjelma on kehitettävä läheisessä yhteistyössä mehiläishoitoalan edustavien organisaatioiden ja osuuskuntien kanssa.

2.   Unionin rahoitusosuus mehiläishoito-ohjelmissa on enintään
  50 prosenttia
  jäsenvaltiolle aiheutuvista menoista.

2.   Unionin rahoitusosuus mehiläishoito-ohjelmissa on enintään
  60 prosenttia
  jäsenvaltiolle aiheutuvista menoista.

3.   Voidakseen päästä osalliseksi 2 kohdassa tarkoitetusta unionin rahoitusosuudesta jäsenvaltion on tehtävä tutkimus mehiläishoitoalan rakenteesta alueellaan sekä tuotannon että kaupan pitämisen osalta.

3.   Voidakseen päästä osalliseksi 2 kohdassa tarkoitetusta unionin rahoitusosuudesta jäsenvaltion on
  perustettava luotettava tunnistamisjärjestelmä mehiläispesien mehiläiskannan säännöllistä laskentaa varten ja
  tehtävä tutkimus mehiläishoitoalan rakenteesta alueellaan sekä tuotannon että kaupan pitämisen osalta.

3 a.
     
  Seuraavat toimenpiteet voivat sisältyä mehiläishoito-ohjelmiin:

a)

mehiläishoitajille ja mehiläishoitajien organisaatioille annettava tekninen apu;

| b) | mehiläisiä vaivaavien tuholaisten ja tautien, erityisesti varroapunkin, torjunta; |
| --- | --- |

b)

mehiläisiä vaivaavien tuholaisten ja tautien, erityisesti varroapunkin, torjunta;

| c) | siirtohoidon järkeistäminen; |
| --- | --- |

c)

siirtohoidon järkeistäminen;

| d) | mehiläistuotteiden ominaisuuksia määrittävien laboratorioiden tukeminen, millä pyritään auttamaan mehiläishoitajia pitämään tuotteitaan kaupan ja nostamaan niiden arvoa; |
| --- | --- |

d)

mehiläistuotteiden ominaisuuksia määrittävien laboratorioiden tukeminen, millä pyritään auttamaan mehiläishoitajia pitämään tuotteitaan kaupan ja nostamaan niiden arvoa;

| e) | unionin mehiläiskantojen seuranta ja tukitoimet kantojen elvyttämiseksi; |
| --- | --- |

e)

unionin mehiläiskantojen seuranta ja tukitoimet kantojen elvyttämiseksi;

| f) | yhteistyö mehiläishoitoalaa ja mehiläistuotteita koskevan soveltavan tutkimuksen ohjelmien toteuttamiseen erikoistuneiden tahojen kanssa; |
| --- | --- |

f)

yhteistyö mehiläishoitoalaa ja mehiläistuotteita koskevan soveltavan tutkimuksen ohjelmien toteuttamiseen erikoistuneiden tahojen kanssa;

| g) | markkinoiden seuranta; |
| --- | --- |

g)

markkinoiden seuranta;

| h) | tuotteiden laadun parantaminen niiden markkina-arvon parantamiseksi; |
| --- | --- |

h)

tuotteiden laadun parantaminen niiden markkina-arvon parantamiseksi;

| i) | alkuperämaan pakollinen merkintä unioniin tuotuihin tai unionissa tuotettuihin mehiläistuotteisiin, ja jos kyseessä on seos tai tuote, jonka osat ovat eri alkuperää, kunkin alkuperämaan suhteellisen osuuden pakollinen merkintä. |
| --- | --- |

i)

alkuperämaan pakollinen merkintä unioniin tuotuihin tai unionissa tuotettuihin mehiläistuotteisiin, ja jos kyseessä on seos tai tuote, jonka osat ovat eri alkuperää, kunkin alkuperämaan suhteellisen osuuden pakollinen merkintä.

3 b.
     
  Jos viljelijä on myös mehiläishoitaja, mehiläishoito-ohjelmiin voi sisältyä myös seuraavat toimenpiteet:

| a) | varotoimenpiteet, mukaan lukien toimenpiteet mehiläisten terveyden parantamiseksi ja niihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten vähentämiseksi käyttämällä vaihtoehtoja torjunta-aineille, biologisia torjuntamenetelmiä ja yhdennettyä tuholaistorjuntaa; |
| --- | --- |

a)

varotoimenpiteet, mukaan lukien toimenpiteet mehiläisten terveyden parantamiseksi ja niihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten vähentämiseksi käyttämällä vaihtoehtoja torjunta-aineille, biologisia torjuntamenetelmiä ja yhdennettyä tuholaistorjuntaa;

| b) | erityistoimenpiteet tilan kasviston monimuotoisuuden ja etenkin hunajakasvien lisäämiseksi mehiläishoitoa varten. |
| --- | --- |

b)

erityistoimenpiteet tilan kasviston monimuotoisuuden ja etenkin hunajakasvien lisäämiseksi mehiläishoitoa varten.

Tarkistus 157

Ehdotus asetukseksi

53 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 53 artikla | 53 artikla |
| Siirretty säädösvalta | Siirretty säädösvalta |
| Ottaen huomioon tarve varmistaa mehiläishoitoon myönnettyjen unionin varojen kohdennettu käyttö siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat | Ottaen huomioon tarve varmistaa mehiläishoitoon myönnettyjen unionin varojen kohdennettu käyttö siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat |
| a) | toimenpiteitä, jotka voivat sisältyä
  mehiläishoito-ohjelmiin; |

Komission teksti

Tarkistus

53 artikla

53 artikla

Siirretty säädösvalta

Siirretty säädösvalta

Ottaen huomioon tarve varmistaa mehiläishoitoon myönnettyjen unionin varojen kohdennettu käyttö siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat

Ottaen huomioon tarve varmistaa mehiläishoitoon myönnettyjen unionin varojen kohdennettu käyttö siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat

a)

toimenpiteitä, jotka voivat sisältyä
  mehiläishoito-ohjelmiin;

| a) | mehiläishoito-ohjelmiin
  sisällytettäviä toimenpiteitä koskevia lisävaatimuksia
  ; |
| --- | --- |

a)

mehiläishoito-ohjelmiin
  sisällytettäviä toimenpiteitä koskevia lisävaatimuksia
  ;

| b) | kansallisten ohjelmien laatimiseen ja sisältöön liittyviä sääntöjä ja 52 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja tutkimuksia; sekä |
| --- | --- |

b)

kansallisten ohjelmien laatimiseen ja sisältöön liittyviä sääntöjä ja 52 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja tutkimuksia; sekä

| b) | kansallisten ohjelmien laatimiseen ja sisältöön liittyviä sääntöjä ja 52 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja tutkimuksia; sekä |
| --- | --- |

b)

kansallisten ohjelmien laatimiseen ja sisältöön liittyviä sääntöjä ja 52 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja tutkimuksia; sekä

| c) | edellytyksiä unionin rahoitusosuuden jakamiseksi kullekin osallistujajäsenvaltiolle muun muassa unionin mehiläispesien kokonaismäärän perusteella. |
| --- | --- |

c)

edellytyksiä unionin rahoitusosuuden jakamiseksi kullekin osallistujajäsenvaltiolle muun muassa unionin mehiläispesien kokonaismäärän perusteella.

| c) | edellytyksiä unionin rahoitusosuuden jakamiseksi kullekin osallistujajäsenvaltiolle muun muassa unionin mehiläispesien kokonaismäärän perusteella. |
| --- | --- |

c)

edellytyksiä unionin rahoitusosuuden jakamiseksi kullekin osallistujajäsenvaltiolle muun muassa unionin mehiläispesien kokonaismäärän perusteella.

Tarkistus 158

Ehdotus asetukseksi

II osa – I osasto – II luku – 5 a jakso (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | |
| | 54 a artikla |
| | Tuet tuottajaorganisaatioille |
| | 1.
     
  Unioni rahoittaa 106 artiklan mukaisesti tunnustetuille humala-alan tuottajaorganisaatioille maksettavan tuen 106 artiklan c alakohdan i), ii) ja iii) alakohdassa tarkoitettujen tavoitteiden rahoittamiseksi. |
| | 2.
     
  Edellä 1 kohdassa säädetyille tuottajaorganisaatioille maksettavan unionin vuotuisen rahoituksen määrä on Saksan osalta 2 277 000 euroa. |
| | 54 b artikla |
| | Siirretty säädösvalta |
| | Jotta varmistetaan, että tuella rahoitetaan 106 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita, siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat |
| | a) | tukihakemuksia, mukaan lukien määräaikoja ja saateasiakirjoja koskevat säännöt; |

Komission teksti

Tarkistus

54 a artikla

Tuet tuottajaorganisaatioille

1.
     
  Unioni rahoittaa 106 artiklan mukaisesti tunnustetuille humala-alan tuottajaorganisaatioille maksettavan tuen 106 artiklan c alakohdan i), ii) ja iii) alakohdassa tarkoitettujen tavoitteiden rahoittamiseksi.

2.
     
  Edellä 1 kohdassa säädetyille tuottajaorganisaatioille maksettavan unionin vuotuisen rahoituksen määrä on Saksan osalta 2 277 000 euroa.

54 b artikla

Siirretty säädösvalta

Jotta varmistetaan, että tuella rahoitetaan 106 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita, siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat

a)

tukihakemuksia, mukaan lukien määräaikoja ja saateasiakirjoja koskevat säännöt;

| b) | tukioikeutta, mukaan luettuina säännöt, jotka koskevat tukikelpoisia humalan viljelyaloja ja kullekin tuottajaorganisaatiolle maksettavien määrien laskentaa; |
| --- | --- |

b)

tukioikeutta, mukaan luettuina säännöt, jotka koskevat tukikelpoisia humalan viljelyaloja ja kullekin tuottajaorganisaatiolle maksettavien määrien laskentaa;

| c) | aiheettomasti suoritettujen maksujen yhteydessä sovellettavia seuraamuksia. |
| --- | --- |

c)

aiheettomasti suoritettujen maksujen yhteydessä sovellettavia seuraamuksia.

54 c artikla

Täytäntöönpanovalta

Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksillä kaikki tähän jaksoon liittyvät tarvittavat toimenpiteet, jotka koskevat

| a) | tuen maksamista; |
| --- | --- |

a)

tuen maksamista;

| b) | tarkastuksia. |
| --- | --- |

b)

tarkastuksia.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 159

Ehdotus asetukseksi

55 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 55 artikla | 55 artikla |
| Soveltamisala | Soveltamisala |
| Tässä jaksossa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat kaupan pitämisen yleisvaatimusta sekä maataloustuotteiden kaupan pitämisen ala- ja/tai tuotekohtaisia vaatimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta maataloustuotteisiin sovellettavien muiden säännösten sekä eläinlääkintä-, kasvinterveys- ja elintarvikealalla annettujen säännösten, joiden tarkoituksena on taata tuotteiden hygienia- ja terveysvaatimusten noudattaminen sekä eläinten, kasvien ja ihmisten terveyden suojelu, soveltamista. | Tässä jaksossa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat kaupan pitämisen yleisvaatimusta sekä maataloustuotteiden kaupan pitämisen ala- ja/tai tuotekohtaisia vaatimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta maataloustuotteisiin sovellettavien muiden säännösten sekä eläinlääkintä-, kasvinterveys- ja elintarvikealalla annettujen säännösten, joiden tarkoituksena on taata tuotteiden hygienia- ja terveysvaatimusten noudattaminen sekä eläinten, kasvien ja ihmisten terveyden suojelu, soveltamista.
  Nämä säännöt eritellään pakollisiin sääntöihin ja vapaaehtoisiin varattuihin ilmaisuihin. |

Komission teksti

Tarkistus

55 artikla

55 artikla

Soveltamisala

Soveltamisala

Tässä jaksossa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat kaupan pitämisen yleisvaatimusta sekä maataloustuotteiden kaupan pitämisen ala- ja/tai tuotekohtaisia vaatimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta maataloustuotteisiin sovellettavien muiden säännösten sekä eläinlääkintä-, kasvinterveys- ja elintarvikealalla annettujen säännösten, joiden tarkoituksena on taata tuotteiden hygienia- ja terveysvaatimusten noudattaminen sekä eläinten, kasvien ja ihmisten terveyden suojelu, soveltamista.

Tässä jaksossa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat kaupan pitämisen yleisvaatimusta sekä maataloustuotteiden kaupan pitämisen ala- ja/tai tuotekohtaisia vaatimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta maataloustuotteisiin sovellettavien muiden säännösten sekä eläinlääkintä-, kasvinterveys- ja elintarvikealalla annettujen säännösten, joiden tarkoituksena on taata tuotteiden hygienia- ja terveysvaatimusten noudattaminen sekä eläinten, kasvien ja ihmisten terveyden suojelu, soveltamista.
  Nämä säännöt eritellään pakollisiin sääntöihin ja vapaaehtoisiin varattuihin ilmaisuihin.

Tarkistus 160

Ehdotus asetukseksi

56 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 56 artikla | 56 artikla |
| Kaupan pitämisen yleisvaatimuksen täyttyminen | Kaupan pitämisen yleisvaatimuksen täyttyminen |
| 1.   Tätä asetusta sovellettaessa tuote on kaupan pitämisen yleisvaatimuksen mukainen, jos se on laadultaan virheetön, aito ja myyntikelpoinen. | 1.   Tätä asetusta sovellettaessa tuote on kaupan pitämisen yleisvaatimuksen mukainen, jos se on laadultaan virheetön, aito ja myyntikelpoinen. |
| 2.   Maataloustuotteita, joille ei ole vahvistettu 3 alajaksossa ja neuvoston direktiiveissä 2000/36/EY, 2001/112/EY, 2001/113/EY, 2001/114/EY, 2001/110/EY ja 2001/111/EY tarkoitettuja kaupan pitämisen vaatimuksia ja jotka ovat valmiita myytäviksi tai toimitettaviksi loppukuluttajalle asetuksen (EY) N:o 178/2002 3 artiklan 7 kohdassa määritellyssä vähittäiskaupassa, voidaan pitää kaupan ainoastaan, jos ne ovat kaupan pitämisen yleisvaatimuksen mukaisia. | 2.   Maataloustuotteita, joille ei ole vahvistettu 3 alajaksossa ja neuvoston direktiiveissä 2000/36/EY, 2001/112/EY, 2001/113/EY, 2001/114/EY, 2001/110/EY ja 2001/111/EY tarkoitettuja kaupan pitämisen vaatimuksia ja jotka ovat valmiita myytäviksi tai toimitettaviksi loppukuluttajalle asetuksen (EY) N:o 178/2002 3 artiklan 7 kohdassa määritellyssä vähittäiskaupassa, voidaan pitää kaupan ainoastaan, jos ne ovat kaupan pitämisen yleisvaatimuksen mukaisia. |
| 3.   Kaupan pidettäväksi tarkoitettu tuote katsotaan kaupan pitämisen yleisvaatimuksen mukaiseksi, jos se on jonkin liitteessä V luetellun kansainvälisen organisaation vahvistaman standardin mukainen. | 3.   Kaupan pidettäväksi tarkoitettu tuote katsotaan kaupan pitämisen yleisvaatimuksen mukaiseksi, jos se on jonkin liitteessä V luetellun kansainvälisen organisaation vahvistaman standardin mukainen
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta hygieniaan liittyvien, kaupallisten, eettisten tai muiden unionin lisävaatimusten soveltamista
  . |
| | 3 a.
     
  Tämä asetus ei estä jäsenvaltioita antamasta tai pitämästä voimassa kansallisia säännöksiä sellaisista kaupan pitämiseen liittyvistä näkökohdista, joita ei erikseen yhdenmukaisteta tällä asetuksella. Jäsenvaltiot voivat lisäksi antaa tai pitää voimassa kaupan pitämisen vaatimuksia koskevia kansallisia sääntöjä sellaisia aloja tai tuotteita varten, joihin sovelletaan kaupan pitämisen yleisvaatimusta, edellyttäen, että kyseiset säännöt ovat unionin oikeuden ja sisämarkkinoiden toimintaa koskevien sääntöjen mukaisia. |

Komission teksti

Tarkistus

56 artikla

56 artikla

Kaupan pitämisen yleisvaatimuksen täyttyminen

Kaupan pitämisen yleisvaatimuksen täyttyminen

1.   Tätä asetusta sovellettaessa tuote on kaupan pitämisen yleisvaatimuksen mukainen, jos se on laadultaan virheetön, aito ja myyntikelpoinen.

1.   Tätä asetusta sovellettaessa tuote on kaupan pitämisen yleisvaatimuksen mukainen, jos se on laadultaan virheetön, aito ja myyntikelpoinen.

2.   Maataloustuotteita, joille ei ole vahvistettu 3 alajaksossa ja neuvoston direktiiveissä 2000/36/EY, 2001/112/EY, 2001/113/EY, 2001/114/EY, 2001/110/EY ja 2001/111/EY tarkoitettuja kaupan pitämisen vaatimuksia ja jotka ovat valmiita myytäviksi tai toimitettaviksi loppukuluttajalle asetuksen (EY) N:o 178/2002 3 artiklan 7 kohdassa määritellyssä vähittäiskaupassa, voidaan pitää kaupan ainoastaan, jos ne ovat kaupan pitämisen yleisvaatimuksen mukaisia.

2.   Maataloustuotteita, joille ei ole vahvistettu 3 alajaksossa ja neuvoston direktiiveissä 2000/36/EY, 2001/112/EY, 2001/113/EY, 2001/114/EY, 2001/110/EY ja 2001/111/EY tarkoitettuja kaupan pitämisen vaatimuksia ja jotka ovat valmiita myytäviksi tai toimitettaviksi loppukuluttajalle asetuksen (EY) N:o 178/2002 3 artiklan 7 kohdassa määritellyssä vähittäiskaupassa, voidaan pitää kaupan ainoastaan, jos ne ovat kaupan pitämisen yleisvaatimuksen mukaisia.

3.   Kaupan pidettäväksi tarkoitettu tuote katsotaan kaupan pitämisen yleisvaatimuksen mukaiseksi, jos se on jonkin liitteessä V luetellun kansainvälisen organisaation vahvistaman standardin mukainen.

3.   Kaupan pidettäväksi tarkoitettu tuote katsotaan kaupan pitämisen yleisvaatimuksen mukaiseksi, jos se on jonkin liitteessä V luetellun kansainvälisen organisaation vahvistaman standardin mukainen
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta hygieniaan liittyvien, kaupallisten, eettisten tai muiden unionin lisävaatimusten soveltamista
  .

3 a.
     
  Tämä asetus ei estä jäsenvaltioita antamasta tai pitämästä voimassa kansallisia säännöksiä sellaisista kaupan pitämiseen liittyvistä näkökohdista, joita ei erikseen yhdenmukaisteta tällä asetuksella. Jäsenvaltiot voivat lisäksi antaa tai pitää voimassa kaupan pitämisen vaatimuksia koskevia kansallisia sääntöjä sellaisia aloja tai tuotteita varten, joihin sovelletaan kaupan pitämisen yleisvaatimusta, edellyttäen, että kyseiset säännöt ovat unionin oikeuden ja sisämarkkinoiden toimintaa koskevien sääntöjen mukaisia.

Tarkistus 161

Ehdotus asetukseksi

57 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 57 artikla | 57 artikla |
| Siirretty säädösvalta | Siirretty säädösvalta |
| Ottaen huomioon kunkin alan erityispiirteet ja tarve tarkastella markkinatilanteen muutoksia siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan
  tai
  muutetaan 56 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kaupan pitämisen yleisvaatimukseen liittyviä edellytyksiä
  ja 56 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksenmukaisuutta koskevia sääntöjä
  tai poiketaan niistä. | 1.
     Ottaen huomioon kunkin alan erityispiirteet ja tarve tarkastella markkinatilanteen muutoksia siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan
  kaupan pitämisen yleisvaatimukseen liittyviä yksityiskohtaisia sääntöjä ja
  muutetaan 56 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kaupan pitämisen yleisvaatimukseen liittyviä edellytyksiä tai poiketaan niistä. |
| | 2.
     
  Komissio antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat 56 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuuden täytäntöönpanon ja seurannan edellytyksiä, ottaen huomioon, että on vältettävä alentamasta kaupan pitämisen yleisvaatimusta siinä määrin, että eurooppalaisten tuotteiden laatu alkaa heikentyä. |

Komission teksti

Tarkistus

57 artikla

57 artikla

Siirretty säädösvalta

Siirretty säädösvalta

Ottaen huomioon kunkin alan erityispiirteet ja tarve tarkastella markkinatilanteen muutoksia siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan
  tai
  muutetaan 56 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kaupan pitämisen yleisvaatimukseen liittyviä edellytyksiä
  ja 56 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksenmukaisuutta koskevia sääntöjä
  tai poiketaan niistä.

1.
     Ottaen huomioon kunkin alan erityispiirteet ja tarve tarkastella markkinatilanteen muutoksia siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan
  kaupan pitämisen yleisvaatimukseen liittyviä yksityiskohtaisia sääntöjä ja
  muutetaan 56 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kaupan pitämisen yleisvaatimukseen liittyviä edellytyksiä tai poiketaan niistä.

2.
     
  Komissio antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat 56 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuuden täytäntöönpanon ja seurannan edellytyksiä, ottaen huomioon, että on vältettävä alentamasta kaupan pitämisen yleisvaatimusta siinä määrin, että eurooppalaisten tuotteiden laatu alkaa heikentyä.

Tarkistus 162

Ehdotus asetukseksi

59 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 59 artikla | 59 artikla |
| Vahvistaminen ja sisältö | Vahvistaminen ja sisältö |
| 1.   Ottaen huomioon kuluttajien odotukset ja tarve parantaa maataloustuotteiden tuotantoon ja kaupan pitämiseen liittyviä taloudellisia edellytyksiä ja maataloustuotteiden laatua siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan 55 artiklassa tarkoitettuja kaupan pitämisen vaatimuksia kaikissa kaupan pitämisen vaiheissa, kuten myös tällaisiin vaatimuksiin sovellettavia poikkeuksia ja vapautuksia, jotta voitaisiin mukautua jatkuvasti muuttuviin markkinaolosuhteisiin, kehittyvään kuluttajakysyntään ja kansainvälisten standardien kehitykseen sekä estää tuoteinnovoinnin jarruttaminen. | 1.   Ottaen huomioon kuluttajien odotukset ja tarve parantaa maataloustuotteiden tuotantoon ja kaupan pitämiseen liittyviä taloudellisia edellytyksiä ja maataloustuotteiden laatua siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan 55 artiklassa tarkoitettuja kaupan pitämisen vaatimuksia kaikissa kaupan pitämisen vaiheissa, kuten myös tällaisiin vaatimuksiin sovellettavia poikkeuksia ja vapautuksia
  vain tietyllä ajanjaksolla ja poikkeustapauksissa
  , jotta voitaisiin mukautua jatkuvasti muuttuviin markkinaolosuhteisiin, kehittyvään kuluttajakysyntään ja kansainvälisten standardien kehitykseen sekä estää tuoteinnovoinnin jarruttaminen. |
| | Näin toteutetuista poikkeuksista tai vapautuksista ei saa seurata ylimääräisiä kuluja pelkästään maataloustuottajille. |
| | 1 a.
     
  Komission valtaa muuttaa poikkeuksia ja vapautuksia olemassa olevista kaupan pitämisen vaatimuksista ei sovelleta liitteeseen VII. |
| 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kaupan pitämisen vaatimukset voivat koskea | 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kaupan pitämisen vaatimukset voivat koskea
  yhtä tai useita seuraavista
  : |
| a) | määritelmiä, nimityksiä ja/tai myyntinimityksiä, jotka ovat muita kuin tässä asetuksessa säädettyjä, ja luetteloita ruhoista ja ruhonosista, joihin sovelletaan liitettä VI; |

Komission teksti

Tarkistus

59 artikla

59 artikla

Vahvistaminen ja sisältö

Vahvistaminen ja sisältö

1.   Ottaen huomioon kuluttajien odotukset ja tarve parantaa maataloustuotteiden tuotantoon ja kaupan pitämiseen liittyviä taloudellisia edellytyksiä ja maataloustuotteiden laatua siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan 55 artiklassa tarkoitettuja kaupan pitämisen vaatimuksia kaikissa kaupan pitämisen vaiheissa, kuten myös tällaisiin vaatimuksiin sovellettavia poikkeuksia ja vapautuksia, jotta voitaisiin mukautua jatkuvasti muuttuviin markkinaolosuhteisiin, kehittyvään kuluttajakysyntään ja kansainvälisten standardien kehitykseen sekä estää tuoteinnovoinnin jarruttaminen.

1.   Ottaen huomioon kuluttajien odotukset ja tarve parantaa maataloustuotteiden tuotantoon ja kaupan pitämiseen liittyviä taloudellisia edellytyksiä ja maataloustuotteiden laatua siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan 55 artiklassa tarkoitettuja kaupan pitämisen vaatimuksia kaikissa kaupan pitämisen vaiheissa, kuten myös tällaisiin vaatimuksiin sovellettavia poikkeuksia ja vapautuksia
  vain tietyllä ajanjaksolla ja poikkeustapauksissa
  , jotta voitaisiin mukautua jatkuvasti muuttuviin markkinaolosuhteisiin, kehittyvään kuluttajakysyntään ja kansainvälisten standardien kehitykseen sekä estää tuoteinnovoinnin jarruttaminen.

Näin toteutetuista poikkeuksista tai vapautuksista ei saa seurata ylimääräisiä kuluja pelkästään maataloustuottajille.

1 a.
     
  Komission valtaa muuttaa poikkeuksia ja vapautuksia olemassa olevista kaupan pitämisen vaatimuksista ei sovelleta liitteeseen VII.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kaupan pitämisen vaatimukset voivat koskea

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kaupan pitämisen vaatimukset voivat koskea
  yhtä tai useita seuraavista
  :

a)

määritelmiä, nimityksiä ja/tai myyntinimityksiä, jotka ovat muita kuin tässä asetuksessa säädettyjä, ja luetteloita ruhoista ja ruhonosista, joihin sovelletaan liitettä VI;

| a) | määritelmiä, nimityksiä ja/tai myyntinimityksiä, jotka ovat muita kuin tässä asetuksessa säädettyjä, ja luetteloita ruhoista ja ruhonosista, joihin sovelletaan liitettä VI
  , lukuun ottamatta viinialan tuotteita
  ; |
| --- | --- |

a)

määritelmiä, nimityksiä ja/tai myyntinimityksiä, jotka ovat muita kuin tässä asetuksessa säädettyjä, ja luetteloita ruhoista ja ruhonosista, joihin sovelletaan liitettä VI
  , lukuun ottamatta viinialan tuotteita
  ;

| b) | luokittelukriteereitä, kuten luokittelua, painoa, kokoluokittelua, ikää ja kategorioita; |
| --- | --- |

b)

luokittelukriteereitä, kuten luokittelua, painoa, kokoluokittelua, ikää ja kategorioita;

| b) | luokittelukriteereitä, kuten luokittelua, painoa, kokoluokittelua, ikää ja kategorioita; |
| --- | --- |

b)

luokittelukriteereitä, kuten luokittelua, painoa, kokoluokittelua, ikää ja kategorioita;

| c) | kasvilajiketta, eläinrotua tai kaupallista tyyppiä; |
| --- | --- |

c)

kasvilajiketta, eläinrotua tai kaupallista tyyppiä;

| c) | lajia,
  kasvilajiketta, eläinrotua tai kaupallista tyyppiä; |
| --- | --- |

c)

lajia,
  kasvilajiketta, eläinrotua tai kaupallista tyyppiä;

| d) | esillepanoa, myyntinimityksiä, kaupan pitämisen pakollisiin vaatimuksiin liittyviä päällysmerkintöjä, pakkaamista, pakkaamoihin sovellettavia sääntöjä, merkitsemistä, käärimistä, satovuotta ja tiettyjen termien käyttöä; |
| --- | --- |

d)

esillepanoa, myyntinimityksiä, kaupan pitämisen pakollisiin vaatimuksiin liittyviä päällysmerkintöjä, pakkaamista, pakkaamoihin sovellettavia sääntöjä, merkitsemistä, käärimistä, satovuotta ja tiettyjen termien käyttöä;

| d) | esillepanoa, myyntinimityksiä, kaupan pitämisen pakollisiin vaatimuksiin liittyviä päällysmerkintöjä, pakkaamista, pakkaamoihin sovellettavia sääntöjä, merkitsemistä, käärimistä, satovuotta ja tiettyjen termien käyttöä
  , lukuun ottamatta viinialan tuotteita
  ; |
| --- | --- |

d)

esillepanoa, myyntinimityksiä, kaupan pitämisen pakollisiin vaatimuksiin liittyviä päällysmerkintöjä, pakkaamista, pakkaamoihin sovellettavia sääntöjä, merkitsemistä, käärimistä, satovuotta ja tiettyjen termien käyttöä
  , lukuun ottamatta viinialan tuotteita
  ;

| e) | ulkonäön, koostumuksen, lihakkuuden ja tuotteen ominaisuuksien kaltaisia kriteereitä; |
| --- | --- |

e)

ulkonäön, koostumuksen, lihakkuuden ja tuotteen ominaisuuksien kaltaisia kriteereitä;

| e) | ulkonäön, koostumuksen, lihakkuuden ja tuotteen ominaisuuksien kaltaisia kriteereitä; |
| --- | --- |

e)

ulkonäön, koostumuksen, lihakkuuden ja tuotteen ominaisuuksien kaltaisia kriteereitä;

| f) | tuotannossa käytettäviä aineita tai ainesosia mukaan lukien niiden määrä, puhtaus ja yksilöiminen; |
| --- | --- |

f)

tuotannossa käytettäviä aineita tai ainesosia mukaan lukien niiden määrä, puhtaus ja yksilöiminen;

| f) | tuotannossa käytettäviä aineita tai ainesosia mukaan lukien niiden määrä, puhtaus ja yksilöiminen; |
| --- | --- |

f)

tuotannossa käytettäviä aineita tai ainesosia mukaan lukien niiden määrä, puhtaus ja yksilöiminen;

| g) | maataloustuotannon ja tuotantomenetelmän tyyppiä mukaan lukien
  viininvalmistusmenetelmät
  ja niihin liittyvät hallinnolliset säännöt, sekä toimintakiertoa; |
| --- | --- |

g)

maataloustuotannon ja tuotantomenetelmän tyyppiä mukaan lukien
  viininvalmistusmenetelmät
  ja niihin liittyvät hallinnolliset säännöt, sekä toimintakiertoa;

| g) | maataloustuotannon ja tuotantomenetelmän tyyppiä mukaan lukien
  agronomiset ja kestävän tuotannon kehittyneet järjestelmät
  ja niihin liittyvät hallinnolliset säännöt, sekä toimintakiertoa; |
| --- | --- |

g)

maataloustuotannon ja tuotantomenetelmän tyyppiä mukaan lukien
  agronomiset ja kestävän tuotannon kehittyneet järjestelmät
  ja niihin liittyvät hallinnolliset säännöt, sekä toimintakiertoa;

| h) | puristemehun ja viinin leikkaamista mukaan lukien näiden määritelmät, sekoittaminen ja rajoitukset; |
| --- | --- |

h)

puristemehun ja viinin leikkaamista mukaan lukien näiden määritelmät, sekoittaminen ja rajoitukset;

| i) | säilytysmenetelmää ja -lämpötilaa; |
| --- | --- |

i)

säilytysmenetelmää ja -lämpötilaa;

| i) | säilytysmenetelmää ja -lämpötilaa; |
| --- | --- |

i)

säilytysmenetelmää ja -lämpötilaa;

| j) | maataloustuotannon paikkaa ja/tai alkuperää; |
| --- | --- |

j)

maataloustuotannon paikkaa ja/tai alkuperää;

| j) | maataloustuotannon paikkaa ja/tai alkuperää; |
| --- | --- |

j)

maataloustuotannon paikkaa ja/tai alkuperää;

| k) | keruutiheyttä, toimittamista, säilyttämistä ja käsittelyä; |
| --- | --- |

k)

keruutiheyttä, toimittamista, säilyttämistä ja käsittelyä;

| k) | keruutiheyttä, toimittamista, säilyttämistä ja käsittelyä; |
| --- | --- |

k)

keruutiheyttä, toimittamista, säilyttämistä ja käsittelyä;

| l) | tuottajan ja/tai teollisuuslaitoksen, jossa tuote on valmistettu tai käsitelty, tunnistamista tai rekisteröintiä; |
| --- | --- |

l)

tuottajan ja/tai teollisuuslaitoksen, jossa tuote on valmistettu tai käsitelty, tunnistamista tai rekisteröintiä;

| l) | tuottajan ja/tai teollisuuslaitoksen, jossa tuote on valmistettu tai käsitelty, tunnistamista tai rekisteröintiä; |
| --- | --- |

l)

tuottajan ja/tai teollisuuslaitoksen, jossa tuote on valmistettu tai käsitelty, tunnistamista tai rekisteröintiä;

| m) | vesipitoisuuden prosenttiosuutta; |
| --- | --- |

m)

vesipitoisuuden prosenttiosuutta;

| m) | vesipitoisuuden prosenttiosuutta; |
| --- | --- |

m)

vesipitoisuuden prosenttiosuutta;

| n) | eräiden aineiden ja/tai käytäntöjen käyttörajoituksia; |
| --- | --- |

n)

eräiden aineiden ja/tai käytäntöjen käyttörajoituksia;

| n) | eräiden aineiden ja/tai käytäntöjen käyttörajoituksia; |
| --- | --- |

n)

eräiden aineiden ja/tai käytäntöjen käyttörajoituksia;

| o) | erityiskäyttöä; |
| --- | --- |

o)

erityiskäyttöä;

| o) | erityiskäyttöä; |
| --- | --- |

o)

erityiskäyttöä;

| p) | kaupallisia asiakirjoja, saateasiakirjoja ja rekistereitä; |
| --- | --- |

p)

kaupallisia asiakirjoja, saateasiakirjoja ja rekistereitä;

| p) | kaupallisia asiakirjoja, saateasiakirjoja ja rekistereitä; |
| --- | --- |

p)

kaupallisia asiakirjoja, saateasiakirjoja ja rekistereitä;

| q) | varastointia, kuljetusta; |
| --- | --- |

q)

varastointia, kuljetusta;

| q) | varastointia, kuljetusta; |
| --- | --- |

q)

varastointia, kuljetusta;

| r) | varmentamismenettelyä; |
| --- | --- |

r)

varmentamismenettelyä;

| r) | varmentamismenettelyä; |
| --- | --- |

r)

varmentamismenettelyä;

| s) | edellytyksiä sellaisten tuotteiden myynnille, hallussapidolle, liikkuvuudelle ja käytölle, jotka eivät ole 1 kohdan nojalla määriteltyjen kaupan pitämisen vaatimusten ja/tai 60 artiklassa tarkoitettujen määritelmien, nimitysten ja myyntinimitysten mukaisia, sekä sivutuotteiden hävittämiselle; |
| --- | --- |

s)

edellytyksiä sellaisten tuotteiden myynnille, hallussapidolle, liikkuvuudelle ja käytölle, jotka eivät ole 1 kohdan nojalla määriteltyjen kaupan pitämisen vaatimusten ja/tai 60 artiklassa tarkoitettujen määritelmien, nimitysten ja myyntinimitysten mukaisia, sekä sivutuotteiden hävittämiselle;

| s) | edellytyksiä sellaisten tuotteiden myynnille, hallussapidolle, liikkuvuudelle ja käytölle, jotka eivät ole 1 kohdan nojalla määriteltyjen kaupan pitämisen vaatimusten ja/tai 60 artiklassa tarkoitettujen määritelmien, nimitysten ja myyntinimitysten mukaisia, sekä sivutuotteiden hävittämiselle; |
| --- | --- |

s)

edellytyksiä sellaisten tuotteiden myynnille, hallussapidolle, liikkuvuudelle ja käytölle, jotka eivät ole 1 kohdan nojalla määriteltyjen kaupan pitämisen vaatimusten ja/tai 60 artiklassa tarkoitettujen määritelmien, nimitysten ja myyntinimitysten mukaisia, sekä sivutuotteiden hävittämiselle;

| t) | määräaikoja. |
| --- | --- |

t)

määräaikoja.

| t) | määräaikoja. |
| --- | --- |

t)

määräaikoja.

3.   Edellä olevan 1 kohdan nojalla määritellyt ala- tai tuotekohtaiset kaupan pitämisen vaatimukset vahvistetaan rajoittamatta
  maataloustuotteiden laatujärjestelmistä annetun asetuksen (EU) N:o [KOM(2010)733] IV osaston
  soveltamista ja ottaen huomioon

3.   Edellä olevan 1 kohdan nojalla määritellyt ala- tai tuotekohtaiset kaupan pitämisen vaatimukset vahvistetaan rajoittamatta
  65 a artiklassa ja liitteessä VII a tarkoitettuja vapaaehtoisia varattuja ilmaisuja koskevien säännösten
  soveltamista ja ottaen huomioon

| a) | asianomaisen tuotteen erityispiirteet; |
| --- | --- |

a)

asianomaisen tuotteen erityispiirteet;

| a) | asianomaisen tuotteen erityispiirteet; |
| --- | --- |

a)

asianomaisen tuotteen erityispiirteet;

| b) | tarve varmistaa edellytykset tuotteiden sujuvalle markkinoille saattamiselle; |
| --- | --- |

b)

tarve varmistaa edellytykset tuotteiden sujuvalle markkinoille saattamiselle;

| b) | tarve varmistaa edellytykset tuotteiden sujuvalle markkinoille saattamiselle; |
| --- | --- |

b)

tarve varmistaa edellytykset tuotteiden sujuvalle markkinoille saattamiselle;

| c) | kuluttajien tarve saada riittäviä ja avoimia tuotetietoja mukaan lukien maataloustuotannon paikka, joka on määriteltävä tapauskohtaisesti asianmukaisella maantieteellisellä tasolla; |
| --- | --- |

c)

kuluttajien tarve saada riittäviä ja avoimia tuotetietoja mukaan lukien maataloustuotannon paikka, joka on määriteltävä tapauskohtaisesti asianmukaisella maantieteellisellä tasolla;

| c) | tuottajien intressi ilmoittaa tuotteidensa ominaisuudet ja
  kuluttajien tarve saada riittäviä ja avoimia tuotetietoja mukaan lukien maataloustuotannon paikka, joka on määriteltävä tapauskohtaisesti asianmukaisella maantieteellisellä tasolla
  , sen jälkeen, kun on tehty vaikutustenarviointi, jossa otetaan erityisesti huomioon toimijoille aiheutuvat kustannukset ja hallinnollinen taakka sekä tuottajille ja loppukuluttajalle koituvat hyödyt
  ; |
| --- | --- |

c)

tuottajien intressi ilmoittaa tuotteidensa ominaisuudet ja
  kuluttajien tarve saada riittäviä ja avoimia tuotetietoja mukaan lukien maataloustuotannon paikka, joka on määriteltävä tapauskohtaisesti asianmukaisella maantieteellisellä tasolla
  , sen jälkeen, kun on tehty vaikutustenarviointi, jossa otetaan erityisesti huomioon toimijoille aiheutuvat kustannukset ja hallinnollinen taakka sekä tuottajille ja loppukuluttajalle koituvat hyödyt
  ;

| d) | menetelmät, joita käytetään tuotteiden fysikaalisten, kemiallisten ja aistinvaraisten ominaisuuksien määrittämiseen; |
| --- | --- |

d)

menetelmät, joita käytetään tuotteiden fysikaalisten, kemiallisten ja aistinvaraisten ominaisuuksien määrittämiseen;

| d) | menetelmät, joita käytetään tuotteiden fysikaalisten, kemiallisten ja aistinvaraisten ominaisuuksien määrittämiseen; |
| --- | --- |

d)

menetelmät, joita käytetään tuotteiden fysikaalisten, kemiallisten ja aistinvaraisten ominaisuuksien määrittämiseen;

| e) | kansainvälisten elinten hyväksymät standardisuositukset. |
| --- | --- |

e)

kansainvälisten elinten hyväksymät standardisuositukset.

| e) | kansainvälisten elinten hyväksymät standardisuositukset, |
| --- | --- |

e)

kansainvälisten elinten hyväksymät standardisuositukset,

| e a) | tarve säilyttää tuotteiden luonnolliset ja olennaiset ominaisuudet ja välttää muuttamasta merkittävästi asianomaisen tuotteen koostumusta; |
| --- | --- |

e a)

tarve säilyttää tuotteiden luonnolliset ja olennaiset ominaisuudet ja välttää muuttamasta merkittävästi asianomaisen tuotteen koostumusta;

| e b) | mahdolliset riskit siitä, että kuluttajia johdetaan harhaan hyvin vakiintuneiden tuotetta koskevien käsitysten ja vastaavien odotusten suhteen, sekä tällaisten riskien poistamiseen käytettävien tiedotusmenetelmien saatavuus ja käytettävyys
  . |
| --- | --- |

e b)

mahdolliset riskit siitä, että kuluttajia johdetaan harhaan hyvin vakiintuneiden tuotetta koskevien käsitysten ja vastaavien odotusten suhteen, sekä tällaisten riskien poistamiseen käytettävien tiedotusmenetelmien saatavuus ja käytettävyys
  .

Tarkistus 163

Ehdotus asetukseksi

59 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 59 a artikla |
| | Hedelmä- ja vihannesalan tuotteiden kaupan pitämistä koskevat lisävaatimukset |
| | 1.
     
  Hedelmä- ja vihannesalan tuotteita, jotka on tarkoitettu myytäväksi tuoreena kuluttajille, voidaan pitää kaupan ainoastaan, jos alkuperämaa on ilmoitettu. |
| | 2.
     
  Edellä 59 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kaupan pitämisen vaatimuksia ja hedelmiin ja vihanneksiin sekä hedelmä- ja vihannesjalostealaan sovellettavia kaupan pitämisen vaatimuksia sovelletaan kaikissa kaupan pitämisen vaiheissa, myös tuonnissa ja viennissä, ellei komissio toisin säädä, ja ne koskevat laatua, luokittelua, painoa, kokoa, pakkaamista, päällysmerkintöjä, varastointia, kuljetusta, tarjontamuotoa ja kaupan pitämistä. |
| | 3.
     
  Sellaisten hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostejalan tuotteiden haltija, joita hyväksytyt kaupan pitämisen vaatimukset koskevat, ei saa pitää niitä esillä myyntitarkoituksessa, saattaa myyntiin tai myydä, toimittaa tai pitää kaupan niitä jollakin muulla tavoin unionissa, elleivät ne ole mainittujen vaatimusten mukaisia, ja hän vastaa siitä, että näitä vaatimuksia noudatetaan. |
| | 4.
     
  Jäsenvaltioiden on hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta tarkastettava valikoivasti riskianalyysin perusteella, ovatko kyseiset tuotteet niitä koskevien kaupan pitämisen vaatimusten mukaisia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niiden komission 160 artiklan mukaisesti mahdollisesti vahvistamien erityissäännösten soveltamista, jotka koskevat erityisesti vaatimustenmukaisuustarkastusten yhdenmukaista soveltamista jäsenvaltioissa. Nämä tarkastukset on kohdistettava tuotantoalueilta lähtöä edeltävään tuotteiden pakkaus- tai lastausvaiheeseen. Kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden osalta tarkastukset on tehtävä ennen luovutusta vapaaseen liikkeeseen. |

Komission teksti

Tarkistus

59 a artikla

Hedelmä- ja vihannesalan tuotteiden kaupan pitämistä koskevat lisävaatimukset

1.
     
  Hedelmä- ja vihannesalan tuotteita, jotka on tarkoitettu myytäväksi tuoreena kuluttajille, voidaan pitää kaupan ainoastaan, jos alkuperämaa on ilmoitettu.

2.
     
  Edellä 59 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kaupan pitämisen vaatimuksia ja hedelmiin ja vihanneksiin sekä hedelmä- ja vihannesjalostealaan sovellettavia kaupan pitämisen vaatimuksia sovelletaan kaikissa kaupan pitämisen vaiheissa, myös tuonnissa ja viennissä, ellei komissio toisin säädä, ja ne koskevat laatua, luokittelua, painoa, kokoa, pakkaamista, päällysmerkintöjä, varastointia, kuljetusta, tarjontamuotoa ja kaupan pitämistä.

3.
     
  Sellaisten hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostejalan tuotteiden haltija, joita hyväksytyt kaupan pitämisen vaatimukset koskevat, ei saa pitää niitä esillä myyntitarkoituksessa, saattaa myyntiin tai myydä, toimittaa tai pitää kaupan niitä jollakin muulla tavoin unionissa, elleivät ne ole mainittujen vaatimusten mukaisia, ja hän vastaa siitä, että näitä vaatimuksia noudatetaan.

4.
     
  Jäsenvaltioiden on hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta tarkastettava valikoivasti riskianalyysin perusteella, ovatko kyseiset tuotteet niitä koskevien kaupan pitämisen vaatimusten mukaisia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niiden komission 160 artiklan mukaisesti mahdollisesti vahvistamien erityissäännösten soveltamista, jotka koskevat erityisesti vaatimustenmukaisuustarkastusten yhdenmukaista soveltamista jäsenvaltioissa. Nämä tarkastukset on kohdistettava tuotantoalueilta lähtöä edeltävään tuotteiden pakkaus- tai lastausvaiheeseen. Kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden osalta tarkastukset on tehtävä ennen luovutusta vapaaseen liikkeeseen.

Tarkistus 164

Ehdotus asetukseksi

59 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 59 b artikla |
| | Humalan varmentaminen |
| | 1.
     
  Unionissa korjattuihin tai valmistettuihin humala-alan tuotteisiin on sovellettava varmentamismenettelyä. |
| | 2.
     
  Varmennustodistus voidaan antaa ainoastaan tuotteille, joiden laatu vastaa määrätylle kaupan pitämisen vaiheelle asetettuja vähimmäisvaatimuksia. Humalajauheelle, lupuliinipitoiselle humalajauheelle, humalauutteelle ja humalatuotteiden seoksille voidaan antaa varmennustodistus ainoastaan, jos näiden tuotteiden alfahappopitoisuus ei ole pienempi kuin sen humalan alfahappopitoisuus, josta ne on valmistettu. |
| | 3.
     
  Varmennustodistuksessa on ilmoitettava vähintään |
| | a) | humalan tuotantopaikka tai -paikat; |

Komission teksti

Tarkistus

59 b artikla

Humalan varmentaminen

1.
     
  Unionissa korjattuihin tai valmistettuihin humala-alan tuotteisiin on sovellettava varmentamismenettelyä.

2.
     
  Varmennustodistus voidaan antaa ainoastaan tuotteille, joiden laatu vastaa määrätylle kaupan pitämisen vaiheelle asetettuja vähimmäisvaatimuksia. Humalajauheelle, lupuliinipitoiselle humalajauheelle, humalauutteelle ja humalatuotteiden seoksille voidaan antaa varmennustodistus ainoastaan, jos näiden tuotteiden alfahappopitoisuus ei ole pienempi kuin sen humalan alfahappopitoisuus, josta ne on valmistettu.

3.
     
  Varmennustodistuksessa on ilmoitettava vähintään

a)

humalan tuotantopaikka tai -paikat;

| b) | sadonkorjuuvuosi tai -vuodet; sekä |
| --- | --- |

b)

sadonkorjuuvuosi tai -vuodet; sekä

| c) | lajike tai lajikkeet. |
| --- | --- |

c)

lajike tai lajikkeet.

4.
     
  Humala-alan tuotteita voidaan pitää kaupan tai viedä ainoastaan, jos niille on annettu 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu varmennustodistus.

Jos on kyse humala-alan tuontituotteista, 129 a artiklassa säädettyä todistusta pidetään varmennustodistusta vastaavana.

5.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla otetaan käyttöön 4 kohdasta poikkeavia toimenpiteitä:

| a) | tiettyjen kolmansien maiden kaupan vaatimusten täyttämiseksi; tai |
| --- | --- |

a)

tiettyjen kolmansien maiden kaupan vaatimusten täyttämiseksi; tai

| b) | tiettyjen erityiskäyttöön tarkoitettujen tuotteiden osalta. |
| --- | --- |

b)

tiettyjen erityiskäyttöön tarkoitettujen tuotteiden osalta.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet

| a) | eivät saa vaikuttaa varmennustodistuksen saaneiden tuotteiden tavanomaiseen kaupan pitämiseen; |
| --- | --- |

a)

eivät saa vaikuttaa varmennustodistuksen saaneiden tuotteiden tavanomaiseen kaupan pitämiseen;

| b) | toteutetaan varmistaen, että vältetään kaikenlaiset näitä tuotteita koskevat epäselvyydet. |
| --- | --- |

b)

toteutetaan varmistaen, että vältetään kaikenlaiset näitä tuotteita koskevat epäselvyydet.

Tarkistus 165

Ehdotus asetukseksi

60 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 60 artikla | 60 artikla |
| Määritelmät, nimitykset ja myyntinimitykset eräiden alojen ja tuotteiden osalta | Määritelmät, nimitykset ja myyntinimitykset eräiden alojen ja tuotteiden osalta |
| 1.   Liitteessä VI säädettyjä määritelmiä, nimityksiä ja myyntinimityksiä sovelletaan seuraaviin aloihin tai tuotteisiin: | 1.   Liitteessä VI säädettyjä määritelmiä, nimityksiä ja myyntinimityksiä sovelletaan seuraaviin aloihin tai tuotteisiin: |
| a) | oliiviöljy ja syötäväksi tarkoitetut oliivit; |

Komission teksti

Tarkistus

60 artikla

60 artikla

Määritelmät, nimitykset ja myyntinimitykset eräiden alojen ja tuotteiden osalta

Määritelmät, nimitykset ja myyntinimitykset eräiden alojen ja tuotteiden osalta

1.   Liitteessä VI säädettyjä määritelmiä, nimityksiä ja myyntinimityksiä sovelletaan seuraaviin aloihin tai tuotteisiin:

1.   Liitteessä VI säädettyjä määritelmiä, nimityksiä ja myyntinimityksiä sovelletaan seuraaviin aloihin tai tuotteisiin:

a)

oliiviöljy ja syötäväksi tarkoitetut oliivit;

| a) | oliiviöljy ja syötäväksi tarkoitetut oliivit; |
| --- | --- |

a)

oliiviöljy ja syötäväksi tarkoitetut oliivit;

| b) | viini; |
| --- | --- |

b)

viini;

| b) | viini; |
| --- | --- |

b)

viini;

| c) | naudan- ja vasikanliha; |
| --- | --- |

c)

naudan- ja vasikanliha;

| c) | naudan- ja vasikanliha; |
| --- | --- |

c)

naudan- ja vasikanliha;

| d) | ihmisravinnoksi tarkoitetut maito ja maitotuotteet; |
| --- | --- |

d)

ihmisravinnoksi tarkoitetut maito ja maitotuotteet;

| d) | ihmisravinnoksi tarkoitetut maito ja maitotuotteet; |
| --- | --- |

d)

ihmisravinnoksi tarkoitetut maito ja maitotuotteet;

| e) | siipikarjanliha; |
| --- | --- |

e)

siipikarjanliha;

| e) | siipikarjanliha
  ja munat
  ; |
| --- | --- |

e)

siipikarjanliha
  ja munat
  ;

| f) | ihmisravinnoksi tarkoitetut levitettävät rasvat. |
| --- | --- |

f)

ihmisravinnoksi tarkoitetut levitettävät rasvat.

| f) | ihmisravinnoksi tarkoitetut levitettävät rasvat. |
| --- | --- |

f)

ihmisravinnoksi tarkoitetut levitettävät rasvat.

2.   Liitteessä VI säädettyjä määritelmiä, nimityksiä tai myyntinimityksiä saa käyttää unionissa vain sellaisen tuotteen kaupan pitämiseksi, joka on kyseisessä liitteessä säädettyjen vastaavien vaatimusten mukainen.

2.   Liitteessä VI säädettyjä määritelmiä, nimityksiä tai myyntinimityksiä saa käyttää unionissa vain sellaisen tuotteen kaupan pitämiseksi, joka on kyseisessä liitteessä säädettyjen vastaavien vaatimusten mukainen.

3.   Ottaen huomioon tekninen kehitys ja tarve mukautua kehittyvään kuluttajakysyntään sekä tuoteinnovoinnin jarruttamisen estämiseksi siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteessä VI säädettyihin määritelmiin ja myyntinimityksiin tehtäviä muutoksia sekä poikkeuksia tai vapautuksia niistä.

3.   Ottaen huomioon tekninen kehitys ja tarve mukautua kehittyvään kuluttajakysyntään sekä tuoteinnovoinnin jarruttamisen estämiseksi siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteessä VI säädettyihin määritelmiin ja myyntinimityksiin tehtäviä muutoksia sekä poikkeuksia tai vapautuksia niistä.

Tarkistus 166

Ehdotus asetukseksi

61 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 61 artikla | 61 artikla |
| Sallitut poikkeamat | Sallitut poikkeamat |
| Kunkin alan erityispiirteet huomioon ottaen siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan kuhunkin vaatimukseen sovellettava sallittu poikkeama, jonka ylittyessä koko tuote-erää pidetään vaatimuksen vastaisena. | 1.
     Kunkin alan erityispiirteet huomioon ottaen siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan kuhunkin vaatimukseen sovellettava sallittu poikkeama, jonka ylittyessä koko tuote-erää pidetään
  erityisen
  vaatimuksen vastaisena. |
| | Tällä kynnysarvojen perusteella määritellyllä sallitulla poikkeamalla ei saa muuttaa tuotteen ominaispiirteitä, ja se voi koskea ainoastaan painoa, kokoa ja muita kriteerejä, joiden merkitys on vähäinen. |
| | 2.
     
  Jäsenvaltiot voivat antaa tai pitää voimassa muuta kansallista lainsäädäntöä tuotteista, joihin sovelletaan unionin kaupan pitämisen vaatimusta, edellyttäen, että kyseiset säännökset ovat unionin oikeuden ja etenkin tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteen mukaisia. |

Komission teksti

Tarkistus

61 artikla

61 artikla

Sallitut poikkeamat

Sallitut poikkeamat

Kunkin alan erityispiirteet huomioon ottaen siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan kuhunkin vaatimukseen sovellettava sallittu poikkeama, jonka ylittyessä koko tuote-erää pidetään vaatimuksen vastaisena.

1.
     Kunkin alan erityispiirteet huomioon ottaen siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan kuhunkin vaatimukseen sovellettava sallittu poikkeama, jonka ylittyessä koko tuote-erää pidetään
  erityisen
  vaatimuksen vastaisena.

Tällä kynnysarvojen perusteella määritellyllä sallitulla poikkeamalla ei saa muuttaa tuotteen ominaispiirteitä, ja se voi koskea ainoastaan painoa, kokoa ja muita kriteerejä, joiden merkitys on vähäinen.

2.
     
  Jäsenvaltiot voivat antaa tai pitää voimassa muuta kansallista lainsäädäntöä tuotteista, joihin sovelletaan unionin kaupan pitämisen vaatimusta, edellyttäen, että kyseiset säännökset ovat unionin oikeuden ja etenkin tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteen mukaisia.

Tarkistus 167

Ehdotus asetukseksi

62 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 62 artikla | 62 artikla |
| Viininvalmistusmenetelmät ja määritysmenetelmät | Viininvalmistusmenetelmät ja määritysmenetelmät |
| 1.   Tuotettaessa ja säilytettäessä liitteessä VI olevassa II osassa lueteltuja tuotteita unionissa saa käyttää vain niitä viininvalmistusmenetelmiä, jotka ovat sallittuja liitteen VII mukaisesti ja joista säädetään
  59 artiklan 2 kohdan g alakohdassa ja
  65 artiklan 2 ja 3 kohdassa. | 1.   Tuotettaessa ja säilytettäessä liitteessä VI olevassa II osassa lueteltuja tuotteita unionissa saa käyttää vain niitä viininvalmistusmenetelmiä, jotka ovat sallittuja liitteen VII mukaisesti ja joista säädetään 65 artiklan 2 ja 3 kohdassa. |
| Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta | Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta |
| a) | viinirypälemehuun ja tiivistettyyn viinirypälemehuun; |

Komission teksti

Tarkistus

62 artikla

62 artikla

Viininvalmistusmenetelmät ja määritysmenetelmät

Viininvalmistusmenetelmät ja määritysmenetelmät

1.   Tuotettaessa ja säilytettäessä liitteessä VI olevassa II osassa lueteltuja tuotteita unionissa saa käyttää vain niitä viininvalmistusmenetelmiä, jotka ovat sallittuja liitteen VII mukaisesti ja joista säädetään
  59 artiklan 2 kohdan g alakohdassa ja
  65 artiklan 2 ja 3 kohdassa.

1.   Tuotettaessa ja säilytettäessä liitteessä VI olevassa II osassa lueteltuja tuotteita unionissa saa käyttää vain niitä viininvalmistusmenetelmiä, jotka ovat sallittuja liitteen VII mukaisesti ja joista säädetään 65 artiklan 2 ja 3 kohdassa.

Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta

Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta

a)

viinirypälemehuun ja tiivistettyyn viinirypälemehuun;

| a) | viinirypälemehuun ja tiivistettyyn viinirypälemehuun; |
| --- | --- |

a)

viinirypälemehuun ja tiivistettyyn viinirypälemehuun;

| b) | viinirypälemehun valmistukseen tarkoitettuun rypäleen puristemehuun ja tiivistettyyn rypäleen puristemehuun. |
| --- | --- |

b)

viinirypälemehun valmistukseen tarkoitettuun rypäleen puristemehuun ja tiivistettyyn rypäleen puristemehuun.

| b) | viinirypälemehun valmistukseen tarkoitettuun rypäleen puristemehuun ja tiivistettyyn rypäleen puristemehuun. |
| --- | --- |

b)

viinirypälemehun valmistukseen tarkoitettuun rypäleen puristemehuun ja tiivistettyyn rypäleen puristemehuun.

Viininvalmistusmenetelmiä saa käyttää ainoastaan kyseisten tuotteiden asianmukaisen valmistuksen, säilytyksen tai jälkikäsittelyn varmistamiseksi.

Viininvalmistusmenetelmiä saa käyttää ainoastaan kyseisten tuotteiden asianmukaisen valmistuksen, säilytyksen tai jälkikäsittelyn varmistamiseksi.

Liitteessä VI olevassa II osassa luetellut tuotteet on tuotettava unionissa noudattaen liitteessä VII vahvistettuja sääntöjä.

Liitteessä VI olevassa II osassa luetellut tuotteet on tuotettava unionissa noudattaen liitteessä VII vahvistettuja sääntöjä.

Liitteessä VI olevassa II osassa lueteltuja tuotteita ei saa pitää unionissa kaupan, jos

Liitteessä VI olevassa II osassa lueteltuja tuotteita ei saa pitää unionissa kaupan, jos

| a) | ne on valmistettu viininvalmistusmenetelmällä, joka ei ole sallittu unionissa; tai |
| --- | --- |

a)

ne on valmistettu viininvalmistusmenetelmällä, joka ei ole sallittu unionissa; tai

| a) | ne on valmistettu viininvalmistusmenetelmällä, joka ei ole sallittu unionissa; tai |
| --- | --- |

a)

ne on valmistettu viininvalmistusmenetelmällä, joka ei ole sallittu unionissa; tai

| b) | ne on valmistettu viininvalmistusmenetelmällä, joka ei ole sallittu kansallisella tasolla; tai |
| --- | --- |

b)

ne on valmistettu viininvalmistusmenetelmällä, joka ei ole sallittu kansallisella tasolla; tai

| b) | ne on valmistettu viininvalmistusmenetelmällä, joka ei ole sallittu kansallisella tasolla; tai |
| --- | --- |

b)

ne on valmistettu viininvalmistusmenetelmällä, joka ei ole sallittu kansallisella tasolla; tai

| c) | ne eivät ole liitteessä VII vahvistettujen sääntöjen mukaisia. |
| --- | --- |

c)

ne eivät ole liitteessä VII vahvistettujen sääntöjen mukaisia.

| c) | ne eivät ole liitteessä VII vahvistettujen sääntöjen mukaisia. |
| --- | --- |

c)

ne eivät ole liitteessä VII vahvistettujen sääntöjen mukaisia.

Tuotteet, joita ei saa viidennen alakohdan mukaisesti pitää kaupan, on hävitettävä. Poiketen tästä säännöstä jäsenvaltiot voivat sallia, että tiettyjä sellaisia tuotteita, joiden ominaisuudet jäsenvaltiot määrittävät, voidaan käyttää tislaamoissa, etikkavalmistamoissa tai teollisuudessa, edellyttäen, että tämä lupa ei kannusta käyttämään viininvalmistusmenetelmiä, jotka eivät ole sallittuja.

2.   
  Salliessaan 59 artiklan 2 kohdan g alakohdassa
  tarkoitetun viininvalmistusmenetelmän komissio

2.   
  Tehdessään ehdotuksia 1 kohdassa
  tarkoitetun viininvalmistusmenetelmän
  sallimiseksi
  komissio

| a) | ottaa huomioon Kansainvälisen viinijärjestön OIV:n suosittelemat ja julkaisemat viininvalmistus- ja määritysmenetelmät ja sellaisten viininvalmistusmenetelmien, jotka eivät ole vielä sallittuja, koekäytön tulokset; |
| --- | --- |

a)

ottaa huomioon Kansainvälisen viinijärjestön OIV:n suosittelemat ja julkaisemat viininvalmistus- ja määritysmenetelmät ja sellaisten viininvalmistusmenetelmien, jotka eivät ole vielä sallittuja, koekäytön tulokset;

| a) | ottaa huomioon Kansainvälisen viinijärjestön OIV:n suosittelemat ja julkaisemat viininvalmistus- ja määritysmenetelmät ja sellaisten viininvalmistusmenetelmien, jotka eivät ole vielä sallittuja, koekäytön tulokset; |
| --- | --- |

a)

ottaa huomioon Kansainvälisen viinijärjestön OIV:n suosittelemat ja julkaisemat viininvalmistus- ja määritysmenetelmät ja sellaisten viininvalmistusmenetelmien, jotka eivät ole vielä sallittuja, koekäytön tulokset;

| b) | ottaa huomioon ihmisten terveyden suojelemisen; |
| --- | --- |

b)

ottaa huomioon ihmisten terveyden suojelemisen;

| b) | ottaa huomioon ihmisten terveyden suojelemisen; |
| --- | --- |

b)

ottaa huomioon ihmisten terveyden suojelemisen;

| c) | ottaa huomioon mahdolliset riskit siitä, että kuluttajia johdetaan harhaan odotusten
  ja käsitysten
  suhteen, sekä tällaisten riskien poistamiseen käytettävien tiedotusmenetelmien saatavuuden ja käytettävyyden; |
| --- | --- |

c)

ottaa huomioon mahdolliset riskit siitä, että kuluttajia johdetaan harhaan odotusten
  ja käsitysten
  suhteen, sekä tällaisten riskien poistamiseen käytettävien tiedotusmenetelmien saatavuuden ja käytettävyyden;

| c) | ottaa huomioon mahdolliset riskit siitä, että kuluttajia johdetaan harhaan
  hyvin vakiintuneiden tuotetta koskevien käsitysten ja vastaavien
  odotusten suhteen, sekä tällaisten riskien poistamiseen käytettävien tiedotusmenetelmien saatavuuden ja käytettävyyden; |
| --- | --- |

c)

ottaa huomioon mahdolliset riskit siitä, että kuluttajia johdetaan harhaan
  hyvin vakiintuneiden tuotetta koskevien käsitysten ja vastaavien
  odotusten suhteen, sekä tällaisten riskien poistamiseen käytettävien tiedotusmenetelmien saatavuuden ja käytettävyyden;

| d) | varmistaa, että viinin luonnolliset ja olennaiset ominaisuudet säilyvät eikä asianomaisen tuotteen koostumus muutu merkittävästi; |
| --- | --- |

d)

varmistaa, että viinin luonnolliset ja olennaiset ominaisuudet säilyvät eikä asianomaisen tuotteen koostumus muutu merkittävästi;

| d) | varmistaa, että viinin luonnolliset ja olennaiset ominaisuudet säilyvät eikä asianomaisen tuotteen koostumus muutu merkittävästi; |
| --- | --- |

d)

varmistaa, että viinin luonnolliset ja olennaiset ominaisuudet säilyvät eikä asianomaisen tuotteen koostumus muutu merkittävästi;

| e) | varmistaa, että ympäristöstä huolehtimisen osalta noudatetaan hyväksyttävää vähimmäistasoa; |
| --- | --- |

e)

varmistaa, että ympäristöstä huolehtimisen osalta noudatetaan hyväksyttävää vähimmäistasoa;

| e) | varmistaa, että ympäristöstä huolehtimisen osalta noudatetaan hyväksyttävää vähimmäistasoa; |
| --- | --- |

e)

varmistaa, että ympäristöstä huolehtimisen osalta noudatetaan hyväksyttävää vähimmäistasoa;

| f) | noudattaa viininvalmistusmenetelmiä koskevia yleisiä sääntöjä ja liitteessä VII vahvistettuja sääntöjä. |
| --- | --- |

f)

noudattaa viininvalmistusmenetelmiä koskevia yleisiä sääntöjä ja liitteessä VII vahvistettuja sääntöjä.

| f) | noudattaa viininvalmistusmenetelmiä koskevia yleisiä sääntöjä ja liitteessä VII vahvistettuja sääntöjä. |
| --- | --- |

f)

noudattaa viininvalmistusmenetelmiä koskevia yleisiä sääntöjä ja liitteessä VII vahvistettuja sääntöjä.

3.   
  Tarvittaessa komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä
  59 artiklan 3 kohdan d alakohdassa
  tarkoitettuja menetelmiä
  liitteessä VI olevassa II osassa lueteltujen tuotteiden osalta. Kyseisten menetelmien on perustuttava asiaa koskeviin OIV:n suosittelemiin ja julkaisemiin menetelmiin, elleivät ne olisi tehottomia tai epäasianmukaisia tavoiteltuun
  oikeutettuun
  päämäärään nähden.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   Edellä 59 artiklan 3 kohdan d alakohdassa
  tarkoitetut menetelmät
  liitteessä VI olevassa II osassa lueteltujen tuotteiden osalta
  hyväksytään perussopimuksen 43 artiklan 2 kohdassa vahvistettua tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen
  . Kyseisten menetelmien on perustuttava asiaa koskeviin OIV:n suosittelemiin ja julkaisemiin menetelmiin, elleivät ne olisi tehottomia tai epäasianmukaisia tavoiteltuun
  unionin
  päämäärään nähden.

Siihen asti kun
  tällaiset säännöt
  vahvistetaan, käytetään asianomaisen jäsenvaltion sallimia menetelmiä.

Siihen asti kun
  säännökset
  vahvistetaan, käytetään asianomaisen jäsenvaltion sallimia menetelmiä
  ja sääntöjä
  .

Tarkistus 168

Ehdotus asetukseksi

65 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 65 artikla | 65 artikla |
| Eräitä tuotteita ja aloja koskevat kansalliset säännöt | Eräitä tuotteita ja aloja koskevat kansalliset säännöt |
| 1.   Sen estämättä, mitä 59 artiklan 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat antaa tai pitää voimassa levitettävien rasvojen laatutasoja koskevat kansalliset sääntönsä. Näissä säännöissä on sallittava laatutasojen arviointi erityisesti käytettyjä raaka-aineita, tuotteiden aistinvaraisia ominaisuuksia sekä fyysistä ja mikrobiologista säilyvyyttä koskevin perustein. | 1.   Sen estämättä, mitä 59 artiklan 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat antaa tai pitää voimassa levitettävien rasvojen laatutasoja koskevat kansalliset sääntönsä. Näissä säännöissä on sallittava laatutasojen arviointi erityisesti käytettyjä raaka-aineita, tuotteiden aistinvaraisia ominaisuuksia sekä fyysistä ja mikrobiologista säilyvyyttä koskevin perustein. |
| Ensimmäisessä alakohdassa säädettyä vaihtoehtoa hyödyntävien jäsenvaltioiden on varmistettava, että mainituissa kansallisissa säännöissä vahvistettuja perusteita noudattavien toisten jäsenvaltioiden tuotteissa voidaan syrjimättömällä tavalla käyttää ilmaisuja, joissa kyseisten perusteiden ilmoitetaan täyttyvän. | Ensimmäisessä alakohdassa säädettyä vaihtoehtoa hyödyntävien jäsenvaltioiden on varmistettava, että mainituissa kansallisissa säännöissä vahvistettuja perusteita noudattavien toisten jäsenvaltioiden tuotteissa voidaan syrjimättömällä tavalla käyttää ilmaisuja, joissa kyseisten perusteiden ilmoitetaan täyttyvän. |
| 2.   Jäsenvaltiot voivat rajoittaa joidenkin viininvalmistusmenetelmien käyttöä tai kieltää niiden käytön ja säätää tiukemmista säännöistä unionin lainsäädännössä sallituille, alueellaan tuotetuille viineille vahvistaakseen suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettujen viinien sekä kuohuviinien ja väkevien viinien olennaisten ominaisuuksien säilymistä. | 2.   Jäsenvaltiot voivat rajoittaa joidenkin viininvalmistusmenetelmien käyttöä tai kieltää niiden käytön ja säätää tiukemmista säännöistä unionin lainsäädännössä sallituille, alueellaan tuotetuille viineille vahvistaakseen suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettujen viinien sekä kuohuviinien ja väkevien viinien olennaisten ominaisuuksien säilymistä. |
| 3.   Jäsenvaltiot voivat sallia sellaisten viininvalmistusmenetelmien, jotka eivät ole sallittuja, koekäytön edellytyksin, jotka komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä 4 kohdan mukaisesti. | 3.   Jäsenvaltiot voivat sallia sellaisten viininvalmistusmenetelmien, jotka eivät ole sallittuja, koekäytön edellytyksin, jotka komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä 4 kohdan mukaisesti. |
| 4.   Ottaen huomioon tarve varmistaa moitteeton ja avoin soveltaminen siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa täsmennetään edellytykset, jotka koskevat tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista ja tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetuin kokeellisin menetelmin saatujen tuotteiden hallussapitoa, liikkuvuutta ja käyttöä. | 4.   Ottaen huomioon tarve varmistaa moitteeton ja avoin soveltaminen siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa täsmennetään edellytykset, jotka koskevat tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista ja tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetuin kokeellisin menetelmin saatujen tuotteiden hallussapitoa, liikkuvuutta ja käyttöä. |
| | 4 a.
     
  Jäsenvaltiot voivat antaa tai pitää voimassa kaupan pitämisen vaatimuksia aloja tai tuotteita varten edellyttäen, että kyseiset vaatimukset ovat unionin oikeuden mukaisia. |

Komission teksti

Tarkistus

65 artikla

65 artikla

Eräitä tuotteita ja aloja koskevat kansalliset säännöt

Eräitä tuotteita ja aloja koskevat kansalliset säännöt

1.   Sen estämättä, mitä 59 artiklan 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat antaa tai pitää voimassa levitettävien rasvojen laatutasoja koskevat kansalliset sääntönsä. Näissä säännöissä on sallittava laatutasojen arviointi erityisesti käytettyjä raaka-aineita, tuotteiden aistinvaraisia ominaisuuksia sekä fyysistä ja mikrobiologista säilyvyyttä koskevin perustein.

1.   Sen estämättä, mitä 59 artiklan 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat antaa tai pitää voimassa levitettävien rasvojen laatutasoja koskevat kansalliset sääntönsä. Näissä säännöissä on sallittava laatutasojen arviointi erityisesti käytettyjä raaka-aineita, tuotteiden aistinvaraisia ominaisuuksia sekä fyysistä ja mikrobiologista säilyvyyttä koskevin perustein.

Ensimmäisessä alakohdassa säädettyä vaihtoehtoa hyödyntävien jäsenvaltioiden on varmistettava, että mainituissa kansallisissa säännöissä vahvistettuja perusteita noudattavien toisten jäsenvaltioiden tuotteissa voidaan syrjimättömällä tavalla käyttää ilmaisuja, joissa kyseisten perusteiden ilmoitetaan täyttyvän.

Ensimmäisessä alakohdassa säädettyä vaihtoehtoa hyödyntävien jäsenvaltioiden on varmistettava, että mainituissa kansallisissa säännöissä vahvistettuja perusteita noudattavien toisten jäsenvaltioiden tuotteissa voidaan syrjimättömällä tavalla käyttää ilmaisuja, joissa kyseisten perusteiden ilmoitetaan täyttyvän.

2.   Jäsenvaltiot voivat rajoittaa joidenkin viininvalmistusmenetelmien käyttöä tai kieltää niiden käytön ja säätää tiukemmista säännöistä unionin lainsäädännössä sallituille, alueellaan tuotetuille viineille vahvistaakseen suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettujen viinien sekä kuohuviinien ja väkevien viinien olennaisten ominaisuuksien säilymistä.

2.   Jäsenvaltiot voivat rajoittaa joidenkin viininvalmistusmenetelmien käyttöä tai kieltää niiden käytön ja säätää tiukemmista säännöistä unionin lainsäädännössä sallituille, alueellaan tuotetuille viineille vahvistaakseen suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettujen viinien sekä kuohuviinien ja väkevien viinien olennaisten ominaisuuksien säilymistä.

3.   Jäsenvaltiot voivat sallia sellaisten viininvalmistusmenetelmien, jotka eivät ole sallittuja, koekäytön edellytyksin, jotka komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä 4 kohdan mukaisesti.

3.   Jäsenvaltiot voivat sallia sellaisten viininvalmistusmenetelmien, jotka eivät ole sallittuja, koekäytön edellytyksin, jotka komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä 4 kohdan mukaisesti.

4.   Ottaen huomioon tarve varmistaa moitteeton ja avoin soveltaminen siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa täsmennetään edellytykset, jotka koskevat tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista ja tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetuin kokeellisin menetelmin saatujen tuotteiden hallussapitoa, liikkuvuutta ja käyttöä.

4.   Ottaen huomioon tarve varmistaa moitteeton ja avoin soveltaminen siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa täsmennetään edellytykset, jotka koskevat tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista ja tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetuin kokeellisin menetelmin saatujen tuotteiden hallussapitoa, liikkuvuutta ja käyttöä.

4 a.
     
  Jäsenvaltiot voivat antaa tai pitää voimassa kaupan pitämisen vaatimuksia aloja tai tuotteita varten edellyttäen, että kyseiset vaatimukset ovat unionin oikeuden mukaisia.

Tarkistus 169

Ehdotus asetukseksi

II osa – II osasto – I luku – 1 jakso – 3 a alajakso (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | |
| | 65 a artikla |
| | Soveltamisala |
| | Otetaan käyttöön vapaaehtoisten varattujen ilmaisujen järjestelmä, jolla autetaan lisäarvoa tuovia ominaispiirteitä tai ominaisuuksia omaavien maataloustuotteiden tuottajia välittämään sisämarkkinoilla tietoa näistä ominaispiirteistä tai ominaisuuksista sekä tuetaan ja täydennetään erityisesti ala- ja tuotekohtaisia kaupan pitämisen vaatimuksia. |
| | 65 b artikla |
| | Nykyiset vapaaehtoiset varatut ilmaisut |
| | 1.
     
  Tämän asetuksen liitteessä VII a luetellaan vapaaehtoiset varatut ilmaisut, jotka kuuluvat tähän järjestelmään tämän asetuksen voimaantulopäivänä, sekä säädökset, joissa vahvistetaan kyseiset ilmaisut ja niiden käyttöedellytykset. |
| | 2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetut vapaaehtoiset varatut ilmaisut pysyvät voimassa, jollei niitä muuteta tai peruta 65 c artiklan nojalla. |
| | 65 c artikla |
| | Vapaaehtoisten varattujen ilmaisujen varaaminen, muuttaminen ja peruminen |
| | Kuluttajien odotusten, tieteellisen ja teknisen tiedon kehityksen, markkinatilanteen sekä kaupan pitämisen vaatimusten ja kansainvälisten standardien kehityksen huomioon ottamiseksi siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla |
| | a) | varataan uusi vapaaehtoinen varattu ilmaisu ja vahvistetaan sen käyttöedellytykset; |

Komission teksti

Tarkistus

65 a artikla

Soveltamisala

Otetaan käyttöön vapaaehtoisten varattujen ilmaisujen järjestelmä, jolla autetaan lisäarvoa tuovia ominaispiirteitä tai ominaisuuksia omaavien maataloustuotteiden tuottajia välittämään sisämarkkinoilla tietoa näistä ominaispiirteistä tai ominaisuuksista sekä tuetaan ja täydennetään erityisesti ala- ja tuotekohtaisia kaupan pitämisen vaatimuksia.

65 b artikla

Nykyiset vapaaehtoiset varatut ilmaisut

1.
     
  Tämän asetuksen liitteessä VII a luetellaan vapaaehtoiset varatut ilmaisut, jotka kuuluvat tähän järjestelmään tämän asetuksen voimaantulopäivänä, sekä säädökset, joissa vahvistetaan kyseiset ilmaisut ja niiden käyttöedellytykset.

2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetut vapaaehtoiset varatut ilmaisut pysyvät voimassa, jollei niitä muuteta tai peruta 65 c artiklan nojalla.

65 c artikla

Vapaaehtoisten varattujen ilmaisujen varaaminen, muuttaminen ja peruminen

Kuluttajien odotusten, tieteellisen ja teknisen tiedon kehityksen, markkinatilanteen sekä kaupan pitämisen vaatimusten ja kansainvälisten standardien kehityksen huomioon ottamiseksi siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla

a)

varataan uusi vapaaehtoinen varattu ilmaisu ja vahvistetaan sen käyttöedellytykset;

| b) | muutetaan vapaaehtoisen varatun ilmaisun käyttöedellytyksiä; tai |
| --- | --- |

b)

muutetaan vapaaehtoisen varatun ilmaisun käyttöedellytyksiä; tai

| c) | perutaan vapaaehtoinen varattu ilmaisu. |
| --- | --- |

c)

perutaan vapaaehtoinen varattu ilmaisu.

65 d artikla

Uudet vapaaehtoiset varatut ilmaisut

1.
     
  Ilmaisua voidaan pitää vapaaehtoisena varattuna lisäilmaisuna vain, jos se täyttää seuraavat perusteet:

| a) | ilmaisun on alakohtaisesti tarkasteltuna liityttävä johonkin tuotteen ominaispiirteeseen taikka tuotannon tai jalostuksen ominaisuuteen sekä johonkin kaupan pitämisen vaatimukseen; |
| --- | --- |

a)

ilmaisun on alakohtaisesti tarkasteltuna liityttävä johonkin tuotteen ominaispiirteeseen taikka tuotannon tai jalostuksen ominaisuuteen sekä johonkin kaupan pitämisen vaatimukseen;

| b) | ilmaisun käytön on tuotava tuotteelle lisäarvoa vastaavanlaisiin tuotteisiin verrattuna; ja |
| --- | --- |

b)

ilmaisun käytön on tuotava tuotteelle lisäarvoa vastaavanlaisiin tuotteisiin verrattuna; ja

| c) | tuotteen on oltava ollut markkinoille saatettuna siten, että a alakohdassa tarkoitettu ominaispiirre tai ominaisuus on eritelty kuluttajille useissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

c)

tuotteen on oltava ollut markkinoille saatettuna siten, että a alakohdassa tarkoitettu ominaispiirre tai ominaisuus on eritelty kuluttajille useissa jäsenvaltioissa.

Komissio ottaa huomioon asiaan liittyvät kansainväliset standardit sekä jo käytössä olevat, asianomaisia tuotteita tai aloja koskevat varatut ilmaisut.

2.
     
  Tässä järjestelmässä ei varata vapaaehtoisia ilmaisuja, jotka kuvaavat tuotteen teknisiä ominaisuuksia pakollisten kaupan pitämisen vaatimusten täyttämistä varten ja joiden tarkoitus ei ole välittää kuluttajille tietoa näistä tuoteominaisuuksista.

3.
     
  Joidenkin alojen erityispiirteiden ja kuluttajien odotusten huomioon ottamiseksi siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, joilla asetetaan 1 kohdassa tarkoitettujen vapaaehtoisten varattujen lisäilmaisujen luomiseen liittyvät vaatimukset.

65 e artikla

Vapaaehtoisten varattujen ilmaisujen käyttörajoitukset

1.
     
  Vapaaehtoista varattua ilmaisua voidaan käyttää ainoastaan kuvaamaan tuotteita, jotka täyttävät sovellettavat käyttöedellytykset.

2.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, ettei tuotemerkinnöistä aiheudu sekaannusta vapaaehtoisten varattujen ilmaisujen kanssa.

3.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä vapaaehtoisten varattujen ilmaisujen käyttöä koskevista säännöistä.

Tarkistus 170

Ehdotus asetukseksi

66 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 66 artikla | 66 artikla |
| Yleiset säännökset | Yleiset säännökset |
| Ottaen huomioon unionin ja eräiden kolmansien maiden välisen kaupan erityispiirteet
  ja
  eräiden maataloustuotteiden erityisluonne
  siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä
  , joissa määritellään edellytykset, joilla tuontituotteiden katsotaan noudattavan unionin kaupan pitämisen vaatimuksia vastaavalla tasolla
  ja joiden ansiosta voidaan poiketa 58 artiklasta,
  sekä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat kaupan pitämisen vaatimusten soveltamista unionista vietäviin tuotteisiin. | Ottaen huomioon unionin ja eräiden kolmansien maiden välisen kaupan erityispiirteet, eräiden maataloustuotteiden erityisluonne
  ja tarve taata, ettei kuluttajia johdeta harhaan hyvin vakiintuneiden tuotetta koskevien käsitysten ja odotusten suhteen, perussopimuksen 43 artiklan 2 kohdassa vahvistettua tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen voidaan ottaa käyttöön toimenpiteitä
  , joissa määritellään edellytykset, joilla tuontituotteiden katsotaan noudattavan unionin kaupan pitämisen vaatimuksia vastaavalla tasolla sekä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat kaupan pitämisen vaatimusten soveltamista unionista vietäviin tuotteisiin. |

Komission teksti

Tarkistus

66 artikla

66 artikla

Yleiset säännökset

Yleiset säännökset

Ottaen huomioon unionin ja eräiden kolmansien maiden välisen kaupan erityispiirteet
  ja
  eräiden maataloustuotteiden erityisluonne
  siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä
  , joissa määritellään edellytykset, joilla tuontituotteiden katsotaan noudattavan unionin kaupan pitämisen vaatimuksia vastaavalla tasolla
  ja joiden ansiosta voidaan poiketa 58 artiklasta,
  sekä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat kaupan pitämisen vaatimusten soveltamista unionista vietäviin tuotteisiin.

Ottaen huomioon unionin ja eräiden kolmansien maiden välisen kaupan erityispiirteet, eräiden maataloustuotteiden erityisluonne
  ja tarve taata, ettei kuluttajia johdeta harhaan hyvin vakiintuneiden tuotetta koskevien käsitysten ja odotusten suhteen, perussopimuksen 43 artiklan 2 kohdassa vahvistettua tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen voidaan ottaa käyttöön toimenpiteitä
  , joissa määritellään edellytykset, joilla tuontituotteiden katsotaan noudattavan unionin kaupan pitämisen vaatimuksia vastaavalla tasolla sekä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat kaupan pitämisen vaatimusten soveltamista unionista vietäviin tuotteisiin.

Tarkistus 171

Ehdotus asetukseksi

67 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 67 artikla | 67 artikla |
| Viinin tuontia koskevat erityissäännökset | Viinin tuontia koskevat erityissäännökset |
| 1.   Jollei perussopimuksen 218 artiklan nojalla tehdyissä sopimuksissa toisin määrätä, viinien alkuperänimityksiä, maantieteellisiä merkintöjä ja päällysmerkintöjä koskevia säännöksiä, jotka esitetään tämän luvun 2 jaksossa ja tämän asetuksen 60 artiklassa tarkoitetuissa määritelmissä, nimityksissä ja myyntinimityksissä, sovelletaan unioniin tuotaviin, CN-koodeihin 2009 61, 2009 69 ja 2204 kuuluviin tuotteisiin. | 1.   Jollei perussopimuksen 218 artiklan nojalla tehdyissä sopimuksissa toisin määrätä, viinien alkuperänimityksiä, maantieteellisiä merkintöjä ja päällysmerkintöjä koskevia säännöksiä, jotka esitetään tämän luvun 2 jaksossa ja tämän asetuksen 60 artiklassa tarkoitetuissa määritelmissä, nimityksissä ja myyntinimityksissä, sovelletaan unioniin tuotaviin, CN-koodeihin 2009 61, 2009 69 ja 2204 kuuluviin tuotteisiin. |
| 2.   Jollei perussopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyissä sopimuksissa toisin määrätä, tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tuotteet on tuotettava
  OIV:n suosittelemien ja julkaisemien tai
  unionin tässä asetuksessa sallimien viininvalmistusmenetelmien mukaisesti. | 2.   Jollei perussopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyissä sopimuksissa toisin määrätä, tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tuotteet on tuotettava unionin tässä asetuksessa sallimien viininvalmistusmenetelmien mukaisesti. |
| | Tästä kohdasta poikkeavat toimenpiteet on hyväksyttävä perussopimuksen 43 artiklan 2 kohdassa vahvistettua tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen. |
| 3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden tuonnin edellytyksenä on | 3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden tuonnin edellytyksenä on |
| a) | komission julkaisemaan luetteloon sisältyvän toimivaltaisen viranomaisen tuotteen alkuperämaassa antama todistus siitä, että 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä noudatetaan; |

Komission teksti

Tarkistus

67 artikla

67 artikla

Viinin tuontia koskevat erityissäännökset

Viinin tuontia koskevat erityissäännökset

1.   Jollei perussopimuksen 218 artiklan nojalla tehdyissä sopimuksissa toisin määrätä, viinien alkuperänimityksiä, maantieteellisiä merkintöjä ja päällysmerkintöjä koskevia säännöksiä, jotka esitetään tämän luvun 2 jaksossa ja tämän asetuksen 60 artiklassa tarkoitetuissa määritelmissä, nimityksissä ja myyntinimityksissä, sovelletaan unioniin tuotaviin, CN-koodeihin 2009 61, 2009 69 ja 2204 kuuluviin tuotteisiin.

1.   Jollei perussopimuksen 218 artiklan nojalla tehdyissä sopimuksissa toisin määrätä, viinien alkuperänimityksiä, maantieteellisiä merkintöjä ja päällysmerkintöjä koskevia säännöksiä, jotka esitetään tämän luvun 2 jaksossa ja tämän asetuksen 60 artiklassa tarkoitetuissa määritelmissä, nimityksissä ja myyntinimityksissä, sovelletaan unioniin tuotaviin, CN-koodeihin 2009 61, 2009 69 ja 2204 kuuluviin tuotteisiin.

2.   Jollei perussopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyissä sopimuksissa toisin määrätä, tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tuotteet on tuotettava
  OIV:n suosittelemien ja julkaisemien tai
  unionin tässä asetuksessa sallimien viininvalmistusmenetelmien mukaisesti.

2.   Jollei perussopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyissä sopimuksissa toisin määrätä, tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tuotteet on tuotettava unionin tässä asetuksessa sallimien viininvalmistusmenetelmien mukaisesti.

Tästä kohdasta poikkeavat toimenpiteet on hyväksyttävä perussopimuksen 43 artiklan 2 kohdassa vahvistettua tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden tuonnin edellytyksenä on

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden tuonnin edellytyksenä on

a)

komission julkaisemaan luetteloon sisältyvän toimivaltaisen viranomaisen tuotteen alkuperämaassa antama todistus siitä, että 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä noudatetaan;

| a) | komission julkaisemaan luetteloon sisältyvän toimivaltaisen viranomaisen tuotteen alkuperämaassa antama todistus siitä, että 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä noudatetaan; |
| --- | --- |

a)

komission julkaisemaan luetteloon sisältyvän toimivaltaisen viranomaisen tuotteen alkuperämaassa antama todistus siitä, että 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä noudatetaan;

| b) | tuotteen alkuperämaan nimeämän elimen tai viranomaisen laatima määritystodistus, jos tuotteet on tarkoitettu suoraan ihmisravinnoksi. |
| --- | --- |

b)

tuotteen alkuperämaan nimeämän elimen tai viranomaisen laatima määritystodistus, jos tuotteet on tarkoitettu suoraan ihmisravinnoksi.

| b) | tuotteen alkuperämaan nimeämän elimen tai viranomaisen laatima määritystodistus, jos tuotteet on tarkoitettu suoraan ihmisravinnoksi. |
| --- | --- |

b)

tuotteen alkuperämaan nimeämän elimen tai viranomaisen laatima määritystodistus, jos tuotteet on tarkoitettu suoraan ihmisravinnoksi.

Tarkistus 172

Ehdotus asetukseksi

67 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 67 a artikla |
| | Siirretty säädösvalta |
| | Siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan |
| | a) | liitteessä VI säädettyjen määritelmien ja myyntinimitysten tulkinta- ja täytäntöönpanosäännöt; |

Komission teksti

Tarkistus

67 a artikla

Siirretty säädösvalta

Siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan

a)

liitteessä VI säädettyjen määritelmien ja myyntinimitysten tulkinta- ja täytäntöönpanosäännöt;

| b) | säännöt, jotka koskevat kansallisia menettelyjä sellaisten viinituotteiden markkinoilta poistamiseksi ja hävittämiseksi, jotka eivät täytä tämän asetuksen vaatimuksia. |
| --- | --- |

b)

säännöt, jotka koskevat kansallisia menettelyjä sellaisten viinituotteiden markkinoilta poistamiseksi ja hävittämiseksi, jotka eivät täytä tämän asetuksen vaatimuksia.

Tarkistus 173

Ehdotus asetukseksi

68 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 68 artikla | 68 artikla |
| Täytäntöönpanovallan käyttäminen tarkastelumenettelyä noudattaen | Täytäntöönpanovallan käyttäminen tarkastelumenettelyä noudattaen |
| Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tarvittavat toimenpiteet, jotka koskevat tämän jakson soveltamista ja
  erityisesti | Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tarvittavat toimenpiteet, jotka koskevat tämän jakson soveltamista ja |
| a) | kaupan pitämisen yleisvaatimuksen täytäntöönpanoa; |

Komission teksti

Tarkistus

68 artikla

68 artikla

Täytäntöönpanovallan käyttäminen tarkastelumenettelyä noudattaen

Täytäntöönpanovallan käyttäminen tarkastelumenettelyä noudattaen

Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tarvittavat toimenpiteet, jotka koskevat tämän jakson soveltamista ja
  erityisesti

Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tarvittavat toimenpiteet, jotka koskevat tämän jakson soveltamista ja

a)

kaupan pitämisen yleisvaatimuksen täytäntöönpanoa;

| b) | liitteessä VI säädettyjen määritelmien ja myyntinimitysten täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

b)

liitteessä VI säädettyjen määritelmien ja myyntinimitysten täytäntöönpanoa;

| c) | luettelon laatimista liitteessä VI olevan III osan 5 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuista maidosta ja maitotuotteista ja liitteessä VI olevan VI osan kuudennen kohdan a alakohdassa tarkoitetuista levitettävistä rasvoista niiden ohjeellisten luetteloiden perusteella, joissa olevia tuotteita jäsenvaltiot pitävät alueellaan kyseisiä säännöksiä vastaavina ja jotka jäsenvaltioiden on lähetettävä komissiolle; |
| --- | --- |

c)

luettelon laatimista liitteessä VI olevan III osan 5 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuista maidosta ja maitotuotteista ja liitteessä VI olevan VI osan kuudennen kohdan a alakohdassa tarkoitetuista levitettävistä rasvoista niiden ohjeellisten luetteloiden perusteella, joissa olevia tuotteita jäsenvaltiot pitävät alueellaan kyseisiä säännöksiä vastaavina ja jotka jäsenvaltioiden on lähetettävä komissiolle;

| c) | luettelon laatimista liitteessä VI olevan III osan 5 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuista maidosta ja maitotuotteista ja liitteessä VI olevan VI osan kuudennen kohdan a alakohdassa tarkoitetuista levitettävistä rasvoista niiden ohjeellisten luetteloiden perusteella, joissa olevia tuotteita jäsenvaltiot pitävät alueellaan kyseisiä säännöksiä vastaavina ja jotka jäsenvaltioiden on lähetettävä komissiolle; |
| --- | --- |

c)

luettelon laatimista liitteessä VI olevan III osan 5 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuista maidosta ja maitotuotteista ja liitteessä VI olevan VI osan kuudennen kohdan a alakohdassa tarkoitetuista levitettävistä rasvoista niiden ohjeellisten luetteloiden perusteella, joissa olevia tuotteita jäsenvaltiot pitävät alueellaan kyseisiä säännöksiä vastaavina ja jotka jäsenvaltioiden on lähetettävä komissiolle;

| d) | ala- tai tuotekohtaisten kaupan pitämisen vaatimusten täytäntöönpanoa mukaan lukien yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat näytteidenottoa ja tuotteiden koostumuksen määrittämiseksi käytettäviä menetelmiä; |
| --- | --- |

d)

ala- tai tuotekohtaisten kaupan pitämisen vaatimusten täytäntöönpanoa mukaan lukien yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat näytteidenottoa ja tuotteiden koostumuksen määrittämiseksi käytettäviä menetelmiä;

| d) | ala- tai tuotekohtaisten kaupan pitämisen vaatimusten täytäntöönpanoa mukaan lukien yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat näytteidenottoa ja tuotteiden koostumuksen määrittämiseksi käytettäviä menetelmiä; |
| --- | --- |

d)

ala- tai tuotekohtaisten kaupan pitämisen vaatimusten täytäntöönpanoa mukaan lukien yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat näytteidenottoa ja tuotteiden koostumuksen määrittämiseksi käytettäviä menetelmiä;

| e) | sen määrittelyä, onko tuotteita käsitelty sallittujen viininvalmistusmenetelmien vastaisesti; |
| --- | --- |

e)

sen määrittelyä, onko tuotteita käsitelty sallittujen viininvalmistusmenetelmien vastaisesti;

| e) | sen määrittelyä, onko tuotteita käsitelty sallittujen viininvalmistusmenetelmien vastaisesti; |
| --- | --- |

e)

sen määrittelyä, onko tuotteita käsitelty sallittujen viininvalmistusmenetelmien vastaisesti;

| f) | sallitun poikkeaman vahvistamista; |
| --- | --- |

f)

sallitun poikkeaman vahvistamista;

| f) | sallitun poikkeaman vahvistamista; |
| --- | --- |

f)

sallitun poikkeaman vahvistamista;

| g) | edellä olevan 66 artiklan täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

g)

edellä olevan 66 artiklan täytäntöönpanoa.

| g) | edellä olevan 66 artiklan täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

g)

edellä olevan 66 artiklan täytäntöönpanoa.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 174

Ehdotus asetukseksi

69 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 69 artikla | 69 artikla |
| Soveltamisala | Soveltamisala |
| 1.   Tässä jaksossa vahvistettuja alkuperänimityksiä, maantieteellisiä merkintöjä ja perinteisiä merkintöjä koskevia sääntöjä sovelletaan liitteessä VI olevan II osan 1, 3–6, 8, 9, 11, 15 ja 16 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin. | 1.   Tässä jaksossa vahvistettuja alkuperänimityksiä, maantieteellisiä merkintöjä ja perinteisiä merkintöjä koskevia sääntöjä sovelletaan liitteessä VI olevan II osan 1, 3–6, 8, 9, 11, 15 ja 16 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin. |
| 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen perustana on | 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen perustana on |
| a) | kuluttajien ja tuottajien oikeutettujen etujen suojelu; |

Komission teksti

Tarkistus

69 artikla

69 artikla

Soveltamisala

Soveltamisala

1.   Tässä jaksossa vahvistettuja alkuperänimityksiä, maantieteellisiä merkintöjä ja perinteisiä merkintöjä koskevia sääntöjä sovelletaan liitteessä VI olevan II osan 1, 3–6, 8, 9, 11, 15 ja 16 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin.

1.   Tässä jaksossa vahvistettuja alkuperänimityksiä, maantieteellisiä merkintöjä ja perinteisiä merkintöjä koskevia sääntöjä sovelletaan liitteessä VI olevan II osan 1, 3–6, 8, 9, 11, 15 ja 16 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen perustana on

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen perustana on

a)

kuluttajien ja tuottajien oikeutettujen etujen suojelu;

| a) | kuluttajien ja tuottajien oikeutettujen etujen suojelu; |
| --- | --- |

a)

kuluttajien ja tuottajien oikeutettujen etujen suojelu;

| b) | kyseisten tuotteiden sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistaminen; ja |
| --- | --- |

b)

kyseisten tuotteiden sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistaminen; ja

| b) | kyseisten tuotteiden sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistaminen; sekä |
| --- | --- |

b)

kyseisten tuotteiden sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistaminen; sekä

| c) | laatutuotteiden
  tuotannon edistäminen ja kansallisten laatupoliittisten toimenpiteiden salliminen. |
| --- | --- |

c)

laatutuotteiden
  tuotannon edistäminen ja kansallisten laatupoliittisten toimenpiteiden salliminen.

| c) | laatujärjestelmien mukaisesti tuotettujen tuotteiden
  tuotannon edistäminen ja kansallisten laatupoliittisten toimenpiteiden salliminen. |
| --- | --- |

c)

laatujärjestelmien mukaisesti tuotettujen tuotteiden
  tuotannon edistäminen ja kansallisten laatupoliittisten toimenpiteiden salliminen.

Tarkistus 175

Ehdotus asetukseksi

70 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 70 artikla | 70 artikla |
| Määritelmät | Määritelmät |
| 1.   Tässä jaksossa sovelletaan seuraavia määritelmiä: | 1.   Tässä jaksossa sovelletaan seuraavia määritelmiä: |
| a) | ”alkuperänimityksellä” tarkoitetaan alueen, tietyn paikan tai poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa maan nimeä, jota käytetään kuvaamaan 69 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tuotetta, joka on seuraavien vaatimusten mukainen: |

Komission teksti

Tarkistus

70 artikla

70 artikla

Määritelmät

Määritelmät

1.   Tässä jaksossa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

1.   Tässä jaksossa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

a)

”alkuperänimityksellä” tarkoitetaan alueen, tietyn paikan tai poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa maan nimeä, jota käytetään kuvaamaan 69 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tuotetta, joka on seuraavien vaatimusten mukainen:

| a) | ”alkuperänimityksellä” tarkoitetaan alueen, tietyn paikan tai poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa maan nimeä, jota käytetään kuvaamaan 69 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tuotetta, joka on seuraavien vaatimusten mukainen: |
| --- | --- |

a)

”alkuperänimityksellä” tarkoitetaan alueen, tietyn paikan tai poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa maan nimeä, jota käytetään kuvaamaan 69 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tuotetta, joka on seuraavien vaatimusten mukainen:

| | i) | tuotteen laatu ja ominaisuudet johtuvat olennaisesti tai yksinomaan tietystä maantieteellisestä ympäristöstä luontoineen ja inhimillisine tekijöineen; |
| --- | --- | --- |

i)

tuotteen laatu ja ominaisuudet johtuvat olennaisesti tai yksinomaan tietystä maantieteellisestä ympäristöstä luontoineen ja inhimillisine tekijöineen;

| | i) | tuotteen laatu ja ominaisuudet johtuvat olennaisesti tai yksinomaan tietystä maantieteellisestä ympäristöstä luontoineen ja inhimillisine tekijöineen; |
| --- | --- | --- |

i)

tuotteen laatu ja ominaisuudet johtuvat olennaisesti tai yksinomaan tietystä maantieteellisestä ympäristöstä luontoineen ja inhimillisine tekijöineen;

| | ii) | tuotteen tuotannossa käytetyt rypäleet tulevat yksinomaan kyseiseltä maantieteelliseltä alueelta; |
| --- | --- | --- |

ii)

tuotteen tuotannossa käytetyt rypäleet tulevat yksinomaan kyseiseltä maantieteelliseltä alueelta;

| | ii) | tuotteen tuotannossa käytetyt rypäleet tulevat yksinomaan kyseiseltä maantieteelliseltä alueelta; |
| --- | --- | --- |

ii)

tuotteen tuotannossa käytetyt rypäleet tulevat yksinomaan kyseiseltä maantieteelliseltä alueelta;

| | iii) | tuotanto tapahtuu kyseisellä maantieteellisellä alueella; ja |
| --- | --- | --- |

iii)

tuotanto tapahtuu kyseisellä maantieteellisellä alueella; ja

| | iii) | tuotanto tapahtuu kyseisellä maantieteellisellä alueella; ja |
| --- | --- | --- |

iii)

tuotanto tapahtuu kyseisellä maantieteellisellä alueella; ja

| | iv) | tuote on saatu Vitis vinifera -lajiin kuuluvista rypälelajikkeista; |
| --- | --- | --- |

iv)

tuote on saatu Vitis vinifera -lajiin kuuluvista rypälelajikkeista;

| | iv) | tuote on saatu Vitis vinifera -lajiin kuuluvista rypälelajikkeista; |
| --- | --- | --- |

iv)

tuote on saatu Vitis vinifera -lajiin kuuluvista rypälelajikkeista;

| b) | ”maantieteellisellä merkinnällä” tarkoitetaan alueen, tietyn paikan tai poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa maan nimeä, jota käytetään kuvaamaan 69 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tuotetta, joka on seuraavien vaatimusten mukainen: |
| --- | --- |

b)

”maantieteellisellä merkinnällä” tarkoitetaan alueen, tietyn paikan tai poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa maan nimeä, jota käytetään kuvaamaan 69 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tuotetta, joka on seuraavien vaatimusten mukainen:

| b) | ”maantieteellisellä merkinnällä” tarkoitetaan alueen, tietyn paikan tai poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa maan nimeä, jota käytetään kuvaamaan 69 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tuotetta, joka on seuraavien vaatimusten mukainen: |
| --- | --- |

b)

”maantieteellisellä merkinnällä” tarkoitetaan alueen, tietyn paikan tai poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa maan nimeä, jota käytetään kuvaamaan 69 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tuotetta, joka on seuraavien vaatimusten mukainen:

| | i) | sen erityinen laatu, maine tai muut ominaisuudet johtuvat kyseisestä maantieteellisestä alkuperästä; |
| --- | --- | --- |

i)

sen erityinen laatu, maine tai muut ominaisuudet johtuvat kyseisestä maantieteellisestä alkuperästä;

| | i) | sen erityinen laatu, maine tai muut ominaisuudet johtuvat kyseisestä maantieteellisestä alkuperästä; |
| --- | --- | --- |

i)

sen erityinen laatu, maine tai muut ominaisuudet johtuvat kyseisestä maantieteellisestä alkuperästä;

| | ii) | vähintään 85 prosenttia sen tuotannossa käytetyistä rypäleistä tulee yksinomaan kyseiseltä maantieteelliseltä alueelta; |
| --- | --- | --- |

ii)

vähintään 85 prosenttia sen tuotannossa käytetyistä rypäleistä tulee yksinomaan kyseiseltä maantieteelliseltä alueelta;

| | ii) | vähintään 85 prosenttia sen tuotannossa käytetyistä rypäleistä tulee yksinomaan kyseiseltä maantieteelliseltä alueelta; |
| --- | --- | --- |

ii)

vähintään 85 prosenttia sen tuotannossa käytetyistä rypäleistä tulee yksinomaan kyseiseltä maantieteelliseltä alueelta;

| | iii) | sen tuotanto tapahtuu kyseisellä maantieteellisellä alueella; sekä |
| --- | --- | --- |

iii)

sen tuotanto tapahtuu kyseisellä maantieteellisellä alueella; sekä

| | iii) | sen tuotanto tapahtuu kyseisellä maantieteellisellä alueella; sekä |
| --- | --- | --- |

iii)

sen tuotanto tapahtuu kyseisellä maantieteellisellä alueella; sekä

| | iv) | se on saatu Vitis vinifera -lajiin kuuluvista rypälelajikkeista tai Vitis vinifera -lajin ja muiden Vitis-suvun lajien välisestä risteytyksestä. |
| --- | --- | --- |

iv)

se on saatu Vitis vinifera -lajiin kuuluvista rypälelajikkeista tai Vitis vinifera -lajin ja muiden Vitis-suvun lajien välisestä risteytyksestä.

| | iv) | se on saatu Vitis vinifera -lajiin kuuluvista rypälelajikkeista tai Vitis vinifera -lajin ja muiden Vitis-suvun lajien välisestä risteytyksestä. |
| --- | --- | --- |

iv)

se on saatu Vitis vinifera -lajiin kuuluvista rypälelajikkeista tai Vitis vinifera -lajin ja muiden Vitis-suvun lajien välisestä risteytyksestä.

1 a.
     
  Edellä 1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa ja b alakohdan iii alakohdassa tarkoitetaan ”tuotannolla” kaikkia toimia rypäleiden korjuusta viininvalmistusprosessin loppuunsaattamiseen, tuotannon jälkeisiä prosesseja lukuun ottamatta.

Edellä 1 kohdan b alakohdan ii alakohdan soveltamiseksi enintään 15 prosenttia rypäleistä voi olla peräisin rajatun maantieteellisen alueen ulkopuolelta, mutta kyseisen osuuden on oltava peräisin siitä jäsenvaltiosta tai kolmannesta maasta, jossa rajattu alue sijaitsee.

Poiketen siitä, mitä 1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa ja b alakohdan iii alakohdassa säädetään, ja sillä edellytyksellä että 71 artiklan 2 kohdan eritelmässä niin mainitaan, suojatulla alkuperänimityksellä tai maantieteellisellä merkinnällä varustettu tuote voidaan valmistaa viiniksi

| a) | alueella, joka sijaitsee asianomaisen rajatun alueen välittömässä läheisyydessä; |
| --- | --- |

a)

alueella, joka sijaitsee asianomaisen rajatun alueen välittömässä läheisyydessä;

| b) | alueella, joka sijaitsee samassa hallinnollisessa yksikössä tai viereisessä hallinnollisessa yksikössä, kansallisen lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

alueella, joka sijaitsee samassa hallinnollisessa yksikössä tai viereisessä hallinnollisessa yksikössä, kansallisen lainsäädännön mukaisesti;

| c) | silloin kun kyseessä on rajat ylittävä alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä tai silloin kun kahden tai useamman jäsenvaltion välillä taikka yhden tai useamman jäsenvaltion ja yhden tai useamman kolmannen maan välillä on tehty valvontatoimenpiteitä koskeva sopimus, alueella, joka sijaitsee asianomaisen rajatun alueen välittömässä läheisyydessä. |
| --- | --- |

c)

silloin kun kyseessä on rajat ylittävä alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä tai silloin kun kahden tai useamman jäsenvaltion välillä taikka yhden tai useamman jäsenvaltion ja yhden tai useamman kolmannen maan välillä on tehty valvontatoimenpiteitä koskeva sopimus, alueella, joka sijaitsee asianomaisen rajatun alueen välittömässä läheisyydessä.

Poiketen siitä, mitä 1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa säädetään, ja sillä edellytyksellä että 71 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa eritelmässä niin mainitaan, tuote voidaan valmistaa suojatulla alkuperänimityksellä varustetuksi kuohuviiniksi tai helmeileväksi viiniksi asianomaisen rajatun alueen välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen ulkopuolella, jos tällainen käytäntö oli olemassa ennen 1 päivää maaliskuuta 1986.

2.   Tiettyjä perinteisesti käytettyjä nimiä pidetään alkuperänimityksinä, jos ne

2.   Tiettyjä perinteisesti käytettyjä nimiä pidetään alkuperänimityksinä, jos ne

| a) | kuvaavat viiniä; |
| --- | --- |

a)

kuvaavat viiniä;

| a) | kuvaavat viiniä; |
| --- | --- |

a)

kuvaavat viiniä;

| b) | viittaavat maantieteelliseen nimeen; |
| --- | --- |

b)

viittaavat maantieteelliseen nimeen;

| b) | viittaavat maantieteelliseen nimeen; |
| --- | --- |

b)

viittaavat maantieteelliseen nimeen;

| c) | ovat 1 kohdan a alakohdan i–iv alakohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisia; ja |
| --- | --- |

c)

ovat 1 kohdan a alakohdan i–iv alakohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisia; ja

| c) | ovat 1 kohdan a alakohdan i-iv alakohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisia; ja |
| --- | --- |

c)

ovat 1 kohdan a alakohdan i-iv alakohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisia; ja

| d) | käyvät läpi menettelyn, jossa myönnetään tässä alajaksossa säädetty alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suoja. |
| --- | --- |

d)

käyvät läpi menettelyn, jossa myönnetään tässä alajaksossa säädetty alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suoja.

| d) | käyvät läpi menettelyn, jossa myönnetään tässä alajaksossa säädetty alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suoja. |
| --- | --- |

d)

käyvät läpi menettelyn, jossa myönnetään tässä alajaksossa säädetty alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suoja.

3.   Alkuperänimitykset ja maantieteelliset merkinnät, mukaan lukien kolmansissa maissa sijaitseviin maantieteellisiin alueisiin liittyvät nimitykset ja merkinnät, voidaan suojata unionissa tässä alajaksossa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

3.   Alkuperänimitykset ja maantieteelliset merkinnät, mukaan lukien kolmansissa maissa sijaitseviin maantieteellisiin alueisiin liittyvät nimitykset ja merkinnät, voidaan suojata unionissa tässä alajaksossa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

Tarkistus 176

Ehdotus asetukseksi

71 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 71 artikla | 71 artikla |
| Suojahakemukset | Suojahakemukset |
| 1.   Hakemuksen, jolla haetaan nimelle suojaa alkuperänimityksenä tai maantieteellisenä merkintänä, on sisällettävä tekninen asiakirja, jossa on | 1.   Hakemuksen, jolla haetaan nimelle suojaa alkuperänimityksenä tai maantieteellisenä merkintänä, on sisällettävä tekninen asiakirja, jossa on |
| a) | suojattava nimi; |

Komission teksti

Tarkistus

71 artikla

71 artikla

Suojahakemukset

Suojahakemukset

1.   Hakemuksen, jolla haetaan nimelle suojaa alkuperänimityksenä tai maantieteellisenä merkintänä, on sisällettävä tekninen asiakirja, jossa on

1.   Hakemuksen, jolla haetaan nimelle suojaa alkuperänimityksenä tai maantieteellisenä merkintänä, on sisällettävä tekninen asiakirja, jossa on

a)

suojattava nimi;

| a) | suojattava nimi; |
| --- | --- |

a)

suojattava nimi;

| b) | hakijan nimi ja osoite; |
| --- | --- |

b)

hakijan nimi ja osoite;

| b) | hakijan nimi ja osoite; |
| --- | --- |

b)

hakijan nimi ja osoite;

| c) | jäljempänä 2 kohdassa tarkoitettu eritelmä; ja |
| --- | --- |

c)

jäljempänä 2 kohdassa tarkoitettu eritelmä; ja

| c) | jäljempänä 2 kohdassa tarkoitettu eritelmä; ja |
| --- | --- |

c)

jäljempänä 2 kohdassa tarkoitettu eritelmä; ja

| d) | yhtenäinen asiakirja, jossa esitetään yhteenveto 2 kohdassa tarkoitetusta eritelmästä. |
| --- | --- |

d)

yhtenäinen asiakirja, jossa esitetään yhteenveto 2 kohdassa tarkoitetusta eritelmästä.

| d) | yhtenäinen asiakirja, jossa esitetään yhteenveto 2 kohdassa tarkoitetusta eritelmästä. |
| --- | --- |

d)

yhtenäinen asiakirja, jossa esitetään yhteenveto 2 kohdassa tarkoitetusta eritelmästä.

2.   Eritelmän tarkoituksena on antaa asianomaisille osapuolille mahdollisuus tarkistaa alkuperänimitykseen tai maantieteelliseen merkintään liittyvät tuotantoedellytykset.

2.   Eritelmän tarkoituksena on antaa asianomaisille osapuolille mahdollisuus tarkistaa alkuperänimitykseen tai maantieteelliseen merkintään liittyvät tuotantoedellytykset.

Tällaisessa tuote-eritelmässä on oltava vähintään

| a) | suojattava nimi; |
| --- | --- |

a)

suojattava nimi;

| b) | viinin tai viinien kuvaus ja erityisesti |
| --- | --- |

b)

viinin tai viinien kuvaus ja erityisesti

| | i) | kun kyse on viineistä, joilla on alkuperänimitys, niiden tärkeimmät analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet; |
| --- | --- | --- |

i)

kun kyse on viineistä, joilla on alkuperänimitys, niiden tärkeimmät analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet;

| | ii) | viineistä, joilla on maantieteellinen merkintä, niiden tärkeimmät analyyttiset ominaisuudet sekä arviointi tai ilmoitus niiden aistinvaraisista ominaisuuksista; |
| --- | --- | --- |

ii)

viineistä, joilla on maantieteellinen merkintä, niiden tärkeimmät analyyttiset ominaisuudet sekä arviointi tai ilmoitus niiden aistinvaraisista ominaisuuksista;

| c) | viinin tai viinien valmistuksessa mahdollisesti käytettävät erityiset viininvalmistusmenetelmät ja viinin tai viinien valmistusta koskevat rajoitukset; |
| --- | --- |

c)

viinin tai viinien valmistuksessa mahdollisesti käytettävät erityiset viininvalmistusmenetelmät ja viinin tai viinien valmistusta koskevat rajoitukset;

| d) | asianomaisen maantieteellisen alueen rajaus; |
| --- | --- |

d)

asianomaisen maantieteellisen alueen rajaus;

| e) | enimmäistuotos hehtaaria kohden; |
| --- | --- |

e)

enimmäistuotos hehtaaria kohden;

| f) | maininta rypälelajikkeesta tai -lajikkeista, joista viini tai viinit on saatu; |
| --- | --- |

f)

maininta rypälelajikkeesta tai -lajikkeista, joista viini tai viinit on saatu;

| g) | tiedot 70 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tai tapauksesta riippuen 70 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa esitettyjen vaatimusten täyttymisestä; |
| --- | --- |

g)

tiedot 70 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tai tapauksesta riippuen 70 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa esitettyjen vaatimusten täyttymisestä;

| h) | tuotteen, jolla on suojattu alkuperänimitys tai suojattu maantieteellinen merkintä, tuotantoa koskevat unionin tai kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut vaatimukset tai, jos jäsenvaltiot niin säätävät, suojattua alkuperänimitystä tai suojattua maantieteellistä merkintää hallinnoivan organisaation vahvistamat vaatimukset; |
| --- | --- |

h)

tuotteen, jolla on suojattu alkuperänimitys tai suojattu maantieteellinen merkintä, tuotantoa koskevat unionin tai kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut vaatimukset tai, jos jäsenvaltiot niin säätävät, suojattua alkuperänimitystä tai suojattua maantieteellistä merkintää hallinnoivan organisaation vahvistamat vaatimukset;

| i) | tuote-eritelmää koskevien säännösten noudattamisen tarkistamisesta huolehtivien viranomaisten tai laitosten nimet, osoitteet ja erityistehtävät. |
| --- | --- |

i)

tuote-eritelmää koskevien säännösten noudattamisen tarkistamisesta huolehtivien viranomaisten tai laitosten nimet, osoitteet ja erityistehtävät.

Toisen alakohdan h alakohdassa tarkoitettujen vaatimusten on oltava puolueettomia ja syrjimättömiä sekä unionin lainsäädännön mukaisia.

3.   Jos suojahakemus koskee kolmannessa maassa sijaitsevaa maantieteellistä aluetta, sen on sisällettävä 1 ja 2 kohdassa säädettyjen tietojen lisäksi todiste siitä, että kyseinen nimitys on suojattu alkuperämaassaan.

3.   Jos suojahakemus koskee kolmannessa maassa sijaitsevaa maantieteellistä aluetta, sen on sisällettävä 1 ja 2 kohdassa säädettyjen tietojen lisäksi todiste siitä, että kyseinen nimitys on suojattu alkuperämaassaan.

Tarkistus 177

Ehdotus asetukseksi

73 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 73 artikla | 73 artikla |
| Alustava kansallinen menettely | Alustava kansallinen menettely |
| 1.   Edellä olevan 71 artiklan mukaisiin hakemuksiin, jotka koskevat alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojaa unionista peräisin oleville viineille, sovelletaan alustavaa kansallista menettelyä. | 1.   Edellä olevan 71 artiklan mukaisiin hakemuksiin, jotka koskevat alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojaa unionista peräisin oleville viineille, sovelletaan alustavaa kansallista menettelyä. |
| | 1 a.
     
  Suojahakemus on jätettävä siinä jäsenvaltiossa, jonka alueelta alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä on peräisin. |
| | Jäsenvaltion on tutkittava suojaa koskeva hakemus sen tarkistamiseksi, onko se tässä alajaksossa vahvistettujen edellytysten mukainen. |
| | Jäsenvaltion on varmistettava hakemuksen asianmukainen julkaiseminen kansallisella tasolla ja vahvistettava julkaisemista seuraava, vähintään kahden kuukauden pituinen ajanjakso, jonka aikana ehdotetusta suojasta voidaan esittää vastaväitteitä kirjallisesti. Vastaväitteet on esitettävä perustellun lausuman muodossa ja niitä voivat esittää luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, jotka asuvat jäsenvaltion alueella tai ovat sijoittuneet sen alueelle ja joiden oikeutettua etua asia koskee. |
| 2.   Jos jäsenvaltio katsoo, että alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä ei ole
  vaatimusten
  mukainen taikka että se on yhteensopimaton unionin lainsäädännön kanssa, sen on hylättävä hakemus. | 2.   Jos jäsenvaltio katsoo, että alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä ei ole
  tässä alajaksossa vahvistettujen edellytysten
  mukainen taikka että se on yhteensopimaton unionin lainsäädännön kanssa, sen on hylättävä hakemus. |
| 3.   Jos jäsenvaltio katsoo
  asiaankuuluvien vaatimusten
  täyttyvän, sen on
  toteutettava kansallinen menettely, jolla varmistetaan eritelmän
  asianmukainen julkaiseminen ainakin internetissä. | 3.   Jos jäsenvaltio katsoo
  tässä alajaksossa vahvistettujen edellytysten
  täyttyvän, sen on: |
| | a) | varmistettava 71 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun tuote-eritelmän
  asianmukainen julkaiseminen ainakin internetissä; |

Komission teksti

Tarkistus

73 artikla

73 artikla

Alustava kansallinen menettely

Alustava kansallinen menettely

1.   Edellä olevan 71 artiklan mukaisiin hakemuksiin, jotka koskevat alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojaa unionista peräisin oleville viineille, sovelletaan alustavaa kansallista menettelyä.

1.   Edellä olevan 71 artiklan mukaisiin hakemuksiin, jotka koskevat alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojaa unionista peräisin oleville viineille, sovelletaan alustavaa kansallista menettelyä.

1 a.
     
  Suojahakemus on jätettävä siinä jäsenvaltiossa, jonka alueelta alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä on peräisin.

Jäsenvaltion on tutkittava suojaa koskeva hakemus sen tarkistamiseksi, onko se tässä alajaksossa vahvistettujen edellytysten mukainen.

Jäsenvaltion on varmistettava hakemuksen asianmukainen julkaiseminen kansallisella tasolla ja vahvistettava julkaisemista seuraava, vähintään kahden kuukauden pituinen ajanjakso, jonka aikana ehdotetusta suojasta voidaan esittää vastaväitteitä kirjallisesti. Vastaväitteet on esitettävä perustellun lausuman muodossa ja niitä voivat esittää luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, jotka asuvat jäsenvaltion alueella tai ovat sijoittuneet sen alueelle ja joiden oikeutettua etua asia koskee.

2.   Jos jäsenvaltio katsoo, että alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä ei ole
  vaatimusten
  mukainen taikka että se on yhteensopimaton unionin lainsäädännön kanssa, sen on hylättävä hakemus.

2.   Jos jäsenvaltio katsoo, että alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä ei ole
  tässä alajaksossa vahvistettujen edellytysten
  mukainen taikka että se on yhteensopimaton unionin lainsäädännön kanssa, sen on hylättävä hakemus.

3.   Jos jäsenvaltio katsoo
  asiaankuuluvien vaatimusten
  täyttyvän, sen on
  toteutettava kansallinen menettely, jolla varmistetaan eritelmän
  asianmukainen julkaiseminen ainakin internetissä.

3.   Jos jäsenvaltio katsoo
  tässä alajaksossa vahvistettujen edellytysten
  täyttyvän, sen on:

a)

varmistettava 71 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun tuote-eritelmän
  asianmukainen julkaiseminen ainakin internetissä;

| b) | toimitettava komissiolle suojahakemus, joka sisältää seuraavat tiedot: |
| --- | --- |

b)

toimitettava komissiolle suojahakemus, joka sisältää seuraavat tiedot:

| | i) | hakijan nimi ja osoite; |
| --- | --- | --- |

i)

hakijan nimi ja osoite;

| | ii) | 71 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettu yhtenäinen asiakirja; |
| --- | --- | --- |

ii)

71 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettu yhtenäinen asiakirja;

| | iii) | jäsenvaltion ilmoitus siitä, että se katsoo hakijan jättämän hakemuksen olevan edellytysten mukainen; sekä |
| --- | --- | --- |

iii)

jäsenvaltion ilmoitus siitä, että se katsoo hakijan jättämän hakemuksen olevan edellytysten mukainen; sekä

| | iv) | viittaus a alakohdassa tarkoitettuun julkaisemiseen. |
| --- | --- | --- |

iv)

viittaus a alakohdassa tarkoitettuun julkaisemiseen.

Ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava jollakin unionin virallisista kielistä tai niiden mukana on oltava virallinen käännös jollekin kyseisistä virallisista kielistä.

Tarkistus 178

Ehdotus asetukseksi

79 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 79 artikla | 79 artikla |
| Suhde tavaramerkkeihin | Suhde tavaramerkkeihin |
| 1.   
  Jos alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä on suojattu tämän asetuksen mukaisesti,
  tavaramerkin, jonka käyttö kuuluu 80 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan ja joka koskee jotain liitteessä VI olevassa II osassa lueteltuun luokkaan kuuluvaa tuotetta, rekisteröinti on evättävä, jos tavaramerkin rekisteröintihakemus on tehty sen päivän jälkeen, jona alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojahakemus toimitettiin komissiolle, ja alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä suojataan. | 1.   
  Sellaisen
  tavaramerkin
  rekisteröinti, joka sisältää alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän tai muodostuu sellaisesta ja
  jonka käyttö kuuluu 80 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan ja joka koskee jotain liitteessä VI olevassa II osassa lueteltuun luokkaan kuuluvaa tuotetta, rekisteröinti on evättävä, jos tavaramerkin rekisteröintihakemus on tehty sen päivän jälkeen, jona alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojahakemus toimitettiin komissiolle, ja alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä suojataan. |
| Ensimmäisen alakohdan vastaisesti rekisteröidyt tavaramerkit on mitätöitävä. | Ensimmäisen alakohdan vastaisesti rekisteröidyt tavaramerkit on mitätöitävä. |
| 2.   Edellä olevan 78 artiklan 2 kohdan soveltamista rajoittamatta tavaramerkin, jonka käyttö kuuluu 80 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan ja jota koskeva rekisteröintihakemus on tehty tai joka on rekisteröity tai jota koskeva oikeus on saatu asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti unionin alueella tapahtuneella käytöllä ennen alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojaamista
  koskevan hakemuksen jättämistä komissiolle
  , käyttöä voidaan jatkaa ja se voidaan uusia alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojaamisesta huolimatta, jos jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä 22 päivänä lokakuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/95/EY tai yhteisön tavaramerkistä 26 päivänä helmikuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 207/2009 mukaisia tavaramerkin mitättömyys- tai menettämisperusteita ei ole olemassa. | 2.   Edellä olevan 78 artiklan 2 kohdan soveltamista rajoittamatta tavaramerkin, jonka käyttö kuuluu 80 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan ja jota koskeva rekisteröintihakemus on tehty tai joka on rekisteröity tai jota koskeva oikeus on saatu asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti
  vilpittömässä mielessä
  unionin alueella tapahtuneella käytöllä
  joko
  ennen alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojaamista
  alkuperämaassa tai ennen 1 päivää tammikuuta 1996
  , käyttöä voidaan jatkaa alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojaamisesta huolimatta, jos jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä 22 päivänä lokakuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/95/EY tai yhteisön tavaramerkistä 26 päivänä helmikuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 207/2009 mukaisia tavaramerkin mitättömyys- tai menettämisperusteita ei ole olemassa. |
| Tällöin alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän käyttö on sallittua samanaikaisesti asianomaisen tavaramerkin kanssa. | Tällöin alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän käyttö on sallittua samanaikaisesti asianomaisen tavaramerkin kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

79 artikla

79 artikla

Suhde tavaramerkkeihin

Suhde tavaramerkkeihin

1.   
  Jos alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä on suojattu tämän asetuksen mukaisesti,
  tavaramerkin, jonka käyttö kuuluu 80 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan ja joka koskee jotain liitteessä VI olevassa II osassa lueteltuun luokkaan kuuluvaa tuotetta, rekisteröinti on evättävä, jos tavaramerkin rekisteröintihakemus on tehty sen päivän jälkeen, jona alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojahakemus toimitettiin komissiolle, ja alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä suojataan.

1.   
  Sellaisen
  tavaramerkin
  rekisteröinti, joka sisältää alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän tai muodostuu sellaisesta ja
  jonka käyttö kuuluu 80 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan ja joka koskee jotain liitteessä VI olevassa II osassa lueteltuun luokkaan kuuluvaa tuotetta, rekisteröinti on evättävä, jos tavaramerkin rekisteröintihakemus on tehty sen päivän jälkeen, jona alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojahakemus toimitettiin komissiolle, ja alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä suojataan.

Ensimmäisen alakohdan vastaisesti rekisteröidyt tavaramerkit on mitätöitävä.

Ensimmäisen alakohdan vastaisesti rekisteröidyt tavaramerkit on mitätöitävä.

2.   Edellä olevan 78 artiklan 2 kohdan soveltamista rajoittamatta tavaramerkin, jonka käyttö kuuluu 80 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan ja jota koskeva rekisteröintihakemus on tehty tai joka on rekisteröity tai jota koskeva oikeus on saatu asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti unionin alueella tapahtuneella käytöllä ennen alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojaamista
  koskevan hakemuksen jättämistä komissiolle
  , käyttöä voidaan jatkaa ja se voidaan uusia alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojaamisesta huolimatta, jos jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä 22 päivänä lokakuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/95/EY tai yhteisön tavaramerkistä 26 päivänä helmikuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 207/2009 mukaisia tavaramerkin mitättömyys- tai menettämisperusteita ei ole olemassa.

2.   Edellä olevan 78 artiklan 2 kohdan soveltamista rajoittamatta tavaramerkin, jonka käyttö kuuluu 80 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan ja jota koskeva rekisteröintihakemus on tehty tai joka on rekisteröity tai jota koskeva oikeus on saatu asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti
  vilpittömässä mielessä
  unionin alueella tapahtuneella käytöllä
  joko
  ennen alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojaamista
  alkuperämaassa tai ennen 1 päivää tammikuuta 1996
  , käyttöä voidaan jatkaa alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojaamisesta huolimatta, jos jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä 22 päivänä lokakuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/95/EY tai yhteisön tavaramerkistä 26 päivänä helmikuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 207/2009 mukaisia tavaramerkin mitättömyys- tai menettämisperusteita ei ole olemassa.

Tällöin alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän käyttö on sallittua samanaikaisesti asianomaisen tavaramerkin kanssa.

Tällöin alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän käyttö on sallittua samanaikaisesti asianomaisen tavaramerkin kanssa.

Tarkistus 179

Ehdotus asetukseksi

82 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 82 artikla | 82 artikla |
| Eritelmien muutokset | Eritelmien muutokset |
| 1.   
  Jäljempänä 86 artiklan 4 kohdan b alakohdassa
  vahvistetut edellytykset täyttävä hakija voi pyytää suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän eritelmän muutoksen hyväksymistä erityisesti tieteellisen ja teknisen kehityksen perusteella tai maantieteellisen alueen rajauksen tarkistamiseksi. Hakemuksessa on kuvattava ja perusteltava muutokset, joita pyyntö koskee. | 1.   
  Edellä 72 artiklassa
  vahvistetut edellytykset täyttävä hakija voi pyytää suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän eritelmän muutoksen hyväksymistä erityisesti tieteellisen ja teknisen kehityksen perusteella tai
  71 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan d alakohdassa tarkoitetun
  maantieteellisen alueen rajauksen tarkistamiseksi. Hakemuksessa on kuvattava ja perusteltava muutokset, joita pyyntö koskee. |
| | Edellä olevasta 1 kohdasta poiketen jäsenvaltio tai kolmas maa tai sen toimivaltainen viranomainen voi pyytää nykyisten 84 artiklan 1 kohdan mukaisesti suojattujen viinien nimitysten eritelmän muutoksen hyväksymistä. |
| | 1 a.
     
  Jos ehdotetusta muutoksesta seuraa yksi tai useampi muutos 71 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuun yhtenäiseen asiakirjaan, muutoshakemukseen sovelletaan soveltuvin osin 73–76 artiklaa. Jos ehdotetut muutokset kuitenkin ovat vähäisiä, komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joihin sisältyy sen päätös hakemuksen hyväksymisestä noudattamatta 74 artiklan 2 kohdassa ja 75 artiklassa säädettyä menettelyä, ja jos muutos hyväksytään, komissio julkaisee 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tiedot. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |
| | 1 b.
     
  Jos ehdotetusta muutoksesta ei seuraa mitään muutosta yhtenäiseen asiakirjaan, sovelletaan seuraavia sääntöjä: |
| | a) | jos kyseinen maantieteellinen alue sijaitsee tietyssä jäsenvaltiossa, tämä jäsenvaltio päättää muutoksesta ja, jos se hyväksyy muutoksen, julkaisee muutetun eritelmän ja ilmoittaa komissiolle hyväksytyistä muutoksista ja niiden perusteista; |

Komission teksti

Tarkistus

82 artikla

82 artikla

Eritelmien muutokset

Eritelmien muutokset

1.   
  Jäljempänä 86 artiklan 4 kohdan b alakohdassa
  vahvistetut edellytykset täyttävä hakija voi pyytää suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän eritelmän muutoksen hyväksymistä erityisesti tieteellisen ja teknisen kehityksen perusteella tai maantieteellisen alueen rajauksen tarkistamiseksi. Hakemuksessa on kuvattava ja perusteltava muutokset, joita pyyntö koskee.

1.   
  Edellä 72 artiklassa
  vahvistetut edellytykset täyttävä hakija voi pyytää suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän eritelmän muutoksen hyväksymistä erityisesti tieteellisen ja teknisen kehityksen perusteella tai
  71 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan d alakohdassa tarkoitetun
  maantieteellisen alueen rajauksen tarkistamiseksi. Hakemuksessa on kuvattava ja perusteltava muutokset, joita pyyntö koskee.

Edellä olevasta 1 kohdasta poiketen jäsenvaltio tai kolmas maa tai sen toimivaltainen viranomainen voi pyytää nykyisten 84 artiklan 1 kohdan mukaisesti suojattujen viinien nimitysten eritelmän muutoksen hyväksymistä.

1 a.
     
  Jos ehdotetusta muutoksesta seuraa yksi tai useampi muutos 71 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuun yhtenäiseen asiakirjaan, muutoshakemukseen sovelletaan soveltuvin osin 73–76 artiklaa. Jos ehdotetut muutokset kuitenkin ovat vähäisiä, komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joihin sisältyy sen päätös hakemuksen hyväksymisestä noudattamatta 74 artiklan 2 kohdassa ja 75 artiklassa säädettyä menettelyä, ja jos muutos hyväksytään, komissio julkaisee 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tiedot. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

1 b.
     
  Jos ehdotetusta muutoksesta ei seuraa mitään muutosta yhtenäiseen asiakirjaan, sovelletaan seuraavia sääntöjä:

a)

jos kyseinen maantieteellinen alue sijaitsee tietyssä jäsenvaltiossa, tämä jäsenvaltio päättää muutoksesta ja, jos se hyväksyy muutoksen, julkaisee muutetun eritelmän ja ilmoittaa komissiolle hyväksytyistä muutoksista ja niiden perusteista;

| b) | jos kyseinen maantieteellinen alue sijaitsee kolmannessa maassa, komissio päättää täytäntöönpanosäädöksillä ehdotetun muutoksen hyväksymisestä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

b)

jos kyseinen maantieteellinen alue sijaitsee kolmannessa maassa, komissio päättää täytäntöönpanosäädöksillä ehdotetun muutoksen hyväksymisestä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 180

Ehdotus asetukseksi

84 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 84 artikla | 84 artikla |
| Nykyiset suojatut viinien nimitykset | Nykyiset suojatut viinien nimitykset |
| 1.   Viinien nimitykset
  , jotka on suojattu
  neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 51 ja 54 artiklan ja komission asetuksen (EY) N:o 753/2002 28 artiklan mukaisesti, ovat suojattuja tämän asetuksen mukaisesti ilman eri toimenpiteitä. Komissio kirjaa ne tämän asetuksen 81 artiklassa säädettyyn rekisteriin. | 1.   Viinien nimitykset,
  joihin viitataan
  neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 51 ja 54 artiklassa ja komission asetuksen (EY) N:o 753/2002 28 artiklassa, ovat suojattuja tämän asetuksen mukaisesti ilman eri toimenpiteitä. Komissio kirjaa ne tämän asetuksen 81 artiklassa säädettyyn rekisteriin. |
| 2.   Komissio
  toteuttaa täytäntöönpanosäädöksillä tarvittavat toimenpiteet
  viinien
  nimitysten
  , joihin sovelletaan
  asetuksen (EU) N:o [KOM(2010)799] 191 artiklan 3 kohtaa, poistamiseksi
  81 artiklassa säädetystä rekisteristä. | 2.   Komissio
  voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla poistetaan
  viinien
  nimityksiä
  , joihin sovelletaan
  asetuksen (EY) N:o 1234/2007 118 s artiklan 3 kohtaa,
  81 artiklassa säädetystä rekisteristä.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |
| 3.   Edellä olevaa 83 artiklaa ei sovelleta tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin nykyisiin suojattuihin viinien nimityksiin. | 3.   Edellä olevaa 83 artiklaa ei sovelleta tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin nykyisiin suojattuihin viinien nimityksiin. |
| Komissio voi omasta aloitteestaan 31 päivään joulukuuta 2014 saakka päättää peruuttaa täytäntöönpanosäädöksillä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun nykyisen suojatun viinin nimityksen suojan, jos se ei ole 70 artiklassa säädettyjen edellytysten mukainen. | Komissio voi omasta aloitteestaan 31 päivään joulukuuta 2014 saakka päättää peruuttaa täytäntöönpanosäädöksillä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun nykyisen suojatun viinin nimityksen suojan, jos se ei ole 70 artiklassa säädettyjen edellytysten mukainen. |
| Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |
| 4.   Kroatian osalta Euroopan unionin virallisessa lehdessä* julkaistut viinien nimitykset ovat suojattuja tämän asetuksen mukaisesti edellyttäen, että vastaväitteiden esittämistä koskevan menettelyn tulos on myönteinen. Komissio kirjaa ne 81 artiklassa säädettyyn rekisteriin. | 4.   Kroatian osalta Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistut viinien nimitykset ovat suojattuja tämän asetuksen mukaisesti edellyttäen, että vastaväitteiden esittämistä koskevan menettelyn tulos on myönteinen. Komissio kirjaa ne 81 artiklassa säädettyyn rekisteriin. |

Komission teksti

Tarkistus

84 artikla

84 artikla

Nykyiset suojatut viinien nimitykset

Nykyiset suojatut viinien nimitykset

1.   Viinien nimitykset
  , jotka on suojattu
  neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 51 ja 54 artiklan ja komission asetuksen (EY) N:o 753/2002 28 artiklan mukaisesti, ovat suojattuja tämän asetuksen mukaisesti ilman eri toimenpiteitä. Komissio kirjaa ne tämän asetuksen 81 artiklassa säädettyyn rekisteriin.

1.   Viinien nimitykset,
  joihin viitataan
  neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 51 ja 54 artiklassa ja komission asetuksen (EY) N:o 753/2002 28 artiklassa, ovat suojattuja tämän asetuksen mukaisesti ilman eri toimenpiteitä. Komissio kirjaa ne tämän asetuksen 81 artiklassa säädettyyn rekisteriin.

2.   Komissio
  toteuttaa täytäntöönpanosäädöksillä tarvittavat toimenpiteet
  viinien
  nimitysten
  , joihin sovelletaan
  asetuksen (EU) N:o [KOM(2010)799] 191 artiklan 3 kohtaa, poistamiseksi
  81 artiklassa säädetystä rekisteristä.

2.   Komissio
  voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla poistetaan
  viinien
  nimityksiä
  , joihin sovelletaan
  asetuksen (EY) N:o 1234/2007 118 s artiklan 3 kohtaa,
  81 artiklassa säädetystä rekisteristä.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   Edellä olevaa 83 artiklaa ei sovelleta tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin nykyisiin suojattuihin viinien nimityksiin.

3.   Edellä olevaa 83 artiklaa ei sovelleta tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin nykyisiin suojattuihin viinien nimityksiin.

Komissio voi omasta aloitteestaan 31 päivään joulukuuta 2014 saakka päättää peruuttaa täytäntöönpanosäädöksillä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun nykyisen suojatun viinin nimityksen suojan, jos se ei ole 70 artiklassa säädettyjen edellytysten mukainen.

Komissio voi omasta aloitteestaan 31 päivään joulukuuta 2014 saakka päättää peruuttaa täytäntöönpanosäädöksillä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun nykyisen suojatun viinin nimityksen suojan, jos se ei ole 70 artiklassa säädettyjen edellytysten mukainen.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

4.   Kroatian osalta Euroopan unionin virallisessa lehdessä* julkaistut viinien nimitykset ovat suojattuja tämän asetuksen mukaisesti edellyttäen, että vastaväitteiden esittämistä koskevan menettelyn tulos on myönteinen. Komissio kirjaa ne 81 artiklassa säädettyyn rekisteriin.

4.   Kroatian osalta Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistut viinien nimitykset ovat suojattuja tämän asetuksen mukaisesti edellyttäen, että vastaväitteiden esittämistä koskevan menettelyn tulos on myönteinen. Komissio kirjaa ne 81 artiklassa säädettyyn rekisteriin.

Tarkistus 181

Ehdotus asetukseksi

86 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 86 artikla | 86 artikla |
| Siirretty säädösvalta | Siirretty säädösvalta |
| 1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti tämän artiklan 2–5 kohdassa lueteltujen toimenpiteiden säätämiseksi. | 1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti tämän artiklan 2–5 kohdassa lueteltujen toimenpiteiden säätämiseksi. |
| 2.   Ottaen huomioon rajatulla maantieteellisellä alueella tapahtuvan tuotannon erityispiirteet komissio voi vahvistaa delegoiduilla säädöksillä | 2.   Ottaen huomioon rajatulla maantieteellisellä alueella tapahtuvan tuotannon erityispiirteet komissio voi vahvistaa delegoiduilla säädöksillä |
| a) | maantieteellisen alueen rajaamista koskevat
  periaatteet
  ; ja |

Komission teksti

Tarkistus

86 artikla

86 artikla

Siirretty säädösvalta

Siirretty säädösvalta

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti tämän artiklan 2–5 kohdassa lueteltujen toimenpiteiden säätämiseksi.

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti tämän artiklan 2–5 kohdassa lueteltujen toimenpiteiden säätämiseksi.

2.   Ottaen huomioon rajatulla maantieteellisellä alueella tapahtuvan tuotannon erityispiirteet komissio voi vahvistaa delegoiduilla säädöksillä

2.   Ottaen huomioon rajatulla maantieteellisellä alueella tapahtuvan tuotannon erityispiirteet komissio voi vahvistaa delegoiduilla säädöksillä

a)

maantieteellisen alueen rajaamista koskevat
  periaatteet
  ; ja

| a) | maantieteellisen alueen rajaamista koskevat
  täydentävät yksityiskohdat
  ; ja |
| --- | --- |

a)

maantieteellisen alueen rajaamista koskevat
  täydentävät yksityiskohdat
  ; ja

| b) | rajatulla maantieteellisellä alueella tapahtuvaan tuotantoon liittyvät
  määritelmät,
  rajoitukset ja poikkeukset. |
| --- | --- |

b)

rajatulla maantieteellisellä alueella tapahtuvaan tuotantoon liittyvät
  määritelmät,
  rajoitukset ja poikkeukset.

| b) | rajatulla maantieteellisellä alueella tapahtuvaan tuotantoon liittyvät rajoitukset ja poikkeukset. |
| --- | --- |

b)

rajatulla maantieteellisellä alueella tapahtuvaan tuotantoon liittyvät rajoitukset ja poikkeukset.

3.   Ottaen huomioon tarve varmistaa tuotteiden laatu ja jäljitettävyys komissio voi delegoiduilla säädöksillä vahvistaa edellytykset, joilla eritelmiin voi sisältyä lisävaatimuksia.

3.   Ottaen huomioon tarve varmistaa tuotteiden laatu ja jäljitettävyys komissio voi delegoiduilla säädöksillä vahvistaa edellytykset, joilla eritelmiin voi sisältyä lisävaatimuksia.

4.   Ottaen huomioon tarve varmistaa tuottajien ja toimijoiden lailliset oikeudet ja oikeutetut edut komissio voi antaa delegoiduilla säädöksillä sääntöjä, jotka koskevat

4.   Ottaen huomioon tarve varmistaa tuottajien ja toimijoiden lailliset oikeudet ja oikeutetut edut komissio voi antaa delegoiduilla säädöksillä sääntöjä, jotka koskevat

| a) | eritelmän osia; |
| --- | --- |

a)

eritelmän osia;

| b) | hakijatyyppejä, jotka voivat hakea suojaa alkuperänimitykselle tai maantieteelliselle merkinnälle; |
| --- | --- |

b)

hakijatyyppejä, jotka voivat hakea suojaa alkuperänimitykselle tai maantieteelliselle merkinnälle;

| b) | hakijatyyppejä, jotka voivat hakea suojaa alkuperänimitykselle tai maantieteelliselle merkinnälle; |
| --- | --- |

b)

hakijatyyppejä, jotka voivat hakea suojaa alkuperänimitykselle tai maantieteelliselle merkinnälle;

| c) | edellytyksiä, joita on noudatettava haettaessa alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojaa,
  alustavia kansallisia menettelyjä,
  komission suorittamaa hakemuksen tutkimista, vastaväitemenettelyjä sekä suojattujen alkuperänimitysten tai suojattujen maantieteellisten merkintöjen muuttamista tai peruuttamista koskevia menettelyjä; |
| --- | --- |

c)

edellytyksiä, joita on noudatettava haettaessa alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojaa,
  alustavia kansallisia menettelyjä,
  komission suorittamaa hakemuksen tutkimista, vastaväitemenettelyjä sekä suojattujen alkuperänimitysten tai suojattujen maantieteellisten merkintöjen muuttamista tai peruuttamista koskevia menettelyjä;

| c) | edellytyksiä, joita on noudatettava haettaessa alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojaa, komission suorittamaa hakemuksen tutkimista, vastaväitemenettelyjä sekä suojattujen alkuperänimitysten tai suojattujen maantieteellisten merkintöjen muuttamista tai peruuttamista koskevia menettelyjä; |
| --- | --- |

c)

edellytyksiä, joita on noudatettava haettaessa alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojaa, komission suorittamaa hakemuksen tutkimista, vastaväitemenettelyjä sekä suojattujen alkuperänimitysten tai suojattujen maantieteellisten merkintöjen muuttamista tai peruuttamista koskevia menettelyjä;

| d) | rajat ylittävää suojaa koskeviin hakemuksiin sovellettavia edellytyksiä; |
| --- | --- |

d)

rajat ylittävää suojaa koskeviin hakemuksiin sovellettavia edellytyksiä;

| d) | rajat ylittävää suojaa koskeviin hakemuksiin sovellettavia edellytyksiä; |
| --- | --- |

d)

rajat ylittävää suojaa koskeviin hakemuksiin sovellettavia edellytyksiä;

| e) | kolmannessa maassa sijaitsevia maantieteellisiä alueita koskeviin hakemuksiin sovellettavia edellytyksiä; |
| --- | --- |

e)

kolmannessa maassa sijaitsevia maantieteellisiä alueita koskeviin hakemuksiin sovellettavia edellytyksiä;

| e) | kolmannessa maassa sijaitsevia maantieteellisiä alueita koskeviin hakemuksiin sovellettavia edellytyksiä; |
| --- | --- |

e)

kolmannessa maassa sijaitsevia maantieteellisiä alueita koskeviin hakemuksiin sovellettavia edellytyksiä;

| f) | päivämäärää, josta alkaen suojaa tai siihen tehtyä muutosta sovelletaan; |
| --- | --- |

f)

päivämäärää, josta alkaen suojaa tai siihen tehtyä muutosta sovelletaan;

| f) | päivämäärää, josta alkaen suojaa tai siihen tehtyä muutosta sovelletaan; |
| --- | --- |

f)

päivämäärää, josta alkaen suojaa tai siihen tehtyä muutosta sovelletaan;

| g) | edellytyksiä, jotka liittyvät eritelmien muutoksiin. |
| --- | --- |

g)

edellytyksiä, jotka liittyvät eritelmien muutoksiin.

| g) | edellytyksiä, jotka liittyvät eritelmien muutoksiin
  , ja edellytyksiä, joilla muutosta pidetään 82 artiklan 1 a kohdan mukaisesti vähäisenä
  . |
| --- | --- |

g)

edellytyksiä, jotka liittyvät eritelmien muutoksiin
  , ja edellytyksiä, joilla muutosta pidetään 82 artiklan 1 a kohdan mukaisesti vähäisenä
  .

5.   Ottaen huomioon tarve varmistaa asianmukainen suoja komissio voi delegoiduilla säädöksillä vahvistaa suojattua nimitystä koskevia rajoituksia.

5.   Ottaen huomioon tarve varmistaa asianmukainen suoja komissio voi delegoiduilla säädöksillä vahvistaa suojattua nimitystä koskevia rajoituksia.

6.
     
  Ottaen huomioon tarve varmistaa, että talouden toimijoille ja toimivaltaisille viranomaisille ei aiheudu haittaa tämän alajakson soveltamisesta sellaisten viinien nimitysten osalta, jotka ovat saaneet suojan ennen 1 päivää elokuuta 2009 tai joista on tehty suojahakemus ennen kyseistä päivämäärää, komissio voi delegoiduilla säädöksillä vahvistaa siirtymävaiheen säännökset, jotka liittyvät

| a) | viinien nimityksiin, jotka jäsenvaltiot ovat hyväksyneet alkuperänimityksinä tai maantieteellisinä merkintöinä viimeistään 1 päivänä elokuuta 2009, ja viinien nimityksiin, joista on tehty suojahakemus ennen kyseistä päivämäärää; |
| --- | --- |

a)

viinien nimityksiin, jotka jäsenvaltiot ovat hyväksyneet alkuperänimityksinä tai maantieteellisinä merkintöinä viimeistään 1 päivänä elokuuta 2009, ja viinien nimityksiin, joista on tehty suojahakemus ennen kyseistä päivämäärää;

| b) | alustavaan kansalliseen menettelyyn; |
| --- | --- |

b)

alustavaan kansalliseen menettelyyn;

| c) | ennen tiettyä päivämäärää markkinoille saatettuihin tai etiketöityihin viineihin; ja |
| --- | --- |

c)

ennen tiettyä päivämäärää markkinoille saatettuihin tai etiketöityihin viineihin; ja

| d) | eritelmän muutoksiin. |
| --- | --- |

d)

eritelmän muutoksiin.

Tarkistus 182

Ehdotus asetukseksi

89 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Perinteisten merkintöjen tunnustamisesta, määrittelemisestä ja suojaamisesta vastaa komissio. |

Komission teksti

Tarkistus

1 a.
     
  Perinteisten merkintöjen tunnustamisesta, määrittelemisestä ja suojaamisesta vastaa komissio.

Tarkistus 183

Ehdotus asetukseksi

89 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Perinteiset merkinnät suojataan ainoastaan sillä kielellä ja niiden rypäletuotteiden luokkien osalta, joita hakemuksessa tarkoitetaan, seuraavilta: |
| | a) | väärinkäytöltä, vaikka suojattuun merkintään olisi liitetty sellainen ilmaisu kuin ”tyylinen”, ”tyyppinen”, ”menetelmä”, ”tuotettu kuten”, ”jäljitelmä”, ”makuinen”, ”kaltainen” tai muu vastaava merkintä; |

Komission teksti

Tarkistus

1 b.
     
  Perinteiset merkinnät suojataan ainoastaan sillä kielellä ja niiden rypäletuotteiden luokkien osalta, joita hakemuksessa tarkoitetaan, seuraavilta:

a)

väärinkäytöltä, vaikka suojattuun merkintään olisi liitetty sellainen ilmaisu kuin ”tyylinen”, ”tyyppinen”, ”menetelmä”, ”tuotettu kuten”, ”jäljitelmä”, ”makuinen”, ”kaltainen” tai muu vastaava merkintä;

| b) | muilta vääriltä tai harhaanjohtavilta merkinnöiltä, jotka koskevat tuotteen luonnetta, ominaispiirteitä tai olennaisia ominaisuuksia, jotka on merkitty sisä- tai ulkopakkaukseen, mainoksiin tai tuotetta koskeviin asiakirjoihin; |
| --- | --- |

b)

muilta vääriltä tai harhaanjohtavilta merkinnöiltä, jotka koskevat tuotteen luonnetta, ominaispiirteitä tai olennaisia ominaisuuksia, jotka on merkitty sisä- tai ulkopakkaukseen, mainoksiin tai tuotetta koskeviin asiakirjoihin;

| c) | muilta käytännöiltä, jotka saattaisivat johtaa kuluttajia harhaan, ja erityisesti sellaisilta, joista voisi luulla viinillä olevan suojattu perinteinen merkintä. |
| --- | --- |

c)

muilta käytännöiltä, jotka saattaisivat johtaa kuluttajia harhaan, ja erityisesti sellaisilta, joista voisi luulla viinillä olevan suojattu perinteinen merkintä.

Tarkistus 184

Ehdotus asetukseksi

89 artikla – 1 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 c.
     
  Jos perinteinen merkintä on suojattu tämän asetuksen mukaisesti, sellaisen tavaramerkin, jonka käyttö olisi 89 c artiklan vastaista, rekisteröintihakemusta on arvioitava direktiivin 2008/95/EY tai asetuksen (EY) N:o 207/2009 mukaisesti. |
| | Ensimmäisen alakohdan vastaisesti rekisteröidyt tavaramerkit on mitätöitävä pyynnöstä direktiivissä 2008/95/EY tai asetuksessa (EY) N:o 207/2009 säädettyjä sovellettavia menettelyjä noudattaen. |
| | Jotakin tämän asetuksen 89 c artiklassa tarkoitettua tapausta vastaavan tavaramerkin, jota koskeva rekisteröintihakemus on tehty tai joka on rekisteröity tai jota koskeva oikeus on asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti saatu yhteisön alueella tapahtuneella käytöllä ennen 4 päivää toukokuuta 2002 tai ennen perinteisen merkinnän suojahakemuksen jättämistä komissiolle, käyttöä voidaan jatkaa ja se voidaan uusia perinteisen merkinnän suojaamisesta huolimatta. Tällaisessa tapauksessa perinteisen merkinnän käyttö sallitaan kyseisen tavaramerkin rinnalla. |
| | Nimeä ei saa suojata perinteisenä merkintänä, jos suoja saattaa tavaramerkin maineen ja tunnettavuuden vuoksi johtaa kuluttajaa harhaan viinin tunnistamisen, luonteen, ominaisuuksien tai ominaispiirteiden osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

1 c.
     
  Jos perinteinen merkintä on suojattu tämän asetuksen mukaisesti, sellaisen tavaramerkin, jonka käyttö olisi 89 c artiklan vastaista, rekisteröintihakemusta on arvioitava direktiivin 2008/95/EY tai asetuksen (EY) N:o 207/2009 mukaisesti.

Ensimmäisen alakohdan vastaisesti rekisteröidyt tavaramerkit on mitätöitävä pyynnöstä direktiivissä 2008/95/EY tai asetuksessa (EY) N:o 207/2009 säädettyjä sovellettavia menettelyjä noudattaen.

Jotakin tämän asetuksen 89 c artiklassa tarkoitettua tapausta vastaavan tavaramerkin, jota koskeva rekisteröintihakemus on tehty tai joka on rekisteröity tai jota koskeva oikeus on asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti saatu yhteisön alueella tapahtuneella käytöllä ennen 4 päivää toukokuuta 2002 tai ennen perinteisen merkinnän suojahakemuksen jättämistä komissiolle, käyttöä voidaan jatkaa ja se voidaan uusia perinteisen merkinnän suojaamisesta huolimatta. Tällaisessa tapauksessa perinteisen merkinnän käyttö sallitaan kyseisen tavaramerkin rinnalla.

Nimeä ei saa suojata perinteisenä merkintänä, jos suoja saattaa tavaramerkin maineen ja tunnettavuuden vuoksi johtaa kuluttajaa harhaan viinin tunnistamisen, luonteen, ominaisuuksien tai ominaispiirteiden osalta.

Tarkistus 185

Ehdotus asetukseksi

89 artikla – 1 d kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 d.
     
  Tämän luvun mukaisesti jo suojatun perinteisen merkinnän kanssa kokonaan tai osittain homonyyminen merkintä, jonka osalta on jätetty hakemus, on suojattava ottaen asianmukaisesti huomioon paikalliset ja perinteiset käytännöt sekä sekaannusten riski. Homonyymistä merkintää, joka johtaa kuluttajaa harhaan viinin luonteen, laadun tai todellisen alkuperän osalta, ei saa rekisteröidä, vaikka merkintä olisikin paikkansapitävä. |
| | Suojatun homonyymisen nimen käyttö on sallittua edellyttäen, että uuden suojatun homonyymisen nimen ja jo suojatun perinteisen merkinnän välillä on käytännössä riittävä ero, ottaen huomioon tarve varmistaa kyseisten tuottajien tasavertainen kohtelu ja se, ettei kuluttajaa johdeta harhaan. |

Komission teksti

Tarkistus

1 d.
     
  Tämän luvun mukaisesti jo suojatun perinteisen merkinnän kanssa kokonaan tai osittain homonyyminen merkintä, jonka osalta on jätetty hakemus, on suojattava ottaen asianmukaisesti huomioon paikalliset ja perinteiset käytännöt sekä sekaannusten riski. Homonyymistä merkintää, joka johtaa kuluttajaa harhaan viinin luonteen, laadun tai todellisen alkuperän osalta, ei saa rekisteröidä, vaikka merkintä olisikin paikkansapitävä.

Suojatun homonyymisen nimen käyttö on sallittua edellyttäen, että uuden suojatun homonyymisen nimen ja jo suojatun perinteisen merkinnän välillä on käytännössä riittävä ero, ottaen huomioon tarve varmistaa kyseisten tuottajien tasavertainen kohtelu ja se, ettei kuluttajaa johdeta harhaan.

Tarkistus 186

Ehdotus asetukseksi

89 artikla – 1 e kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 e.
     
  Kahden kuukauden kuluessa päivästä, jona komissio julkaisee hakemuksen, kaikki jäsenvaltiot, kolmannet maat sekä luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, joiden oikeutettua etua asia koskee, voivat vastustaa ehdotettua hyväksyntää esittämällä vastaväitteen. |

Komission teksti

Tarkistus

1 e.
     
  Kahden kuukauden kuluessa päivästä, jona komissio julkaisee hakemuksen, kaikki jäsenvaltiot, kolmannet maat sekä luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, joiden oikeutettua etua asia koskee, voivat vastustaa ehdotettua hyväksyntää esittämällä vastaväitteen.

Tarkistus 187

Ehdotus asetukseksi

89 artikla – 1 f kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 f.
     
  Hakija voi hakea hyväksyntää muutokselle, joka koskee perinteistä merkintää, ilmoitettua kieltä, asianomaista viiniä tai asianomaisia viinejä taikka asianomaisen perinteisen merkinnän määritelmän tai käyttöedellytysten tiivistelmää. |

Komission teksti

Tarkistus

1 f.
     
  Hakija voi hakea hyväksyntää muutokselle, joka koskee perinteistä merkintää, ilmoitettua kieltä, asianomaista viiniä tai asianomaisia viinejä taikka asianomaisen perinteisen merkinnän määritelmän tai käyttöedellytysten tiivistelmää.

Tarkistus 188

Ehdotus asetukseksi

89 artikla – 1 g kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 g.
     
  Komissio voi jäsenvaltion, kolmannen maan, luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön, jonka oikeutettua etua asia koskee, asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joihin sisältyy sen päätös peruuttaa perinteisen merkinnän suoja, jos se ei enää vastaa 89 artiklan määritelmää. |
| | Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Tarkistus

1 g.
     
  Komissio voi jäsenvaltion, kolmannen maan, luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön, jonka oikeutettua etua asia koskee, asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joihin sisältyy sen päätös peruuttaa perinteisen merkinnän suoja, jos se ei enää vastaa 89 artiklan määritelmää.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 189

Ehdotus asetukseksi

89 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 89 a artikla |
| | Perinteisten merkintöjen käyttöedellytykset |
| | 1.
     
  Suojattava merkintä rekisteröidään |
| | a) | jäsenvaltion tai kolmannen maan, josta se on peräisin, virallisella kielellä / virallisilla kielillä, alueellisella kielellä / alueellisilla kielillä; tai |

Komission teksti

Tarkistus

89 a artikla

Perinteisten merkintöjen käyttöedellytykset

1.
     
  Suojattava merkintä rekisteröidään

a)

jäsenvaltion tai kolmannen maan, josta se on peräisin, virallisella kielellä / virallisilla kielillä, alueellisella kielellä / alueellisilla kielillä; tai

| b) | kyseisen merkinnän kaupankäynnissä käytetyllä kielellä. |
| --- | --- |

b)

kyseisen merkinnän kaupankäynnissä käytetyllä kielellä.

2.
     
  Tietyssä kielessä käytetyn merkinnän on liityttävä 69 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin.

3.
     
  Merkintä on rekisteröitävä alkuperäisessä kirjoitusasussaan.

Tarkistus 190

Ehdotus asetukseksi

89 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 89 b artikla |
| | Vaatimustenmukaisuus |
| | 1.
     
  Perinteinen merkintä hyväksytään, jos |
| | a) | merkintä koostuu yksinomaan joko |

Komission teksti

Tarkistus

89 b artikla

Vaatimustenmukaisuus

1.
     
  Perinteinen merkintä hyväksytään, jos

a)

merkintä koostuu yksinomaan joko

| | i) | nimestä, jota käytetään perinteisesti kaupankäynnissä suuressa osassa yhteisön tai asianomaisen kolmannen maan aluetta erottamaan tietyt 69 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen rypäletuotteiden luokat toisistaan; tai |
| --- | --- | --- |

i)

nimestä, jota käytetään perinteisesti kaupankäynnissä suuressa osassa yhteisön tai asianomaisen kolmannen maan aluetta erottamaan tietyt 69 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen rypäletuotteiden luokat toisistaan; tai

| | ii) | tunnetusta nimestä, jota käytetään perinteisesti kaupankäynnissä vähintään jonkin jäsenvaltion tai asianomaisen kolmannen maan alueella erottamaan tietyt 69 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen rypäletuotteiden luokat toisistaan; |
| --- | --- | --- |

ii)

tunnetusta nimestä, jota käytetään perinteisesti kaupankäynnissä vähintään jonkin jäsenvaltion tai asianomaisen kolmannen maan alueella erottamaan tietyt 69 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen rypäletuotteiden luokat toisistaan;

| b) | merkintä on seuraavien edellytysten mukainen: |
| --- | --- |

b)

merkintä on seuraavien edellytysten mukainen:

| | i) | se ei ole yleisnimi; |
| --- | --- | --- |

i)

se ei ole yleisnimi;

| | ii) | se on määritelty ja säännelty jäsenvaltion lainsäädännössä; tai |
| --- | --- | --- |

ii)

se on määritelty ja säännelty jäsenvaltion lainsäädännössä; tai

| | iii) | sen käyttöedellytykset ovat asianomaisen kolmannen maan viinintuottajiin sovellettavien sääntöjen mukaisia, edustavien ammattialan järjestöjen säännöt mukaan luettuina. |
| --- | --- | --- |

iii)

sen käyttöedellytykset ovat asianomaisen kolmannen maan viinintuottajiin sovellettavien sääntöjen mukaisia, edustavien ammattialan järjestöjen säännöt mukaan luettuina.

2.
     
  Edellä olevan 1 kohdan a alakohdan soveltamiseksi ”perinteisellä käytöllä” tarkoitetaan

| a) | vähintään viittä vuotta, kun kyseessä on merkintä, jolle haetaan suojaa 89 a artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla kielellä / tarkoitetuilla kielillä; |
| --- | --- |

a)

vähintään viittä vuotta, kun kyseessä on merkintä, jolle haetaan suojaa 89 a artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla kielellä / tarkoitetuilla kielillä;

| b) | vähintään 15:tä vuotta, kun kyseessä on merkintä, jolle haetaan suojaa 89 a artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla kielellä. |
| --- | --- |

b)

vähintään 15:tä vuotta, kun kyseessä on merkintä, jolle haetaan suojaa 89 a artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla kielellä.

3.
     
  Edellä olevan 1 kohdan b alakohdan i alakohdan soveltamiseksi ”yleisnimellä” tarkoitetaan perinteistä ilmaisua, joka viittaa rypäletuotteen tiettyyn tuotanto- tai vanhentamismenetelmään, laatuun, väriin tai paikkaan tai rypäletuotteeseen liittyvään historiallisen tapahtumaan mutta josta on tullut asianomaisen rypäletuotteen yleisnimi unionissa.

4.
     
  Tämän artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua edellytystä ei sovelleta 89 artiklan b alakohdassa tarkoitettuihin perinteisiin merkintöihin.

Tarkistus 191

Ehdotus asetukseksi

89 c artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 89 c artikla |
| | Hakijat |
| | 1.
     
  Jäsenvaltion tai kolmannen maan viranomaiset tai asianomaiseen kolmanteen maahan sijoittautuneet edustavat ammattialan järjestöt voivat jättää komissiolle hakemuksen 89 artiklassa tarkoitetun perinteisen merkinnän suojaamiseksi. |
| | 2.
     
  ”Edustavalla ammattialan järjestöllä” tarkoitetaan mitä tahansa tuottajaorganisaatiota tai tuottajaorganisaatioiden liittoa, joka on vahvistanut samat säännöt ja toimii yhdellä tai useammalla alkuperänimitykseen tai maantieteelliseen merkintään liittyvällä viininviljelyalueella, edellyttäen että siihen kuuluu vähintään kaksi kolmasosaa sen/niiden alkuperänimitykseen tai maantieteelliseen merkintään liittyvän alueen / liittyvien alueiden, jolla/joilla se toimii, tuottajista ja että se kattaa vähintään kaksi kolmasosaa kyseisen alueen tuotannosta. Edustava ammattialan järjestö voi jättää hakemuksen ainoastaan niiden viinien, joita se tuottaa, suojaamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

89 c artikla

Hakijat

1.
     
  Jäsenvaltion tai kolmannen maan viranomaiset tai asianomaiseen kolmanteen maahan sijoittautuneet edustavat ammattialan järjestöt voivat jättää komissiolle hakemuksen 89 artiklassa tarkoitetun perinteisen merkinnän suojaamiseksi.

2.
     
  ”Edustavalla ammattialan järjestöllä” tarkoitetaan mitä tahansa tuottajaorganisaatiota tai tuottajaorganisaatioiden liittoa, joka on vahvistanut samat säännöt ja toimii yhdellä tai useammalla alkuperänimitykseen tai maantieteelliseen merkintään liittyvällä viininviljelyalueella, edellyttäen että siihen kuuluu vähintään kaksi kolmasosaa sen/niiden alkuperänimitykseen tai maantieteelliseen merkintään liittyvän alueen / liittyvien alueiden, jolla/joilla se toimii, tuottajista ja että se kattaa vähintään kaksi kolmasosaa kyseisen alueen tuotannosta. Edustava ammattialan järjestö voi jättää hakemuksen ainoastaan niiden viinien, joita se tuottaa, suojaamiseksi.

Tarkistus 192

Ehdotus asetukseksi

89 d artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 89 d artikla |
| | Hyväksymismenettely |
| | Komissio tekee päätöksen hylätä tai hyväksyä perinteinen merkintä käytettävissään olevien todisteiden perusteella. Se harkitsee, onko 89, 89 a ja 89 b artiklassa tarkoitetut tai 90 a artiklan 3 kohdassa tai 90 b artiklassa säädetyt edellytykset täytetty. |
| | Hylkäyspäätös annetaan tiedoksi vastaväitteen esittäjälle ja jäsenvaltion tai kolmannen maan viranomaisille tai asianomaiseen kolmanteen maahan sijoittautuneelle edustavalle ammattialan järjestölle. |

Komission teksti

Tarkistus

89 d artikla

Hyväksymismenettely

Komissio tekee päätöksen hylätä tai hyväksyä perinteinen merkintä käytettävissään olevien todisteiden perusteella. Se harkitsee, onko 89, 89 a ja 89 b artiklassa tarkoitetut tai 90 a artiklan 3 kohdassa tai 90 b artiklassa säädetyt edellytykset täytetty.

Hylkäyspäätös annetaan tiedoksi vastaväitteen esittäjälle ja jäsenvaltion tai kolmannen maan viranomaisille tai asianomaiseen kolmanteen maahan sijoittautuneelle edustavalle ammattialan järjestölle.

Tarkistus 193

Ehdotus asetukseksi

91 artikla – 3 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | hakijat, jotka voivat hakea perinteisen merkinnän suojaa; |

Komission teksti

Tarkistus

a)

hakijat, jotka voivat hakea perinteisen merkinnän suojaa;

Poistetaan.

Tarkistus 194

Ehdotus asetukseksi

91 artikla – 3 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | perusteet ehdotetun perinteisen merkinnän hyväksymisen vastustamiselle; |

Komission teksti

Tarkistus

c)

perusteet ehdotetun perinteisen merkinnän hyväksymisen vastustamiselle;

Poistetaan.

Tarkistus 195

Ehdotus asetukseksi

91 artikla – 3 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | suojan laajuus, suhde tavaramerkkeihin, suojattuihin perinteisiin merkintöihin, suojattuihin alkuperänimityksiin tai maantieteellisiin merkintöihin, homonyymeihin tai eräisiin rypälelajikkeiden nimiin; |

Komission teksti

Tarkistus

d)

suojan laajuus, suhde tavaramerkkeihin, suojattuihin perinteisiin merkintöihin, suojattuihin alkuperänimityksiin tai maantieteellisiin merkintöihin, homonyymeihin tai eräisiin rypälelajikkeiden nimiin;

Poistetaan.

Tarkistus 196

Ehdotus asetukseksi

91 artikla – 3 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | perusteet perinteisen merkinnän peruuttamiselle; |

Komission teksti

Tarkistus

e)

perusteet perinteisen merkinnän peruuttamiselle;

Poistetaan.

Tarkistus 197

Ehdotus asetukseksi

91 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Ottaen huomioon unionin ja eräiden kolmansien maiden välisen kaupan erityispiirteet komissio voi vahvistaa delegoiduilla säädöksillä edellytykset, joilla perinteisiä merkintöjä voidaan käyttää kolmansien maiden tuotteissa, ja säätää poikkeuksista 89 artiklaan. | 4.   Ottaen huomioon unionin ja eräiden kolmansien maiden välisen kaupan erityispiirteet komissio voi
  89 artiklasta poiketen
  vahvistaa delegoiduilla säädöksillä edellytykset, joilla perinteisiä merkintöjä voidaan käyttää kolmansien maiden tuotteissa, ja säätää poikkeuksista 89 artiklaan. |

Komission teksti

Tarkistus

4.   Ottaen huomioon unionin ja eräiden kolmansien maiden välisen kaupan erityispiirteet komissio voi vahvistaa delegoiduilla säädöksillä edellytykset, joilla perinteisiä merkintöjä voidaan käyttää kolmansien maiden tuotteissa, ja säätää poikkeuksista 89 artiklaan.

4.   Ottaen huomioon unionin ja eräiden kolmansien maiden välisen kaupan erityispiirteet komissio voi
  89 artiklasta poiketen
  vahvistaa delegoiduilla säädöksillä edellytykset, joilla perinteisiä merkintöjä voidaan käyttää kolmansien maiden tuotteissa, ja säätää poikkeuksista 89 artiklaan.

Tarkistus 198

Ehdotus asetukseksi

93 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista. |

Komission teksti

Tarkistus

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista.

Tarkistus 199

Ehdotus asetukseksi

95 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, merkintöihin ja esillepanoon sovelletaan direktiiviä 2008/95/EY, neuvoston direktiiviä 89/396/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2000/13/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2007/45/EY. | 1.
     Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, merkintöihin ja esillepanoon sovelletaan direktiiviä 2008/95/EY, neuvoston direktiiviä 89/396/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2000/13/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2007/45/EY. |
| | Liitteessä VI olevan II osan 1–11, 13, 15 ja 16 kohdissa tarkoitettujen tuotteiden merkintöihin ei saa lisätä muita tietoja kuin tässä asetuksessa tarkoitettuja tietoja, paitsi jos ne täyttävät direktiivin 2000/13/EY 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan edellytykset. |
| | 1 a.
     
  Kun tämän asetuksen liitteessä VI olevassa II osassa tarkoitettuihin tuotteisiin sisältyy yksi tai useampi direktiivin 2000/13/EY liitteessä III a lueteltu ainesosa, se tai ne on mainittava merkinnöissä ilmaisun ”sisältää” jälkeen. |
| | Sulfiittien yhteydessä voidaan käyttää mainintoja ”sulfiitteja” tai ”rikkidioksidia”. |
| | 1 b.
     
  Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettuun ainesosien luetteloon voidaan liittää kuvan käyttö. Siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tällaisten kuvien käytöstä. |

Komission teksti

Tarkistus

Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, merkintöihin ja esillepanoon sovelletaan direktiiviä 2008/95/EY, neuvoston direktiiviä 89/396/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2000/13/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2007/45/EY.

1.
     Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, merkintöihin ja esillepanoon sovelletaan direktiiviä 2008/95/EY, neuvoston direktiiviä 89/396/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2000/13/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2007/45/EY.

Liitteessä VI olevan II osan 1–11, 13, 15 ja 16 kohdissa tarkoitettujen tuotteiden merkintöihin ei saa lisätä muita tietoja kuin tässä asetuksessa tarkoitettuja tietoja, paitsi jos ne täyttävät direktiivin 2000/13/EY 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan edellytykset.

1 a.
     
  Kun tämän asetuksen liitteessä VI olevassa II osassa tarkoitettuihin tuotteisiin sisältyy yksi tai useampi direktiivin 2000/13/EY liitteessä III a lueteltu ainesosa, se tai ne on mainittava merkinnöissä ilmaisun ”sisältää” jälkeen.

Sulfiittien yhteydessä voidaan käyttää mainintoja ”sulfiitteja” tai ”rikkidioksidia”.

1 b.
     
  Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettuun ainesosien luetteloon voidaan liittää kuvan käyttö. Siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tällaisten kuvien käytöstä.

Tarkistus 200

Ehdotus asetukseksi

96 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdan a alakohdassa säädetään, rypäletuotteen luokka voidaan jättää mainitsematta viineissä, joissa on suojatun alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän nimi. | 2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdan a alakohdassa säädetään, rypäletuotteen luokka voidaan jättää mainitsematta viineissä, joissa on suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän nimi
  , sekä laatukuohuviineissä, jos merkinnässä on ilmaisu ”Sekt”
  . |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdan a alakohdassa säädetään, rypäletuotteen luokka voidaan jättää mainitsematta viineissä, joissa on suojatun alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän nimi.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdan a alakohdassa säädetään, rypäletuotteen luokka voidaan jättää mainitsematta viineissä, joissa on suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän nimi
  , sekä laatukuohuviineissä, jos merkinnässä on ilmaisu ”Sekt”
  .

Tarkistus 201

Ehdotus asetukseksi

96 artikla – 3 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | merkinnässä on 89 artiklan a alakohdassa tarkoitettu perinteinen merkintä; |

Komission teksti

Tarkistus

a)

merkinnässä on 89 artiklan a alakohdassa tarkoitettu perinteinen merkintä;

| a) | merkinnässä on
  jäsenvaltioiden lainsäädännön tai tämän asetuksen 71 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun eritelmän mukainen
  89 artiklan
  1 kohdan
  a alakohdassa tarkoitettu perinteinen merkintä; |
| --- | --- |

a)

merkinnässä on
  jäsenvaltioiden lainsäädännön tai tämän asetuksen 71 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun eritelmän mukainen
  89 artiklan
  1 kohdan
  a alakohdassa tarkoitettu perinteinen merkintä;

Tarkistus 202

Ehdotus asetukseksi

99 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Ottaen huomioon viinialan erityispiirteet sekä tarve varmistaa merkintöjä ja esillepanoa koskevien horisontaalisten sääntöjen noudattaminen komissio voi vahvistaa delegoiduilla säädöksillä
  määritelmiä,
  sääntöjä ja rajoituksia, jotka koskevat | 2.   Ottaen huomioon viinialan erityispiirteet sekä tarve varmistaa merkintöjä ja esillepanoa koskevien horisontaalisten sääntöjen noudattaminen komissio voi vahvistaa delegoiduilla säädöksillä sääntöjä ja rajoituksia, jotka koskevat |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Ottaen huomioon viinialan erityispiirteet sekä tarve varmistaa merkintöjä ja esillepanoa koskevien horisontaalisten sääntöjen noudattaminen komissio voi vahvistaa delegoiduilla säädöksillä
  määritelmiä,
  sääntöjä ja rajoituksia, jotka koskevat

2.   Ottaen huomioon viinialan erityispiirteet sekä tarve varmistaa merkintöjä ja esillepanoa koskevien horisontaalisten sääntöjen noudattaminen komissio voi vahvistaa delegoiduilla säädöksillä sääntöjä ja rajoituksia, jotka koskevat

Tarkistus 203

Ehdotus asetukseksi

99 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Unionin ja eräiden kolmansien maiden välisen kaupan erityispiirteiden huomioon ottamiseksi komissio voi vahvistaa delegoiduilla säädöksillä poikkeuksia tästä jaksosta
  unionin ja eräiden kolmansien maiden välisen kaupan
  osalta. | 6.   Unionin ja eräiden kolmansien maiden välisen kaupan erityispiirteiden huomioon ottamiseksi komissio voi vahvistaa delegoiduilla säädöksillä poikkeuksia tästä jaksosta
  kolmansiin maihin suuntautuvan viennin
  osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

6.   Unionin ja eräiden kolmansien maiden välisen kaupan erityispiirteiden huomioon ottamiseksi komissio voi vahvistaa delegoiduilla säädöksillä poikkeuksia tästä jaksosta
  unionin ja eräiden kolmansien maiden välisen kaupan
  osalta.

6.   Unionin ja eräiden kolmansien maiden välisen kaupan erityispiirteiden huomioon ottamiseksi komissio voi vahvistaa delegoiduilla säädöksillä poikkeuksia tästä jaksosta
  kolmansiin maihin suuntautuvan viennin
  osalta.

Tarkistus 204

Ehdotus asetukseksi

100 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 100 a artikla |
| | Kesto |
| | Poikkeuksena 101 artiklan 1, 2 b, 2 d ja 2 e artiklasta ja 101 a artiklasta tätä jaksoa sovelletaan markkinointivuoden 2019/2020 loppuun. |

Komission teksti

Tarkistus

100 a artikla

Kesto

Poikkeuksena 101 artiklan 1, 2 b, 2 d ja 2 e artiklasta ja 101 a artiklasta tätä jaksoa sovelletaan markkinointivuoden 2019/2020 loppuun.

Tarkistus 205

Ehdotus asetukseksi

II osa – II osasto – II luku – 1 jakso – 1 alajakso (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | |

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus 206

Ehdotus asetukseksi

101 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 101 artikla | 101 artikla |
| Sokerialan sopimukset | Sokerialan sopimukset |
| 1.   Sokerijuurikkaan ja -ruo'on ostoehtoihin, ennen kylvöä tehtävät toimitussopimukset mukaan lukien, sovelletaan sokerijuurikkaan ja -ruo'on unionin viljelijöiden ja unionin sokeriyritysten välisiä toimialakohtaisia kirjallisia sopimuksia. | 1.   Sokerijuurikkaan ja -ruo'on ostoehtoihin, ennen kylvöä tehtävät toimitussopimukset mukaan lukien, sovelletaan
  toisaalta
  unionin sokerijuurikkaan ja -ruo'on unionin viljelijöiden
  tai heitä edustavien organisaatioiden
  ja
  toisaalta
  unionin sokeriyritysten
  tai heitä edustavien organisaatioiden
  välisiä toimialakohtaisia kirjallisia sopimuksia. |
| 2.
     
  Ottaen huomioon sokerialan erityispiirteet siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin sopimuksiin liittyviä ehtoja. | |
| | 2 a.
     
  Toimitussopimuksessa on tehtävä ero sen mukaan, tulevatko sokerijuurikkaasta valmistettavat sokerimäärät olemaan |
| | a) | kiintiösokeria; tai |

Komission teksti

Tarkistus

101 artikla

101 artikla

Sokerialan sopimukset

Sokerialan sopimukset

1.   Sokerijuurikkaan ja -ruo'on ostoehtoihin, ennen kylvöä tehtävät toimitussopimukset mukaan lukien, sovelletaan sokerijuurikkaan ja -ruo'on unionin viljelijöiden ja unionin sokeriyritysten välisiä toimialakohtaisia kirjallisia sopimuksia.

1.   Sokerijuurikkaan ja -ruo'on ostoehtoihin, ennen kylvöä tehtävät toimitussopimukset mukaan lukien, sovelletaan
  toisaalta
  unionin sokerijuurikkaan ja -ruo'on unionin viljelijöiden
  tai heitä edustavien organisaatioiden
  ja
  toisaalta
  unionin sokeriyritysten
  tai heitä edustavien organisaatioiden
  välisiä toimialakohtaisia kirjallisia sopimuksia.

2.
     
  Ottaen huomioon sokerialan erityispiirteet siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin sopimuksiin liittyviä ehtoja.

2 a.
     
  Toimitussopimuksessa on tehtävä ero sen mukaan, tulevatko sokerijuurikkaasta valmistettavat sokerimäärät olemaan

a)

kiintiösokeria; tai

| b) | kiintiön ulkopuolista sokeria. |
| --- | --- |

b)

kiintiön ulkopuolista sokeria.

2 b.
     
  Kunkin sokeriyrityksen on toimitettava jäsenvaltiolle, jossa se tuottaa sokeria, seuraavat tiedot:

| a) | edellä 2 a kohdan a alakohdassa tarkoitetut sokerijuurikasmäärät, joista ne ovat tehneet toimitussopimukset ennen kylvöä, sekä sopimuksen perustana oleva sokeripitoisuus; |
| --- | --- |

a)

edellä 2 a kohdan a alakohdassa tarkoitetut sokerijuurikasmäärät, joista ne ovat tehneet toimitussopimukset ennen kylvöä, sekä sopimuksen perustana oleva sokeripitoisuus;

| b) | vastaava arvioitu saanto. |
| --- | --- |

b)

vastaava arvioitu saanto.

Jäsenvaltiot voivat vaatia lisätietoja.

2 c.
     
  Sokeriyritysten, jotka eivät ole allekirjoittaneet ennen kylvöä toimitussopimuksia kiintiöjuurikkaan vähimmäishintaan 101 g artiklassa tarkoitettua sokerikiintiötään vastaavasta juurikasmäärästä, jota on tapauksen mukaan mukautettu 101 d artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti vahvistetulla ennaltaehkäisevällä markkinoiltapoiston kertoimella, on maksettava kaikesta sokeriksi jalostamastaan sokerijuurikkaasta ainakin kiintiöjuurikkaan vähimmäishinta.

2 d.
     
  Toimialakohtaisissa sopimuksissa voidaan asianomaisen jäsenvaltion luvalla poiketa 2 a, 2 b ja 2 c kohdasta.

2 e.
     
  Jos toimialakohtaisia sopimuksia ei ole, kyseisen jäsenvaltion on toteutettava asianomaisten osapuolten etujen suojaamiseksi tarvittavat toimenpiteet tämän asetuksen mukaisesti.

Tarkistus 207

Ehdotus asetukseksi

101 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 101 a artikla |
| | Sokerimarkkinoiden hintaselvitykset |
| | Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla otetaan käyttöön sokerimarkkinoilla esiintyviä hintoja koskeva tietojärjestelmä, johon kuuluu sokerimarkkinoiden hintatasojen julkaisemista koskeva järjestelmä. Nämä täytäntöönpanosäännökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |
| | Edellä ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun järjestelmän perustana ovat valkoista sokeria tuottavien yritysten tai muiden sokerikauppaan osallistuvien toimijoiden toimittamat tiedot. Näitä tietoja käsitellään luottamuksellisina. |
| | Komissio varmistaa, että julkaistavista tiedoista ei voida tunnistaa yksittäisten yritysten tai toimijoiden hintoja. |

Komission teksti

Tarkistus

101 a artikla

Sokerimarkkinoiden hintaselvitykset

Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla otetaan käyttöön sokerimarkkinoilla esiintyviä hintoja koskeva tietojärjestelmä, johon kuuluu sokerimarkkinoiden hintatasojen julkaisemista koskeva järjestelmä. Nämä täytäntöönpanosäännökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Edellä ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun järjestelmän perustana ovat valkoista sokeria tuottavien yritysten tai muiden sokerikauppaan osallistuvien toimijoiden toimittamat tiedot. Näitä tietoja käsitellään luottamuksellisina.

Komissio varmistaa, että julkaistavista tiedoista ei voida tunnistaa yksittäisten yritysten tai toimijoiden hintoja.

Tarkistus 208

Ehdotus asetukseksi

101 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 101 b artikla |
| | Tuotantomaksu |
| | 1.
     
  Sokeria, isoglukoosia tai inuliinisiirappia tuottaville yrityksille myönnetyistä 101 h artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista sokeri-, isoglukoosi- ja inuliinisiirappikiintiöistä sekä 101 l artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetuista kiintiöiden ulkopuolisista määristä peritään tuotantomaksu. |
| | 2.
     
  Tuotantomaksu on 12 euroa tonnilta kiintiösokeria ja -inuliinisiirappia. Isoglukoosin tuotantomaksu on 50 prosenttia sokeriin sovellettavasta tuotantomaksusta. |
| | 3.
     
  Jäsenvaltion on perittävä 1 kohdan mukaisesti maksettu tuotantomaksu kokonaisuudessaan alueelleen sijoittautuneilta yrityksiltä suhteessa niiden asianomaisen markkinointivuoden kiintiöön. |
| | Yritysten on suoritettava maksut ennen asianomaisen markkinointivuoden helmikuun loppua. |
| | 4.
     
  Unionin sokeri- ja inuliinisiirappiyritykset voivat vaatia, että sokerijuurikkaan tai sokeriruo'on viljelijät tai juurisikurin toimittajat vastaavat enintään 50 prosentista asianomaisesta tuotantomaksusta. |

Komission teksti

Tarkistus

101 b artikla

Tuotantomaksu

1.
     
  Sokeria, isoglukoosia tai inuliinisiirappia tuottaville yrityksille myönnetyistä 101 h artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista sokeri-, isoglukoosi- ja inuliinisiirappikiintiöistä sekä 101 l artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetuista kiintiöiden ulkopuolisista määristä peritään tuotantomaksu.

2.
     
  Tuotantomaksu on 12 euroa tonnilta kiintiösokeria ja -inuliinisiirappia. Isoglukoosin tuotantomaksu on 50 prosenttia sokeriin sovellettavasta tuotantomaksusta.

3.
     
  Jäsenvaltion on perittävä 1 kohdan mukaisesti maksettu tuotantomaksu kokonaisuudessaan alueelleen sijoittautuneilta yrityksiltä suhteessa niiden asianomaisen markkinointivuoden kiintiöön.

Yritysten on suoritettava maksut ennen asianomaisen markkinointivuoden helmikuun loppua.

4.
     
  Unionin sokeri- ja inuliinisiirappiyritykset voivat vaatia, että sokerijuurikkaan tai sokeriruo'on viljelijät tai juurisikurin toimittajat vastaavat enintään 50 prosentista asianomaisesta tuotantomaksusta.

Tarkistus 209

Ehdotus asetukseksi

101 c artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 101 c artikla |
| | Tuotantotuki |
| | 1.
     
  Liitteessä I olevan III osan b–e kohdassa luetelluille sokerialan tuotteille voidaan myöntää tuotantotukea markkinointivuoden 2019/2020 loppuun, jos 101 m artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden valmistukseen ei ole saatavilla ylijäämäsokeria tai tuontisokeria taikka ylijäämäisoglukoosia tai ylijäämäinuliinisiirappia maailmanmarkkinahintaan. |
| | 2.
     
  Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan 1 kohdassa tarkoitetut tuotantotuet. Nämä täytäntöönpanosäädökset annetaan 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |
| | 3.
     
  Kiintiöön kuulumattoman sokerin unionin markkinoiden erityispiirteiden huomioon ottamiseksi siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan tässä jaksossa tarkoitettujen tuotantotukien myöntämisen edellytykset. |

Komission teksti

Tarkistus

101 c artikla

Tuotantotuki

1.
     
  Liitteessä I olevan III osan b–e kohdassa luetelluille sokerialan tuotteille voidaan myöntää tuotantotukea markkinointivuoden 2019/2020 loppuun, jos 101 m artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden valmistukseen ei ole saatavilla ylijäämäsokeria tai tuontisokeria taikka ylijäämäisoglukoosia tai ylijäämäinuliinisiirappia maailmanmarkkinahintaan.

2.
     
  Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan 1 kohdassa tarkoitetut tuotantotuet. Nämä täytäntöönpanosäädökset annetaan 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.
     
  Kiintiöön kuulumattoman sokerin unionin markkinoiden erityispiirteiden huomioon ottamiseksi siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan tässä jaksossa tarkoitettujen tuotantotukien myöntämisen edellytykset.

Tarkistus 210

Ehdotus asetukseksi

101 d artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 101 d artikla |
| | Sokerin poistaminen markkinoilta |
| | 1.
     
  Ottaen huomioon tarve välttää hintojen romahtaminen sisämarkkinoilla sekä korjata arvioidun hankintataseen perusteella määritetty ylituotantotilanne sekä ottaen huomioon perussopimuksen 218 artiklan nojalla tehdyistä sopimuksista seuraavat unionin sitoumukset komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joihin sisältyvät päätökset poistaa markkinoilta tietyn markkinointivuoden osalta kiintiöiden mukaisesti tuotetut sokeri- tai isoglukoosimäärät, jotka ylittävät tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti lasketun enimmäismäärän. |
| | Siinä tapauksessa valkoisen sokerin ja raakasokerin, jota ei ole varattu jonkin 101 m artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tuotteen tuotantoon, tuonti kaikista lähteistä poistetaan kyseisenä markkinointivuonna unionin markkinoilta samassa suhteessa. |
| | 2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettu markkinoiltapoiston enimmäismäärä lasketaan kullekin yritykselle, jolla on kiintiö, kertomalla sen kiintiö kertoimella. Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla kerroin vahvistetaan, odotettavissa olevan markkinakehityksen perusteella viimeistään edellisen markkinointivuoden 28 päivänä helmikuuta. |
| | Ajantasaisen markkinakehityksen perusteella komissio voi antaa viimeistään kyseisen markkinointivuoden 31 päivänä lokakuuta täytäntöönpanosäädöksiä, joihin sisältyy sen päätös joko mukauttaa kerrointa tai, jos kerrointa ei ole vahvistettu ensimmäisen alakohdan mukaisesti, vahvistaa kerroin. |
| | 3.
     
  Kunkin yrityksen, jolle on myönnetty kiintiö, on varastoitava omalla kustannuksellaan seuraavan markkinointivuoden alkuun saakka kiintiön mukaisesti tuotetut sokerimäärät, jotka ylittävät 2 kohdan mukaisesti lasketun enimmäismäärän. Jonakin markkinointivuonna markkinoilta poistettuja sokeri-, isoglukoosi- tai inuliinisiirappimääriä pidetään ensimmäisinä seuraavan markkinointivuoden kiintiössä tuotettavina määrinä. |
| | Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joihin sisältyy sen päätös, jonka mukaan sokerialan odotettavissa oleva markkinakehitys huomioon ottaen kuluvana ja/tai seuraavana markkinointivuonna markkinoilta poistettua sokeria, isoglukoosia tai inuliinisiirappia pidetään kokonaan tai osittain |
| | a) | ylijäämäsokerina, -isoglukoosina tai -inuliinisiirappina, jota voidaan käyttää teollisuudelle tarkoitettuna sokerina, isoglukoosina tai inuliinisiirappina; tai |

Komission teksti

Tarkistus

101 d artikla

Sokerin poistaminen markkinoilta

1.
     
  Ottaen huomioon tarve välttää hintojen romahtaminen sisämarkkinoilla sekä korjata arvioidun hankintataseen perusteella määritetty ylituotantotilanne sekä ottaen huomioon perussopimuksen 218 artiklan nojalla tehdyistä sopimuksista seuraavat unionin sitoumukset komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joihin sisältyvät päätökset poistaa markkinoilta tietyn markkinointivuoden osalta kiintiöiden mukaisesti tuotetut sokeri- tai isoglukoosimäärät, jotka ylittävät tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti lasketun enimmäismäärän.

Siinä tapauksessa valkoisen sokerin ja raakasokerin, jota ei ole varattu jonkin 101 m artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tuotteen tuotantoon, tuonti kaikista lähteistä poistetaan kyseisenä markkinointivuonna unionin markkinoilta samassa suhteessa.

2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettu markkinoiltapoiston enimmäismäärä lasketaan kullekin yritykselle, jolla on kiintiö, kertomalla sen kiintiö kertoimella. Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla kerroin vahvistetaan, odotettavissa olevan markkinakehityksen perusteella viimeistään edellisen markkinointivuoden 28 päivänä helmikuuta.

Ajantasaisen markkinakehityksen perusteella komissio voi antaa viimeistään kyseisen markkinointivuoden 31 päivänä lokakuuta täytäntöönpanosäädöksiä, joihin sisältyy sen päätös joko mukauttaa kerrointa tai, jos kerrointa ei ole vahvistettu ensimmäisen alakohdan mukaisesti, vahvistaa kerroin.

3.
     
  Kunkin yrityksen, jolle on myönnetty kiintiö, on varastoitava omalla kustannuksellaan seuraavan markkinointivuoden alkuun saakka kiintiön mukaisesti tuotetut sokerimäärät, jotka ylittävät 2 kohdan mukaisesti lasketun enimmäismäärän. Jonakin markkinointivuonna markkinoilta poistettuja sokeri-, isoglukoosi- tai inuliinisiirappimääriä pidetään ensimmäisinä seuraavan markkinointivuoden kiintiössä tuotettavina määrinä.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joihin sisältyy sen päätös, jonka mukaan sokerialan odotettavissa oleva markkinakehitys huomioon ottaen kuluvana ja/tai seuraavana markkinointivuonna markkinoilta poistettua sokeria, isoglukoosia tai inuliinisiirappia pidetään kokonaan tai osittain

a)

ylijäämäsokerina, -isoglukoosina tai -inuliinisiirappina, jota voidaan käyttää teollisuudelle tarkoitettuna sokerina, isoglukoosina tai inuliinisiirappina; tai

| b) | väliaikaisena kiintiötuotantona, josta osa voidaan varata vientiä varten noudattaen perussopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvia unionin sitoumuksia. |
| --- | --- |

b)

väliaikaisena kiintiötuotantona, josta osa voidaan varata vientiä varten noudattaen perussopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvia unionin sitoumuksia.

4.
     
  Jos unionin sokeritarjonta on riittämätön, komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joihin sisältyy sen päätös, jonka mukaan tietty määrä markkinoilta poistettua sokeria, isoglukoosia tai inuliinisiirappia voidaan myydä unionin markkinoilla ennen markkinoiltapoistamisjakson päättymistä.

5.
     
  Jos markkinoilta poistettua sokeria pidetään seuraavan markkinointivuoden ensimmäisenä sokerintuotantona, sokerijuurikkaan viljelijöille maksetaan kyseisen markkinointivuoden vähimmäishinta.

Jos markkinoilta poistettu sokeri voidaan käyttää teollisuudelle tarkoitettuna sokerina tai se viedään tämän artiklan 3 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti, sokerijuurikkaan vähimmäishintaa koskevia 101 g artiklan vaatimuksia ei sovelleta.

Jos markkinoilta poistettu sokeri myydään unionin markkinoilla ennen markkinoiltapoistamisjakson päättymistä 4 kohdan mukaisesti, sokerijuurikkaan viljelijöille maksetaan kuluvan markkinointivuoden vähimmäishinta.

6.
     
  Tämän artiklan mukaisesti säädetyt täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 211

Ehdotus asetukseksi

101 d a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 101 d a artikla |
| | Väliaikainen markkinahallintamekanismi |
| | Perussopimuksen 218 artiklan nojalla tehtyjen sopimusten soveltamista rajoittamatta ja kiintiöjärjestelmän päättymiseen asti komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla otetaan käyttöön väliaikainen markkinahallintamekanismi markkinoiden vakavien epätasapainotilojen ratkaisemiseksi käynnistämällä seuraavat toimenpiteet: |
| | — | kiintiöiden ulkopuolisen sokerin päästäminen sisämarkkinoille soveltaen samoja edellytyksiä kuin kiintiösokerille 101 l artiklan 1 kohdan e alakohdassa kuvatulla tavalla; sekä |

Komission teksti

Tarkistus

101 d a artikla

Väliaikainen markkinahallintamekanismi

Perussopimuksen 218 artiklan nojalla tehtyjen sopimusten soveltamista rajoittamatta ja kiintiöjärjestelmän päättymiseen asti komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla otetaan käyttöön väliaikainen markkinahallintamekanismi markkinoiden vakavien epätasapainotilojen ratkaisemiseksi käynnistämällä seuraavat toimenpiteet:

—

kiintiöiden ulkopuolisen sokerin päästäminen sisämarkkinoille soveltaen samoja edellytyksiä kuin kiintiösokerille 101 l artiklan 1 kohdan e alakohdassa kuvatulla tavalla; sekä

| — | erityisesti jos Euroopan komission tieto raakasokerin ja valkoisen sokerin tuonnista on markkinointivuotena alle kolme miljoonaa tonnia, tuontitullien keskeyttäminen 130 b artiklassa kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

—

erityisesti jos Euroopan komission tieto raakasokerin ja valkoisen sokerin tuonnista on markkinointivuotena alle kolme miljoonaa tonnia, tuontitullien keskeyttäminen 130 b artiklassa kuvatulla tavalla.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 212

Ehdotus asetukseksi

101 e artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 101 e artikla |
| | Siirretty säädösvalta |
| | Ottaakseen huomioon sokerialan erityispiirteet ja varmistaakseen, että kaikkien osapuolten edut otetaan asianmukaisesti huomioon, sekä ehkäistäkseen markkinahäiriöitä komissio voi antaa 160 artiklan mukaisesti annetuilla delegoiduilla säädöksillä sääntöjä |
| | a) | edellä 101 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista toimitussopimuksista ja ostoehdoista; |

Komission teksti

Tarkistus

101 e artikla

Siirretty säädösvalta

Ottaakseen huomioon sokerialan erityispiirteet ja varmistaakseen, että kaikkien osapuolten edut otetaan asianmukaisesti huomioon, sekä ehkäistäkseen markkinahäiriöitä komissio voi antaa 160 artiklan mukaisesti annetuilla delegoiduilla säädöksillä sääntöjä

a)

edellä 101 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista toimitussopimuksista ja ostoehdoista;

| b) | perusteista, joita sokeriyritykset soveltavat myöntäessään sokerijuurikkaan myyjille juurikasmäärät, joista on tehtävä ennen kylvöä toimitussopimukset 101 artiklan 2 b kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

perusteista, joita sokeriyritykset soveltavat myöntäessään sokerijuurikkaan myyjille juurikasmäärät, joista on tehtävä ennen kylvöä toimitussopimukset 101 artiklan 2 b kohdan mukaisesti;

| c) | edellä 101 d a artiklassa tarkoitetusta tilapäisestä markkinahallintamekanismista arvioidun hankintataseen perusteella, mukaan lukien edellytykset, joiden mukaan 101 l artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettu kiintiön ulkopuolinen sokeri vapautetaan sisämarkkinoille soveltaen samoja edellytyksiä kuin kiintiösokerilla. |
| --- | --- |

c)

edellä 101 d a artiklassa tarkoitetusta tilapäisestä markkinahallintamekanismista arvioidun hankintataseen perusteella, mukaan lukien edellytykset, joiden mukaan 101 l artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettu kiintiön ulkopuolinen sokeri vapautetaan sisämarkkinoille soveltaen samoja edellytyksiä kuin kiintiösokerilla.

Tarkistus 213

Ehdotus asetukseksi

II osa – II osasto – II luku – 1 jakso – 1 a alajakso (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | |

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus 214

Ehdotus asetukseksi

101 f artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 101 f artikla |
| | Sokerialan kiintiöt |
| | 1.
     
  Sokeriin, isoglukoosiin ja inuliinisiirappiin sovelletaan kiintiöjärjestelmää. |
| | 2.
     
  Jos tuottaja ylittää tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa kiintiöjärjestelmässä sovellettavan kiintiön eikä käytä sokerin ylijäämiä 101 l artiklassa säädetyllä tavalla, näistä määristä peritään ylijäämämaksu 101 l-101 o artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

101 f artikla

Sokerialan kiintiöt

1.
     
  Sokeriin, isoglukoosiin ja inuliinisiirappiin sovelletaan kiintiöjärjestelmää.

2.
     
  Jos tuottaja ylittää tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa kiintiöjärjestelmässä sovellettavan kiintiön eikä käytä sokerin ylijäämiä 101 l artiklassa säädetyllä tavalla, näistä määristä peritään ylijäämämaksu 101 l-101 o artiklan mukaisesti.

Tarkistus 215

Ehdotus asetukseksi

101 g artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 101 g artikla |
| | Sokerijuurikkaan vähimmäishinta |
| | 1.
     
  Kiintiösokerijuurikkaan vähimmäishinta on 26,29 euroa tonnilta markkinointivuoden 2019/2020 loppuun. |
| | 2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettua vähimmäishintaa sovelletaan liitteessä III olevassa B kohdassa määriteltyyn vakiolaatuiseen sokerijuurikkaaseen. |
| | 3.
     
  Kiintiösokerin valmistukseen tarkoitettuja, sokerin valmistukseen soveltuvia kiintiösokerijuurikkaita ostavien sokeriyritysten on maksettava vähintään vähimmäishinta, jota mukautetaan korottamalla tai alentamalla hintaa, jos juurikkaat poikkeavat vakiolaadusta. |
| | Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja korotuksia ja alennuksia sovelletaan komission 101 p artiklan 5 kohdan mukaisesti antamilla delegoiduilla säädöksillä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti hinnan mukauttamiseksi silloin, kun sokerijuurikkaan todellinen laatu eroaa vakiolaadusta. |
| | 4.
     
  Niiden sokerijuurikasmäärien osalta, jotka vastaavat teollisuudelle tarkoitetun sokerin tai ylijäämäsokerin määriä, joihin sovelletaan 101 o artiklassa säädettyä ylijäämämaksua, asianomaisen sokeriyrityksen on mukautettava ostohintaa siten, että se on vähintään yhtä suuri kuin kiintiösokerijuurikkaan vähimmäishinta. |

Komission teksti

Tarkistus

101 g artikla

Sokerijuurikkaan vähimmäishinta

1.
     
  Kiintiösokerijuurikkaan vähimmäishinta on 26,29 euroa tonnilta markkinointivuoden 2019/2020 loppuun.

2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettua vähimmäishintaa sovelletaan liitteessä III olevassa B kohdassa määriteltyyn vakiolaatuiseen sokerijuurikkaaseen.

3.
     
  Kiintiösokerin valmistukseen tarkoitettuja, sokerin valmistukseen soveltuvia kiintiösokerijuurikkaita ostavien sokeriyritysten on maksettava vähintään vähimmäishinta, jota mukautetaan korottamalla tai alentamalla hintaa, jos juurikkaat poikkeavat vakiolaadusta.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja korotuksia ja alennuksia sovelletaan komission 101 p artiklan 5 kohdan mukaisesti antamilla delegoiduilla säädöksillä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti hinnan mukauttamiseksi silloin, kun sokerijuurikkaan todellinen laatu eroaa vakiolaadusta.

4.
     
  Niiden sokerijuurikasmäärien osalta, jotka vastaavat teollisuudelle tarkoitetun sokerin tai ylijäämäsokerin määriä, joihin sovelletaan 101 o artiklassa säädettyä ylijäämämaksua, asianomaisen sokeriyrityksen on mukautettava ostohintaa siten, että se on vähintään yhtä suuri kuin kiintiösokerijuurikkaan vähimmäishinta.

Tarkistus 216

Ehdotus asetukseksi

101 h artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 101 h artikla |
| | Kiintiön myöntäminen |
| | 1.
     
  Liitteessä III b vahvistetaan sokerin, isoglukoosin ja inuliinisiirapin tuotantokiintiöt kansallisella tai alueellisella tasolla. |
| | Edellä olevasta 1 kohdasta poiketen komissio voi ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdan soveltamista ja kyseisen jäsenvaltion pyynnöstä hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joilla myönnetään kiintiöitä jäsenvaltioille, jotka ovat luopuneet kiintiöistään neuvoston asetuksen (EY) N:o 320/2006 mukaisesti. Tämän kohdan soveltamiseksi komissio ei ota jäsenvaltion pyyntöä arvioidessaan huomioon kiintiöitä, jotka on myönnetty unionin syrjäisimmillä alueilla sijaitseville yrityksille. |
| | 2.
     
  Jäsenvaltioiden on myönnettävä kiintiö kullekin alueelleen sijoittautuneelle sokeria, isoglukoosia tai inuliinisiirappia tuottavalle yritykselle, joka on hyväksytty 101 i artiklan mukaisesti. |
| | Jokaiselle yritykselle myönnettävän kiintiön on oltava yhtä suuri kuin asetuksen (EU) N:o 513/2010 mukainen kiintiö, joka myönnettiin yritykselle markkinointivuodesta 2010/2011 alkaen. |
| | 3.
     
  Jos kiintiö myönnetään sokeriyritykselle, jolla on useampia kuin yksi tuotantoyksikkö, jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteet, jotka ne katsovat tarpeellisiksi sokerijuurikkaan ja -ruo'on viljelijöiden etujen huomioon ottamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

101 h artikla

Kiintiön myöntäminen

1.
     
  Liitteessä III b vahvistetaan sokerin, isoglukoosin ja inuliinisiirapin tuotantokiintiöt kansallisella tai alueellisella tasolla.

Edellä olevasta 1 kohdasta poiketen komissio voi ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdan soveltamista ja kyseisen jäsenvaltion pyynnöstä hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joilla myönnetään kiintiöitä jäsenvaltioille, jotka ovat luopuneet kiintiöistään neuvoston asetuksen (EY) N:o 320/2006 mukaisesti. Tämän kohdan soveltamiseksi komissio ei ota jäsenvaltion pyyntöä arvioidessaan huomioon kiintiöitä, jotka on myönnetty unionin syrjäisimmillä alueilla sijaitseville yrityksille.

2.
     
  Jäsenvaltioiden on myönnettävä kiintiö kullekin alueelleen sijoittautuneelle sokeria, isoglukoosia tai inuliinisiirappia tuottavalle yritykselle, joka on hyväksytty 101 i artiklan mukaisesti.

Jokaiselle yritykselle myönnettävän kiintiön on oltava yhtä suuri kuin asetuksen (EU) N:o 513/2010 mukainen kiintiö, joka myönnettiin yritykselle markkinointivuodesta 2010/2011 alkaen.

3.
     
  Jos kiintiö myönnetään sokeriyritykselle, jolla on useampia kuin yksi tuotantoyksikkö, jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteet, jotka ne katsovat tarpeellisiksi sokerijuurikkaan ja -ruo'on viljelijöiden etujen huomioon ottamiseksi.

Tarkistus 217

Ehdotus asetukseksi

101 i artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 101 i artikla |
| | Hyväksytyt yritykset |
| | 1.
     
  Jäsenvaltion on pyynnöstä myönnettävä hyväksyntä sokeria, isoglukoosia tai inuliinisiirappia tuottavalle yritykselle tai kyseisiä tuotteita joksikin 101 m artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun luetteloon sisältyväksi tuotteeksi jalostavalle yritykselle, jos yritys täyttää seuraavat edellytykset: |
| | a) | se todistaa, että sillä on ammattimainen tuotantokapasiteetti; |

Komission teksti

Tarkistus

101 i artikla

Hyväksytyt yritykset

1.
     
  Jäsenvaltion on pyynnöstä myönnettävä hyväksyntä sokeria, isoglukoosia tai inuliinisiirappia tuottavalle yritykselle tai kyseisiä tuotteita joksikin 101 m artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun luetteloon sisältyväksi tuotteeksi jalostavalle yritykselle, jos yritys täyttää seuraavat edellytykset:

a)

se todistaa, että sillä on ammattimainen tuotantokapasiteetti;

| b) | se lupautuu toimittamaan tarvittavat tiedot ja hyväksyy tähän asetukseen liittyvät tarkastukset; |
| --- | --- |

b)

se lupautuu toimittamaan tarvittavat tiedot ja hyväksyy tähän asetukseen liittyvät tarkastukset;

| c) | sen hyväksyntää ei ole keskeytetty eikä peruutettu. |
| --- | --- |

c)

sen hyväksyntää ei ole keskeytetty eikä peruutettu.

2.
     
  Hyväksytyn yrityksen on toimitettava seuraavat tiedot sille jäsenvaltiolle, jonka alueella sokerijuurikas tai -ruoko korjataan tai jossa puhdistaminen tapahtuu:

| a) | sokerijuurikkaan tai -ruo'on määrät, joista on tehty toimitussopimus, sekä arvioitu sokerijuurikkaan, sokeriruo'on ja sokerin vastaava saanto hehtaaria kohden; |
| --- | --- |

a)

sokerijuurikkaan tai -ruo'on määrät, joista on tehty toimitussopimus, sekä arvioitu sokerijuurikkaan, sokeriruo'on ja sokerin vastaava saanto hehtaaria kohden;

| b) | tiedot, jotka koskevat sokerijuurikkaan, sokeriruo'on ja raakasokerin suunniteltuja ja tosiasiallisia toimituksia sekä sokerintuotantoa ja sokerivarastoja; |
| --- | --- |

b)

tiedot, jotka koskevat sokerijuurikkaan, sokeriruo'on ja raakasokerin suunniteltuja ja tosiasiallisia toimituksia sekä sokerintuotantoa ja sokerivarastoja;

| c) | myydyn valkoisen sokerin määrät sekä vastaavat hinnat ja ehdot. |
| --- | --- |

c)

myydyn valkoisen sokerin määrät sekä vastaavat hinnat ja ehdot.

Tarkistus 218

Ehdotus asetukseksi

101 j artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 101 j artikla |
| | Kansallisten kiintiöiden mukauttaminen |
| | Komissio voi 160 artiklan mukaisesti antamillaan delegoiduilla säädöksillä mukauttaa liitteessä III b esitettyjä kiintiöitä jäsenvaltioiden 101 k artiklan mukaisesti tekemien päätösten johdosta. |

Komission teksti

Tarkistus

101 j artikla

Kansallisten kiintiöiden mukauttaminen

Komissio voi 160 artiklan mukaisesti antamillaan delegoiduilla säädöksillä mukauttaa liitteessä III b esitettyjä kiintiöitä jäsenvaltioiden 101 k artiklan mukaisesti tekemien päätösten johdosta.

Tarkistus 219

Ehdotus asetukseksi

101 k artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 101 k artikla |
| | Kansallisen kiintiön uudelleen jakaminen ja kiintiöiden alentaminen |
| | 1.
     
  Jäsenvaltio saa alentaa enintään kymmenen prosenttia alueelleen sijoittautuneelle yritykselle myönnettyä sokeri- tai isoglukoosikiintiötä. Tällöin jäsenvaltioiden on sovellettava puolueettomia ja syrjimättömiä perusteita. |
| | 2.
     
  Jäsenvaltiot voivat siirtää kiintiöitä yritysten välillä liitteessä III c vahvistettuja sääntöjä noudattaen sekä ottaen huomioon kunkin osapuolen ja erityisesti sokerijuurikkaan tai sokeriruo'on viljelijöiden edut. |
| | 3.
     
  Kyseisen jäsenvaltion on myönnettävä 1 ja 2 kohdan mukaisesti alennetut määrät yhdelle tai useammalle alueelleen sijoittautuneelle yritykselle riippumatta siitä, onko niillä kiintiö. |

Komission teksti

Tarkistus

101 k artikla

Kansallisen kiintiön uudelleen jakaminen ja kiintiöiden alentaminen

1.
     
  Jäsenvaltio saa alentaa enintään kymmenen prosenttia alueelleen sijoittautuneelle yritykselle myönnettyä sokeri- tai isoglukoosikiintiötä. Tällöin jäsenvaltioiden on sovellettava puolueettomia ja syrjimättömiä perusteita.

2.
     
  Jäsenvaltiot voivat siirtää kiintiöitä yritysten välillä liitteessä III c vahvistettuja sääntöjä noudattaen sekä ottaen huomioon kunkin osapuolen ja erityisesti sokerijuurikkaan tai sokeriruo'on viljelijöiden edut.

3.
     
  Kyseisen jäsenvaltion on myönnettävä 1 ja 2 kohdan mukaisesti alennetut määrät yhdelle tai useammalle alueelleen sijoittautuneelle yritykselle riippumatta siitä, onko niillä kiintiö.

Tarkistus 220

Ehdotus asetukseksi

101 l artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 101 l artikla |
| | Kiintiön ulkopuolinen tuotanto |
| | 1.
     
  Sokeri, isoglukoosi tai inuliinisiirappi, jota tuotetaan jonakin markkinointivuonna 101 h artiklassa tarkoitetun kiintiön ulkopuolella, voidaan |
| | a) | käyttää 101 m artiklassa tarkoitettujen tiettyjen tuotteiden tuotantoon; |

Komission teksti

Tarkistus

101 l artikla

Kiintiön ulkopuolinen tuotanto

1.
     
  Sokeri, isoglukoosi tai inuliinisiirappi, jota tuotetaan jonakin markkinointivuonna 101 h artiklassa tarkoitetun kiintiön ulkopuolella, voidaan

a)

käyttää 101 m artiklassa tarkoitettujen tiettyjen tuotteiden tuotantoon;

| b) | siirtää seuraavan markkinointivuoden kiintiötuotantoon 101 n artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

siirtää seuraavan markkinointivuoden kiintiötuotantoon 101 n artiklan mukaisesti;

| c) | käyttää syrjäisimpien alueiden erityistä hankintajärjestelmää varten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen [ex (EY) N:o 247/2006 III osaston] mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

käyttää syrjäisimpien alueiden erityistä hankintajärjestelmää varten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen [ex (EY) N:o 247/2006 III osaston] mukaisesti;

| d) | viedä komission täytäntöönpanosäädöksillä vahvistaman määrällisen rajoituksen puitteissa ja perussopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehtyjen sopimusten sitoumuksia noudattaen; tai |
| --- | --- |

d)

viedä komission täytäntöönpanosäädöksillä vahvistaman määrällisen rajoituksen puitteissa ja perussopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehtyjen sopimusten sitoumuksia noudattaen; tai

| e) | vapauttaa sisämarkkinoille 101 d a artiklassa kuvatulla tavalla soveltaen samoja edellytyksiä kuin kiintiösokeriin tarjonnan mukauttamiseksi kysyntään komission 101 p artiklan 6 kohdan ja 101 e artiklan c kohdan mukaisesti antamissa delegoiduissa säädöksissä vahvistetuissa määrin ja määritetyin yksityiskohtaisin säännöin ja arvioidun hankintataseen perusteella. |
| --- | --- |

e)

vapauttaa sisämarkkinoille 101 d a artiklassa kuvatulla tavalla soveltaen samoja edellytyksiä kuin kiintiösokeriin tarjonnan mukauttamiseksi kysyntään komission 101 p artiklan 6 kohdan ja 101 e artiklan c kohdan mukaisesti antamissa delegoiduissa säädöksissä vahvistetuissa määrin ja määritetyin yksityiskohtaisin säännöin ja arvioidun hankintataseen perusteella.

Tässä artiklassa tarkoitetut toimenpiteet on pantava täytäntöön ennen 154 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen markkinahäiriöiden vastaisten toimenpiteiden aktivointia.

Muihin määriin sovelletaan 101 o artiklassa tarkoitettua ylijäämämaksua.

2.
     
  Tämän artiklan mukaisesti säädetyt täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 221

Ehdotus asetukseksi

101 m artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 101 m artikla |
| | Teollisuudelle tarkoitettu sokeri |
| | 1.
     
  Teollisuudelle tarkoitettu sokeri, isoglukoosi ja inuliinisiirappi on varattava jonkin 2 kohdassa tarkoitetun tuotteen tuotantoon silloin kun |
| | a) | siitä on tehty ennen markkinointivuoden loppua toimitussopimus sellaisen tuottajan ja käyttäjän välillä, joille molemmille on myönnetty hyväksyntä 101 i artiklan mukaisesti; sekä |

Komission teksti

Tarkistus

101 m artikla

Teollisuudelle tarkoitettu sokeri

1.
     
  Teollisuudelle tarkoitettu sokeri, isoglukoosi ja inuliinisiirappi on varattava jonkin 2 kohdassa tarkoitetun tuotteen tuotantoon silloin kun

a)

siitä on tehty ennen markkinointivuoden loppua toimitussopimus sellaisen tuottajan ja käyttäjän välillä, joille molemmille on myönnetty hyväksyntä 101 i artiklan mukaisesti; sekä

| b) | se on toimitettu käyttäjälle viimeistään seuraavan markkinointivuoden 30 päivänä marraskuuta. |
| --- | --- |

b)

se on toimitettu käyttäjälle viimeistään seuraavan markkinointivuoden 30 päivänä marraskuuta.

2.
     
  Teknisen kehityksen huomioon ottamiseksi siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan luettelo tuotteista, joiden tuotannossa saa käyttää teollisuudelle tarkoitettua sokeria, isoglukoosia tai inuliinisiirappia.

Luettelo käsittää muun muassa seuraavat tuotteet:

| a) | bioetanoli, alkoholi, rommi, elävä hiiva sekä levitteiksi tarkoitettujen ja ”Rinse appelstroopiksi” jalostettavien siirappien määrät; |
| --- | --- |

a)

bioetanoli, alkoholi, rommi, elävä hiiva sekä levitteiksi tarkoitettujen ja ”Rinse appelstroopiksi” jalostettavien siirappien määrät;

| b) | tietyt teollisuustuotteet, jotka eivät sisällä sokeria mutta joiden valmistuksessa käytetään sokeria, isoglukoosia tai inuliinisiirappia; |
| --- | --- |

b)

tietyt teollisuustuotteet, jotka eivät sisällä sokeria mutta joiden valmistuksessa käytetään sokeria, isoglukoosia tai inuliinisiirappia;

| c) | tietyt kemian- tai lääketeollisuuden tuotteet, jotka sisältävät sokeria, isoglukoosia tai inuliinisiirappia. |
| --- | --- |

c)

tietyt kemian- tai lääketeollisuuden tuotteet, jotka sisältävät sokeria, isoglukoosia tai inuliinisiirappia.

Tarkistus 222

Ehdotus asetukseksi

101 n artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 101 n artikla |
| | Ylijäämäsokerin siirtäminen |
| | 1.
     
  Kukin yritys voi päättää siirtää sokeri-, isoglukoosi- tai inuliinisiirappikiintiönsä ylittävän tuotantonsa kokonaan tai osittain siten, että se luetaan seuraavan markkinointivuoden tuotantoon. Tätä koskeva päätös on peruuttamaton, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista. |
| | 2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetun päätöksen tehneiden yritysten on |
| | a) | ilmoitettava kyseiselle jäsenvaltiolle ennen tämän jäsenvaltion määrittämää päivämäärää: |

Komission teksti

Tarkistus

101 n artikla

Ylijäämäsokerin siirtäminen

1.
     
  Kukin yritys voi päättää siirtää sokeri-, isoglukoosi- tai inuliinisiirappikiintiönsä ylittävän tuotantonsa kokonaan tai osittain siten, että se luetaan seuraavan markkinointivuoden tuotantoon. Tätä koskeva päätös on peruuttamaton, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista.

2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetun päätöksen tehneiden yritysten on

a)

ilmoitettava kyseiselle jäsenvaltiolle ennen tämän jäsenvaltion määrittämää päivämäärää:

| | — | siirrettävän sokeriruo’on määrät kuluvan markkinointivuoden 1 päivän helmikuuta ja 15 päivän elokuuta välisenä aikana, |
| --- | --- | --- |

—

siirrettävän sokeriruo’on määrät kuluvan markkinointivuoden 1 päivän helmikuuta ja 15 päivän elokuuta välisenä aikana,

| | — | siirrettävän sokerin tai inuliinisiirapin muut määrät kuluvan markkinointivuoden 1 päivän helmikuuta ja 31 päivän elokuuta välisenä aikana; |
| --- | --- | --- |

—

siirrettävän sokerin tai inuliinisiirapin muut määrät kuluvan markkinointivuoden 1 päivän helmikuuta ja 31 päivän elokuuta välisenä aikana;

| b) | sitouduttava varastoimaan siirrettävät määrät omalla kustannuksellaan kuluvan markkinointivuoden loppuun asti. |
| --- | --- |

b)

sitouduttava varastoimaan siirrettävät määrät omalla kustannuksellaan kuluvan markkinointivuoden loppuun asti.

3.
     
  Jos yrityksen lopullinen tuotanto on kyseisenä markkinointivuonna pienempi kuin 1 kohdan mukaisen päätöksen tekohetkellä tehty arvio, siirrettyä määrää voidaan mukauttaa taannehtivasti viimeistään seuraavan markkinointivuoden 31 päivänä lokakuuta.

4.
     
  Siirrettyjä määriä pidetään ensimmäisinä seuraavan markkinointivuoden kiintiössä tuotettavina määrinä.

5.
     
  Markkinointivuoden aikana tämän artiklan mukaisesti varastoituun sokeriin ei saa soveltaa muita 16 tai 101 d artiklan mukaisia varastointitoimenpiteitä.

Tarkistus 223

Ehdotus asetukseksi

101 o artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 101 o artikla |
| | Ylijäämämaksu |
| | 1.
     
  Ylijäämämaksu peritään seuraavien tuotteiden määristä: |
| | a) | minä tahansa markkinointivuonna tuotettu ylijäämäsokeri, -isoglukoosi ja -inuliinisiirappi lukuun ottamatta seuraavan markkinointivuoden kiintiötuotantoon siirrettyjä ja 101 n artiklan mukaisesti varastoituja määriä tai 101 l artiklan c, d ja e alakohdassa tarkoitettuja määriä; |

Komission teksti

Tarkistus

101 o artikla

Ylijäämämaksu

1.
     
  Ylijäämämaksu peritään seuraavien tuotteiden määristä:

a)

minä tahansa markkinointivuonna tuotettu ylijäämäsokeri, -isoglukoosi ja -inuliinisiirappi lukuun ottamatta seuraavan markkinointivuoden kiintiötuotantoon siirrettyjä ja 101 n artiklan mukaisesti varastoituja määriä tai 101 l artiklan c, d ja e alakohdassa tarkoitettuja määriä;

| b) | teollisuudelle tarkoitettu sokeri, isoglukoosi ja inuliinisiirappi, josta ei ole 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen annettavilla täytäntöönpanosäädöksillä komission vahvistamaan määräpäivään mennessä toimitettu selvitystä, jonka mukaan se on valmistettu joksikin 101 m artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi tuotteeksi; |
| --- | --- |

b)

teollisuudelle tarkoitettu sokeri, isoglukoosi ja inuliinisiirappi, josta ei ole 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen annettavilla täytäntöönpanosäädöksillä komission vahvistamaan määräpäivään mennessä toimitettu selvitystä, jonka mukaan se on valmistettu joksikin 101 m artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi tuotteeksi;

| c) | sokeri, isoglukoosi ja inuliinisiirappi, joka on poistettu markkinoilta 101 n artiklan mukaisesti ja jonka osalta 101 d artiklan 3 kohdassa säädettyjä velvollisuuksia ei ole täytetty. |
| --- | --- |

c)

sokeri, isoglukoosi ja inuliinisiirappi, joka on poistettu markkinoilta 101 n artiklan mukaisesti ja jonka osalta 101 d artiklan 3 kohdassa säädettyjä velvollisuuksia ei ole täytetty.

2.
     
  Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan ylijäämämaksu riittävän korkealle tasolle, jotta estetään 1 kohdassa tarkoitettujen määrien kasaantuminen. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.
     
  Jäsenvaltion on perittävä 1 kohdassa tarkoitettu ylijäämämaksu alueelleen sijoittautuneilta yrityksiltä niiden 1 kohdassa tarkoitettujen tuotantomäärien mukaan, jotka on todettu näiden yritysten osalta kyseisenä markkinointivuonna.

Tarkistus 224

Ehdotus asetukseksi

101 p artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 101 p artikla |
| | Siirretty säädösvalta |
| | 1.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti tämän artiklan 2–6 kohdassa lueteltujen toimenpiteiden säätämiseksi. |
| | 2.
     
  Koska on tarpeellista varmistaa, että 101 i artiklassa tarkoitetut yritykset noudattavat velvollisuuksiaan, siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan yritysten hyväksynnän myöntämistä ja peruuttamista koskevat säännöt sekä hallinnollisia seuraamuksia koskevat perusteet. |
| | 3.
     
  Koska on tarpeellista ottaa huomioon sokerialan erityispiirteet ja varmistaa, että kaikkien osapuolten edut otetaan asianmukaisesti huomioon, siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan lisämääritelmät, jotka koskevat esimerkiksi sokerin, isoglukoosin ja inuliinisiirapin tuotantoa, jonkin yrityksen tuotantoa ja edellytyksiä, jotka liittyvät myyntiin syrjäisimmille alueille. |
| | 4.
     
  Koska on tarpeellista varmistaa, että sokerijuurikkaan viljelijät on liitetty tiiviisti päätökseen, joka koskee tietyn tuotantomäärän siirtämistä, siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan sokerin siirtämistä koskevat säännöt. |
| | 5.
     
  Koska on tarpeellista mukauttaa sokerijuurikkaan vähimmäishintaa silloin, kun sen todellinen laatu ei vastaa vakiolaatua, ja ottaa huomioon sokerialan erityispiirteet sekä varmistaa, että kaikkien osapuolten edut otetaan asianmukaisesti huomioon, siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan säännöt, jotka koskevat 101 g artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja korotuksia ja alennuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

101 p artikla

Siirretty säädösvalta

1.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti tämän artiklan 2–6 kohdassa lueteltujen toimenpiteiden säätämiseksi.

2.
     
  Koska on tarpeellista varmistaa, että 101 i artiklassa tarkoitetut yritykset noudattavat velvollisuuksiaan, siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan yritysten hyväksynnän myöntämistä ja peruuttamista koskevat säännöt sekä hallinnollisia seuraamuksia koskevat perusteet.

3.
     
  Koska on tarpeellista ottaa huomioon sokerialan erityispiirteet ja varmistaa, että kaikkien osapuolten edut otetaan asianmukaisesti huomioon, siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan lisämääritelmät, jotka koskevat esimerkiksi sokerin, isoglukoosin ja inuliinisiirapin tuotantoa, jonkin yrityksen tuotantoa ja edellytyksiä, jotka liittyvät myyntiin syrjäisimmille alueille.

4.
     
  Koska on tarpeellista varmistaa, että sokerijuurikkaan viljelijät on liitetty tiiviisti päätökseen, joka koskee tietyn tuotantomäärän siirtämistä, siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan sokerin siirtämistä koskevat säännöt.

5.
     
  Koska on tarpeellista mukauttaa sokerijuurikkaan vähimmäishintaa silloin, kun sen todellinen laatu ei vastaa vakiolaatua, ja ottaa huomioon sokerialan erityispiirteet sekä varmistaa, että kaikkien osapuolten edut otetaan asianmukaisesti huomioon, siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan säännöt, jotka koskevat 101 g artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja korotuksia ja alennuksia.

Tarkistus 225

Ehdotus asetukseksi

101 q artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 101 q artikla |
| | Täytäntöönpanovalta |
| | Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksillä 101 i artiklassa tarkoitettujen yritysten osalta säännöt, jotka koskevat |
| | a) | yritysten tekemiä hyväksymishakemuksia, hyväksyttyjen yritysten pitämiä rekistereitä ja tietoja, jotka hyväksyttyjen yritysten on toimitettava; |

Komission teksti

Tarkistus

101 q artikla

Täytäntöönpanovalta

Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksillä 101 i artiklassa tarkoitettujen yritysten osalta säännöt, jotka koskevat

a)

yritysten tekemiä hyväksymishakemuksia, hyväksyttyjen yritysten pitämiä rekistereitä ja tietoja, jotka hyväksyttyjen yritysten on toimitettava;

| b) | tarkastuksia, jotka jäsenvaltioiden on tehtävä hyväksytyille yrityksille; |
| --- | --- |

b)

tarkastuksia, jotka jäsenvaltioiden on tehtävä hyväksytyille yrityksille;

| c) | jäsenvaltioiden komissiolle ja hyväksytyille yrityksille osoittamia tiedonantoja; |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltioiden komissiolle ja hyväksytyille yrityksille osoittamia tiedonantoja;

| d) | raaka-aineiden toimittamista yrityksille, toimitussopimukset ja lähetysluettelot mukaan luettuina; |
| --- | --- |

d)

raaka-aineiden toimittamista yrityksille, toimitussopimukset ja lähetysluettelot mukaan luettuina;

| e) | vastaavuutta 101 l artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun sokerin suhteen; |
| --- | --- |

e)

vastaavuutta 101 l artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun sokerin suhteen;

| f) | syrjäisimpien alueiden erityistä hankintajärjestelmää; |
| --- | --- |

f)

syrjäisimpien alueiden erityistä hankintajärjestelmää;

| g) | edellä 101 l artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettua vientiä; |
| --- | --- |

g)

edellä 101 l artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettua vientiä;

| h) | jäsenvaltioiden yhteistyötä tehokkaiden tarkastusten varmistamiseksi; |
| --- | --- |

h)

jäsenvaltioiden yhteistyötä tehokkaiden tarkastusten varmistamiseksi;

| i) | edellä 101 n artiklassa säädettyjen päivämäärien muuttamista; |
| --- | --- |

i)

edellä 101 n artiklassa säädettyjen päivämäärien muuttamista;

| j) | ylijäämämäärän vahvistamista, tiedonantoja ja 101 o artiklassa tarkoitetun ylijäämämaksun suorittamista; |
| --- | --- |

j)

ylijäämämäärän vahvistamista, tiedonantoja ja 101 o artiklassa tarkoitetun ylijäämämaksun suorittamista;

| k) | 101 l artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettua kiintiön ulkopuolisen sokerin vapauttamista sisämarkkinoille; |
| --- | --- |

k)

101 l artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettua kiintiön ulkopuolisen sokerin vapauttamista sisämarkkinoille;

| l) | päätoimisten puhdistamojen luettelon hyväksymistä liitteessä II olevan I a osan 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

l)

päätoimisten puhdistamojen luettelon hyväksymistä liitteessä II olevan I a osan 12 kohdan mukaisesti.

Nämä täytäntöönpanosäännökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 226

Ehdotus asetukseksi

II osa – II osasto – II luku – 2 jakso – 1 alajakso (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | |

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus 227

Ehdotus asetukseksi

102 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on pidettävä viinitilarekisteriä, joka sisältää ajantasaiset tiedot tuotantokyvystä. | 1.   Jäsenvaltioiden on pidettävä viinitilarekisteriä, joka sisältää ajantasaiset tiedot tuotantokyvystä
  ja joka sisällytetään viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään osana yhteisen maatalouspolitiikan yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää
  . |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Jäsenvaltioiden on pidettävä viinitilarekisteriä, joka sisältää ajantasaiset tiedot tuotantokyvystä.

1.   Jäsenvaltioiden on pidettävä viinitilarekisteriä, joka sisältää ajantasaiset tiedot tuotantokyvystä
  ja joka sisällytetään viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään osana yhteisen maatalouspolitiikan yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää
  .

Tarkistus 228

Ehdotus asetukseksi

102 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.
     
  Komissio voi 1 päivän tammikuuta 2016 jälkeen päättää täytäntöönpanosäädöksellä, ettei tämän artiklan 1–3 kohtaa enää sovelleta. Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | Poistetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

5.
     
  Komissio voi 1 päivän tammikuuta 2016 jälkeen päättää täytäntöönpanosäädöksellä, ettei tämän artiklan 1–3 kohtaa enää sovelleta. Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Poistetaan.

Tarkistus 229

Ehdotus asetukseksi

102 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 102 a artikla |
| | Viinialasta vastaavat kansalliset viranomaiset |
| | 1.
     
  Jäsenvaltioiden on nimettävä yksi tai useampi viranomaistaho vastaamaan unionin säännösten noudattamista viinialalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen muita määräyksiä toimivaltaisten kansallisten viranomaisten määrittelystä. Jäsenvaltioiden on ennen kaikkea nimettävä ne laboratoriot, joilla on valtuudet suorittaa viinialan virallisia analyyseja. Nimettyjen laboratorioiden on täytettävä testilaboratorioita koskevat yleiset vaatimukset, jotka on määritelty asiakirjassa ISO/TEC 17025. |
| | 2.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 1 kohdassa tarkoitettujen viranomaisten ja laboratorioiden yhteystiedot. Komissio julkistaa nämä tiedot ja ajanmukaistaa niitä säännöllisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

102 a artikla

Viinialasta vastaavat kansalliset viranomaiset

1.
     
  Jäsenvaltioiden on nimettävä yksi tai useampi viranomaistaho vastaamaan unionin säännösten noudattamista viinialalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen muita määräyksiä toimivaltaisten kansallisten viranomaisten määrittelystä. Jäsenvaltioiden on ennen kaikkea nimettävä ne laboratoriot, joilla on valtuudet suorittaa viinialan virallisia analyyseja. Nimettyjen laboratorioiden on täytettävä testilaboratorioita koskevat yleiset vaatimukset, jotka on määritelty asiakirjassa ISO/TEC 17025.

2.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 1 kohdassa tarkoitettujen viranomaisten ja laboratorioiden yhteystiedot. Komissio julkistaa nämä tiedot ja ajanmukaistaa niitä säännöllisesti.

Tarkistus 230

Ehdotus asetukseksi

II osa – II osasto – II luku – 2 jakso – 1 a alajakso (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | |

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus 231

Ehdotus asetukseksi

103 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 103 a artikla |
| | Kesto |
| | Tätä alajaksoa sovelletaan markkinointivuoden 2029/2030 loppuun. |

Komission teksti

Tarkistus

103 a artikla

Kesto

Tätä alajaksoa sovelletaan markkinointivuoden 2029/2030 loppuun.

Tarkistus 232

Ehdotus asetukseksi

103 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 103 b artikla |
| | Viiniköynnösten istutuskielto |
| | 1.
     
  Jäljempänä olevan 63 artiklan 2 kohdan mukaisesti luokiteltavien rypälelajikkeiden istutus kielletään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 63 artiklan ja erityisesti sen 4 kohdan soveltamista. |
| | 2.
     
  Myös 63 artiklan 2 kohdan mukaisesti luokiteltavien rypälelajikkeiden varttaminen muihin kuin kyseisessä artiklassa tarkoitettuihin rypälelajikkeisiin kielletään. |
| | 3.
     
  Sen estämättä, mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, istutukset ja varttamiset sallitaan, jos ne liittyvät |
| | a) | 103 c artiklassa säädettyyn uuden viljelmän istutusoikeuteen; |

Komission teksti

Tarkistus

103 b artikla

Viiniköynnösten istutuskielto

1.
     
  Jäljempänä olevan 63 artiklan 2 kohdan mukaisesti luokiteltavien rypälelajikkeiden istutus kielletään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 63 artiklan ja erityisesti sen 4 kohdan soveltamista.

2.
     
  Myös 63 artiklan 2 kohdan mukaisesti luokiteltavien rypälelajikkeiden varttaminen muihin kuin kyseisessä artiklassa tarkoitettuihin rypälelajikkeisiin kielletään.

3.
     
  Sen estämättä, mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, istutukset ja varttamiset sallitaan, jos ne liittyvät

a)

103 c artiklassa säädettyyn uuden viljelmän istutusoikeuteen;

| b) | 103 d artiklassa säädettyyn uudelleenistutusoikeuteen; |
| --- | --- |

b)

103 d artiklassa säädettyyn uudelleenistutusoikeuteen;

| c) | 103 e ja 103 f artiklassa säädettyyn varannosta myönnettävään istutusoikeuteen. |
| --- | --- |

c)

103 e ja 103 f artiklassa säädettyyn varannosta myönnettävään istutusoikeuteen.

4.
     
  Edellä 3 kohdassa tarkoitetut istutusoikeudet myönnetään hehtaareina.

Tarkistus 233

Ehdotus asetukseksi

103 c artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 103 c artikla |
| | Uusien viljelmien istutusoikeudet |
| | 1.
     
  Jäsenvaltiot voivat myöntää uusien viljelmien istutusoikeuksia tuottajille sellaisten alueiden osalta |
| | a) | jotka on tarkoitettu uusille viljelmille, kun kyseessä on yleisen edun vuoksi toteutettavaa maanjakoa tai pakkolunastusta koskevat toimenpiteet, jotka hyväksytään voimassa olevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti; |

Komission teksti

Tarkistus

103 c artikla

Uusien viljelmien istutusoikeudet

1.
     
  Jäsenvaltiot voivat myöntää uusien viljelmien istutusoikeuksia tuottajille sellaisten alueiden osalta

a)

jotka on tarkoitettu uusille viljelmille, kun kyseessä on yleisen edun vuoksi toteutettavaa maanjakoa tai pakkolunastusta koskevat toimenpiteet, jotka hyväksytään voimassa olevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti;

| b) | jotka on tarkoitettu kokeellisiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

b)

jotka on tarkoitettu kokeellisiin tarkoituksiin;

| c) | jotka on tarkoitettu emoviiniköynnösten varttamisoksien kasvatukseen; tai |
| --- | --- |

c)

jotka on tarkoitettu emoviiniköynnösten varttamisoksien kasvatukseen; tai

| d) | joista saatavat viini tai viinituotteet on tarkoitettu yksinomaan viininviljelijän talouden omaan kulutukseen. |
| --- | --- |

d)

joista saatavat viini tai viinituotteet on tarkoitettu yksinomaan viininviljelijän talouden omaan kulutukseen.

2.
     
  Uusien viljelmien istutusoikeudet on käytettävä

| a) | sen tuottajan toimesta, jolle ne on myönnetty; |
| --- | --- |

a)

sen tuottajan toimesta, jolle ne on myönnetty;

| b) | ennen niiden myöntämisvuotta seuraavan toisen viinivuoden päättymistä; |
| --- | --- |

b)

ennen niiden myöntämisvuotta seuraavan toisen viinivuoden päättymistä;

| c) | niihin tarkoituksiin, joihin ne on myönnetty. |
| --- | --- |

c)

niihin tarkoituksiin, joihin ne on myönnetty.

Tarkistus 234

Ehdotus asetukseksi

103 d artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 103 d artikla |
| | Uudelleenistutusoikeudet |
| | 1.
     
  Jäsenvaltioiden on myönnettävä paikkausistutusoikeuksia tuottajille, jotka ovat raivanneet viiniköynnöstä kasvavan alan. |
| | Raivatut alat, joista on myönnetty raivauspalkkiota asetuksen (EY) N:o 1234/2007 II osan I osaston III luvun IV a jakson III alajakson mukaisesti, eivät kuitenkaan luo uudelleenistutusoikeuksia. |
| | 2.
     
  Jäsenvaltiot voivat myöntää uudelleenistutusoikeuksia tuottajille, jotka sitoutuvat raivaamaan viiniköynnöstä kasvavan alan. Tällöin sitoumuksenalainen ala on raivattava kolmen vuoden kuluessa siitä, kun uudet viiniköynnökset, joihin on myönnetty uudelleenistutusoikeudet, on istutettu. |
| | 3.
     
  Myönnettyjen uudelleenistutusoikeuksien on vastattava raivatun alan todellista satotasoa. |
| | 4.
     
  Uudelleenistutusoikeudet on käytettävä tilalla, jolle ne on myönnetty. Jäsenvaltiot voivat lisäksi säätää, että uudelleenistutusoikeuksia saa käyttää ainoastaan raivatuilla alueilla. |
| | 5.
     
  Poiketen siitä, mitä 4 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi päättää, että uudelleenistutusoikeus voidaan siirtää kokonaan tai osittain toiselle tilalle samassa jäsenvaltiossa seuraavissa tapauksissa: |
| | a) | osa kyseisestä tilasta siirretään tälle toiselle tilalle; |

Komission teksti

Tarkistus

103 d artikla

Uudelleenistutusoikeudet

1.
     
  Jäsenvaltioiden on myönnettävä paikkausistutusoikeuksia tuottajille, jotka ovat raivanneet viiniköynnöstä kasvavan alan.

Raivatut alat, joista on myönnetty raivauspalkkiota asetuksen (EY) N:o 1234/2007 II osan I osaston III luvun IV a jakson III alajakson mukaisesti, eivät kuitenkaan luo uudelleenistutusoikeuksia.

2.
     
  Jäsenvaltiot voivat myöntää uudelleenistutusoikeuksia tuottajille, jotka sitoutuvat raivaamaan viiniköynnöstä kasvavan alan. Tällöin sitoumuksenalainen ala on raivattava kolmen vuoden kuluessa siitä, kun uudet viiniköynnökset, joihin on myönnetty uudelleenistutusoikeudet, on istutettu.

3.
     
  Myönnettyjen uudelleenistutusoikeuksien on vastattava raivatun alan todellista satotasoa.

4.
     
  Uudelleenistutusoikeudet on käytettävä tilalla, jolle ne on myönnetty. Jäsenvaltiot voivat lisäksi säätää, että uudelleenistutusoikeuksia saa käyttää ainoastaan raivatuilla alueilla.

5.
     
  Poiketen siitä, mitä 4 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi päättää, että uudelleenistutusoikeus voidaan siirtää kokonaan tai osittain toiselle tilalle samassa jäsenvaltiossa seuraavissa tapauksissa:

a)

osa kyseisestä tilasta siirretään tälle toiselle tilalle;

| b) | toisen tilan alat on tarkoitettu |
| --- | --- |

b)

toisen tilan alat on tarkoitettu

| | i) | sellaisten viinien tuotantoon, joilla on suojattu alkuperänimitys tai suojattu maantieteellinen merkintä, tai |
| --- | --- | --- |

i)

sellaisten viinien tuotantoon, joilla on suojattu alkuperänimitys tai suojattu maantieteellinen merkintä, tai

| | ii) | viiniköynnösten perusrunkojen emokasvien kasvatukseen. |
| --- | --- | --- |

ii)

viiniköynnösten perusrunkojen emokasvien kasvatukseen.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ensimmäisessä alakohdassa säädettyjen poikkeuksien soveltaminen ei johda tuotantokyvyn yleiseen kasvuun niiden alueella varsinkaan silloin, kun siirtäminen tapahtuu kastelemattomilta aloilta kastelluille aloille.

6.
     
  Edellä 1–5 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin uudelleenistutusoikeuksien kaltaisiin oikeuksiin, jotka on saatu unionin tai kansallisen aiemman lainsäädännön nojalla.

7.
     
  Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti myönnetyt uudelleenistutusoikeudet on käytettävä siinä säädetyissä määräajoissa.

Tarkistus 235

Ehdotus asetukseksi

103 e artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 103 e artikla |
| | Istutusoikeuksien kansallinen ja alueellinen varanto |
| | 1.
     
  Jäsenvaltioiden on tuotantokyvyn hallinnoinnin parantamiseksi luotava istutusoikeuksien kansallinen tai alueellinen varanto. |
| | 2.
     
  Jäsenvaltiot, jotka ovat luoneet istutusoikeuksien kansallisen tai alueellisen varannon asetuksen (EY) N:o 1493/1999 mukaisesti, voivat säilyttää varantonsa niin kauan kuin ne soveltavat istutusoikeuksien siirtymäjärjestelyä tämän alajakson mukaisesti. |
| | 3.
     
  Seuraavat istutusoikeudet on siirrettävä kansalliseen tai alueelliseen varantoon, jos niitä ei käytetä säädetyssä määräajassa: |
| | a) | uusien viljelmien istutusoikeudet; |

Komission teksti

Tarkistus

103 e artikla

Istutusoikeuksien kansallinen ja alueellinen varanto

1.
     
  Jäsenvaltioiden on tuotantokyvyn hallinnoinnin parantamiseksi luotava istutusoikeuksien kansallinen tai alueellinen varanto.

2.
     
  Jäsenvaltiot, jotka ovat luoneet istutusoikeuksien kansallisen tai alueellisen varannon asetuksen (EY) N:o 1493/1999 mukaisesti, voivat säilyttää varantonsa niin kauan kuin ne soveltavat istutusoikeuksien siirtymäjärjestelyä tämän alajakson mukaisesti.

3.
     
  Seuraavat istutusoikeudet on siirrettävä kansalliseen tai alueelliseen varantoon, jos niitä ei käytetä säädetyssä määräajassa:

a)

uusien viljelmien istutusoikeudet;

| b) | uudelleenistutusoikeudet; |
| --- | --- |

b)

uudelleenistutusoikeudet;

| c) | varannosta myönnetyt istutusoikeudet. |
| --- | --- |

c)

varannosta myönnetyt istutusoikeudet.

4.
     
  Tuottajat voivat siirtää uudelleenistutusoikeuksia kansalliseen tai alueelliseen varantoon. Jäsenvaltioiden on määriteltävä siirron edellytykset ja siitä kansallisista varoista tuottajille mahdollisesti maksettava korvaus ottaen huomion asianomaisten oikeutetut edut.

5.
     
  Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta varantojärjestelmää, jos ne voivat osoittaa alueellaan jo olevan tehokas vaihtoehtoinen järjestelmä istutusoikeuksien hallinnoimiseksi. Vaihtoehtoinen järjestelmä voi poiketa tämän alajakson asiaa koskevista säännöksistä.

Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan myös jäsenvaltioihin, jotka lopettavat asetuksen (EY) N:o 1493/1999 mukaisesti perustetun kansallisen tai alueellisen varannon toiminnan.

Tarkistus 236

Ehdotus asetukseksi

103 f artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 103 f artikla |
| | Istutusoikeuksien myöntäminen varannosta |
| | 1.
     
  Jäsenvaltiot voivat myöntää varannosta oikeuksia |
| | a) | maksutta enintään 40-vuotiaille tuottajille, joilla on riittävä ammattitaito ja pätevyys ja jotka ovat perustamassa ensimmäistä tilaansa maatalousyrittäjänä; |

Komission teksti

Tarkistus

103 f artikla

Istutusoikeuksien myöntäminen varannosta

1.
     
  Jäsenvaltiot voivat myöntää varannosta oikeuksia

a)

maksutta enintään 40-vuotiaille tuottajille, joilla on riittävä ammattitaito ja pätevyys ja jotka ovat perustamassa ensimmäistä tilaansa maatalousyrittäjänä;

| b) | kansallisiin tai tapauksen mukaan alueellisiin varoihin suoritettavaa maksua vastaan tuottajille, jotka aikovat käyttää oikeudet sellaisten viinitilojen istuttamiseen, joiden tuotteilla on taatut markkinat. |
| --- | --- |

b)

kansallisiin tai tapauksen mukaan alueellisiin varoihin suoritettavaa maksua vastaan tuottajille, jotka aikovat käyttää oikeudet sellaisten viinitilojen istuttamiseen, joiden tuotteilla on taatut markkinat.

Jäsenvaltioiden on määriteltävä vahvistamisperusteet ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun maksun määrälle, joka voi vaihdella kyseessä olevan viinitilan aiotun lopputuotteen mukaan ja sen mukaan, paljonko on jäljellä siirtymäkautta, jonka aikana sovelletaan 103 b artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyä uusien viljelmien istutuskieltoa.

2.
     
  Kun varannosta myönnettyjä istutusoikeuksia käytetään, jäsenvaltioiden on varmistettava, että

| a) | sijainti sekä käytettävät lajikkeet ja viljelymenetelmät ovat sellaisia, että niillä voidaan taata tuotannon mukautuvan markkinoiden vaatimuksiin; |
| --- | --- |

a)

sijainti sekä käytettävät lajikkeet ja viljelymenetelmät ovat sellaisia, että niillä voidaan taata tuotannon mukautuvan markkinoiden vaatimuksiin;

| b) | sadot vastaavat alueen keskiarvoa erityisesti silloin, kun kastelemattomilta aloilta peräisin olevat istutusoikeudet käytetään kastelluilla aloilla. |
| --- | --- |

b)

sadot vastaavat alueen keskiarvoa erityisesti silloin, kun kastelemattomilta aloilta peräisin olevat istutusoikeudet käytetään kastelluilla aloilla.

3.
     
  Varannosta myönnetyt istutusoikeudet, joita ei ole käytetty ennen niiden myöntämisvuotta seuraavan toisen viinivuoden päättymistä, menetetään ja ne siirretään takaisin varantoon.

4.
     
  Varannossa olevat istutusoikeudet, joita ei ole myönnetty ennen niiden varantoon siirtämisvuotta seuraavan viidennen viinivuoden päättymistä, raukeavat.

5.
     
  Jos jäsenvaltiossa on alueellisia varantoja, se voi antaa sääntöjä, joissa sallitaan istutusoikeuksien siirto alueellisten varantojen välillä. Jos jäsenvaltiossa on sekä alueellisia että kansallisia varantoja, se voi myös sallia kyseisten varantojen väliset siirrot.

Siirroissa voidaan soveltaa vähennyskerrointa.

Tarkistus 237

Ehdotus asetukseksi

103 g artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 103 g artikla |
| | Vähimmäissääntö |
| | Tätä alajaksoa ei sovelleta jäsenvaltioissa, joissa ei ole sovellettu yhteisön istutusoikeuksien järjestelyä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2007. |

Komission teksti

Tarkistus

103 g artikla

Vähimmäissääntö

Tätä alajaksoa ei sovelleta jäsenvaltioissa, joissa ei ole sovellettu yhteisön istutusoikeuksien järjestelyä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2007.

Tarkistus 238

Ehdotus asetukseksi

103 h artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 103 h artikla |
| | Tiukemmat kansalliset säännöt |
| | Jäsenvaltiot voivat vahvistaa uusien viljelmien istutusoikeuksien tai uudelleenistutusoikeuksien myöntämisen osalta tiukempia kansallisia sääntöjä. Jäsenvaltiot saavat vaatia, että hakemuksia ja niihin sisällytettäviä tietoja on täydennettävä muilla tuotantokyvyn kehityksen seurantaan tarvittavilla tiedoilla. |

Komission teksti

Tarkistus

103 h artikla

Tiukemmat kansalliset säännöt

Jäsenvaltiot voivat vahvistaa uusien viljelmien istutusoikeuksien tai uudelleenistutusoikeuksien myöntämisen osalta tiukempia kansallisia sääntöjä. Jäsenvaltiot saavat vaatia, että hakemuksia ja niihin sisällytettäviä tietoja on täydennettävä muilla tuotantokyvyn kehityksen seurantaan tarvittavilla tiedoilla.

Tarkistus 239

Ehdotus asetukseksi

103 i artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 103 i artikla |
| | Siirretty säädösvalta |
| | 1.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti tämän artiklan 2–4 kohdassa lueteltujen toimenpiteiden säätämiseksi. |
| | 2.
     
  Ottaen huomioon tarve välttää tuotantokyvyn kasvu siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla voidaan |
| | a) | laatia luettelon tilanteista, joissa raivaus ei luo uudelleenistutusoikeuksia; |

Komission teksti

Tarkistus

103 i artikla

Siirretty säädösvalta

1.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti tämän artiklan 2–4 kohdassa lueteltujen toimenpiteiden säätämiseksi.

2.
     
  Ottaen huomioon tarve välttää tuotantokyvyn kasvu siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla voidaan

a)

laatia luettelon tilanteista, joissa raivaus ei luo uudelleenistutusoikeuksia;

| b) | antaa säännöt istutusoikeuksien siirroista varantojen välillä; |
| --- | --- |

b)

antaa säännöt istutusoikeuksien siirroista varantojen välillä;

| c) | kieltää sellaisen viinin tai sellaisten viinituotteiden kaupan pitämisen, joka tai jotka on tarkoitettu yksinomaan viininviljelijän perheen omaan kulutukseen. |
| --- | --- |

c)

kieltää sellaisen viinin tai sellaisten viinituotteiden kaupan pitämisen, joka tai jotka on tarkoitettu yksinomaan viininviljelijän perheen omaan kulutukseen.

3.
     
  Koska on tarpeellista huolehtia raivausta harjoittavien tuottajien tasavertaisesta kohtelusta, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan säännöt raivauksen tehokkuuden varmistamiseksi silloin, kun myönnetään uudelleenistutusoikeuksia.

4.
     
  Koska on tarpeellista suojata unionin varoja sekä unionin viinin tunnistaminen, lähtöpaikka ja laatu, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla voidaan

| a) | säätää sellaisen jäsenvaltioiden keräämiin näytteisiin perustuvan isotooppitietoja sisältävän tietokannan perustamisesta, joka auttaa havaitsemaan petoksia, sekä jäsenvaltioiden omia tietokantoja koskevista säännöistä; |
| --- | --- |

a)

säätää sellaisen jäsenvaltioiden keräämiin näytteisiin perustuvan isotooppitietoja sisältävän tietokannan perustamisesta, joka auttaa havaitsemaan petoksia, sekä jäsenvaltioiden omia tietokantoja koskevista säännöistä;

| b) | antaa sääntöjä valvontaelimistä ja niiden keskinäisestä avunannosta; |
| --- | --- |

b)

antaa sääntöjä valvontaelimistä ja niiden keskinäisestä avunannosta;

| c) | antaa sääntöjä jäsenvaltioiden saamien tulosten yleisestä käytöstä; |
| --- | --- |

c)

antaa sääntöjä jäsenvaltioiden saamien tulosten yleisestä käytöstä;

| d) | antaa sääntöjä seuraamusten soveltamisesta poikkeuksellisissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

d)

antaa sääntöjä seuraamusten soveltamisesta poikkeuksellisissa olosuhteissa.

Tarkistus 240

Ehdotus asetukseksi

103 j artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 103 j artikla |
| | Täytäntöönpanovalta |
| | Komissio voi antaa tähän alajaksoon liittyvät kaikki tarvittavat täytäntöönpanosäädökset mukaan lukien säännöt, jotka koskevat |
| | a) | uusien istutusoikeuksien myöntämistä, kirjaamis- ja tiedoksiantovelvollisuudet mukaan luettuina; |

Komission teksti

Tarkistus

103 j artikla

Täytäntöönpanovalta

Komissio voi antaa tähän alajaksoon liittyvät kaikki tarvittavat täytäntöönpanosäädökset mukaan lukien säännöt, jotka koskevat

a)

uusien istutusoikeuksien myöntämistä, kirjaamis- ja tiedoksiantovelvollisuudet mukaan luettuina;

| b) | uudelleenistutusoikeuksien siirtoa, vähennyskerroin mukaan luettuna; |
| --- | --- |

b)

uudelleenistutusoikeuksien siirtoa, vähennyskerroin mukaan luettuna;

| c) | jäsenvaltioiden pitämiä rekistereitä ja komissiolle osoitettavia tiedonantoja, varantojärjestelmän mahdollinen valinta mukaan luettuna; |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltioiden pitämiä rekistereitä ja komissiolle osoitettavia tiedonantoja, varantojärjestelmän mahdollinen valinta mukaan luettuna;

| d) | istutusoikeuksien myöntämistä varannosta; |
| --- | --- |

d)

istutusoikeuksien myöntämistä varannosta;

| e) | jäsenvaltioiden tekemiä tarkastuksia ja tällaisia tarkastuksia koskevien tietojen toimittamista komissiolle. |
| --- | --- |

e)

jäsenvaltioiden tekemiä tarkastuksia ja tällaisia tarkastuksia koskevien tietojen toimittamista komissiolle.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 241

Ehdotus asetukseksi

104 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 104 artikla | Poistetaan. |
| Sopimussuhteet maito- ja maitotuotealalla | |
| 1.
     
  Jos jäsenvaltio päättää, että kustakin raakamaidon toimituksesta tuottajalta raakamaidon jalostajalle on laadittava osapuolten välinen kirjallinen sopimus, sopimuksen on täytettävä 2 kohdassa vahvistetut edellytykset. | |
| Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa asianomaisen jäsenvaltion on myös päätettävä, että jos raakamaidon toimitus tapahtuu yhden tai useamman kerääjän välityksellä, toimituksen kustakin vaiheesta on oltava tällainen osapuolten välinen sopimus. Tässä tarkoituksessa ”kerääjällä” tarkoitetaan yritystä, joka kuljettaa raakamaidon tuottajalta tai toiselta kerääjältä raakamaidon jalostajalle tai toiselle kerääjälle, ja raakamaidon omistusoikeus siirtyy kussakin tapauksessa. | |
| 2.
     
  Sopimukseen sovelletaan seuraavaa: | |
| a) | se on tehtävä ennen toimitusta; |

Komission teksti

Tarkistus

104 artikla

Poistetaan.

Sopimussuhteet maito- ja maitotuotealalla

1.
     
  Jos jäsenvaltio päättää, että kustakin raakamaidon toimituksesta tuottajalta raakamaidon jalostajalle on laadittava osapuolten välinen kirjallinen sopimus, sopimuksen on täytettävä 2 kohdassa vahvistetut edellytykset.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa asianomaisen jäsenvaltion on myös päätettävä, että jos raakamaidon toimitus tapahtuu yhden tai useamman kerääjän välityksellä, toimituksen kustakin vaiheesta on oltava tällainen osapuolten välinen sopimus. Tässä tarkoituksessa ”kerääjällä” tarkoitetaan yritystä, joka kuljettaa raakamaidon tuottajalta tai toiselta kerääjältä raakamaidon jalostajalle tai toiselle kerääjälle, ja raakamaidon omistusoikeus siirtyy kussakin tapauksessa.

2.
     
  Sopimukseen sovelletaan seuraavaa:

a)

se on tehtävä ennen toimitusta;

| b) | se on tehtävä kirjallisesti; ja |
| --- | --- |

b)

se on tehtävä kirjallisesti; ja

| c) | siihen on sisällyttävä erityisesti seuraavat tiedot: |
| --- | --- |

c)

siihen on sisällyttävä erityisesti seuraavat tiedot:

| | i) | toimituksesta maksettava hinta, |
| --- | --- | --- |

i)

toimituksesta maksettava hinta,

| | | — | jonka on oltava kiinteä ja sopimuksessa vahvistettu, ja/tai |
| --- | --- | --- | --- |

—

jonka on oltava kiinteä ja sopimuksessa vahvistettu, ja/tai

| | | — | joka vaihtelee ainoastaan sopimuksessa mainittujen tekijöiden perusteella; näitä tekijöitä ovat erityisesti markkinaindikaattoreiden perusteella arvioitu markkinatilanteen kehitys, toimitetut määrät ja toimitetun raakamaidon laatu tai koostumus; |
| --- | --- | --- | --- |

—

joka vaihtelee ainoastaan sopimuksessa mainittujen tekijöiden perusteella; näitä tekijöitä ovat erityisesti markkinaindikaattoreiden perusteella arvioitu markkinatilanteen kehitys, toimitetut määrät ja toimitetun raakamaidon laatu tai koostumus;

| | ii) | määrä, joka voidaan toimittaa ja/tai on toimitettava, sekä toimitusten ajankohta; |
| --- | --- | --- |

ii)

määrä, joka voidaan toimittaa ja/tai on toimitettava, sekä toimitusten ajankohta;

| | iii) | sopimuksen kesto, joka voi olla määräämätön, mutta sopimukseen on tällöin sisällytettävä irtisanomislauseke. |
| --- | --- | --- |

iii)

sopimuksen kesto, joka voi olla määräämätön, mutta sopimukseen on tällöin sisällytettävä irtisanomislauseke.

3.
     
  Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, sopimusta ei vaadita silloin, kun jalostaja, jolle tuottaja toimittaa raakamaidon, on osuuskunta, johon tämä tuottaja kuuluu, ja kyseisen osuuskunnan perussääntöihin sisältyy määräyksiä, jotka vaikutukseltaan vastaavat 2 kohdan a, b ja c kohdassa vahvistettuja säännöksiä.

4.
     
  Kaikista tuottajan, kerääjän tai jalostajan tekemien raakamaidon toimitusta koskevien sopimusten osatekijöistä, 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut osatekijät mukaan lukien, voidaan vapaasti neuvotella osapuolten kesken.

5.
     
  Komissio voi tämän artiklan yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi hyväksyä tarvittavat toimenpiteet täytäntöönpanosäädöksillä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 242

Ehdotus asetukseksi

104 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 104 a artikla |
| | Sopimussuhteet maito- ja maitotuotealalla |
| | 1.
     
  Jos jäsenvaltio päättää, että jokaisen sen alueella tapahtuvan raakamaidon toimituksen tuottajalta raakamaidon jalostajalle on kuuluttava osapuolten välisen kirjallisen sopimuksen piiriin, ja/tai päättää, että ensiostajan on tehtävä kirjallinen tarjous tuottajan toimittamaa raakamaitoa koskevan sopimuksen tekemisestä, tällaisen sopimuksen ja/tai tarjouksen sopimuksen tekemisestä on täytettävä 2 kohdassa säädetyt edellytykset. |
| | Jos jäsenvaltio päättää, että raakamaidon toimitusten tuottajalta raakamaidon jalostajalle on kuuluttava osapuolten välisen kirjallisen sopimuksen piiriin, sen on myös päätettävä, mikä toimituksen vaihe kuuluu tai mitkä toimituksen vaiheet kuuluvat tällaisen sopimuksen piiriin, jos raakamaidon toimitus tapahtuu yhden tai useamman kerääjän toimesta. Tässä artiklassa ”kerääjällä” tarkoitetaan yritystä, joka kuljettaa raakamaidon tuottajalta tai toiselta kerääjältä raakamaidon jalostajalle tai toiselle kerääjälle, jos raakamaidon omistusoikeus siirtyy kussakin tapauksessa. |
| | 2.
     
  Sopimusta ja/tai tarjousta sopimuksen tekemisestä koskevat seuraavat ehdot: |
| | a) | se on tehtävä ennen toimitusta; |

Komission teksti

Tarkistus

104 a artikla

Sopimussuhteet maito- ja maitotuotealalla

1.
     
  Jos jäsenvaltio päättää, että jokaisen sen alueella tapahtuvan raakamaidon toimituksen tuottajalta raakamaidon jalostajalle on kuuluttava osapuolten välisen kirjallisen sopimuksen piiriin, ja/tai päättää, että ensiostajan on tehtävä kirjallinen tarjous tuottajan toimittamaa raakamaitoa koskevan sopimuksen tekemisestä, tällaisen sopimuksen ja/tai tarjouksen sopimuksen tekemisestä on täytettävä 2 kohdassa säädetyt edellytykset.

Jos jäsenvaltio päättää, että raakamaidon toimitusten tuottajalta raakamaidon jalostajalle on kuuluttava osapuolten välisen kirjallisen sopimuksen piiriin, sen on myös päätettävä, mikä toimituksen vaihe kuuluu tai mitkä toimituksen vaiheet kuuluvat tällaisen sopimuksen piiriin, jos raakamaidon toimitus tapahtuu yhden tai useamman kerääjän toimesta. Tässä artiklassa ”kerääjällä” tarkoitetaan yritystä, joka kuljettaa raakamaidon tuottajalta tai toiselta kerääjältä raakamaidon jalostajalle tai toiselle kerääjälle, jos raakamaidon omistusoikeus siirtyy kussakin tapauksessa.

2.
     
  Sopimusta ja/tai tarjousta sopimuksen tekemisestä koskevat seuraavat ehdot:

a)

se on tehtävä ennen toimitusta;

| b) | se on tehtävä kirjallisesti; ja |
| --- | --- |

b)

se on tehtävä kirjallisesti; ja

| c) | siihen on sisällyttävä erityisesti seuraavat tiedot: |
| --- | --- |

c)

siihen on sisällyttävä erityisesti seuraavat tiedot:

| | i) | toimituksesta maksettava hinta, |
| --- | --- | --- |

i)

toimituksesta maksettava hinta,

| | | — | jonka on oltava kiinteä ja sopimuksessa vahvistettu, ja/tai |
| --- | --- | --- | --- |

—

jonka on oltava kiinteä ja sopimuksessa vahvistettu, ja/tai

| | | — | joka lasketaan yhdistämällä erilaisia sopimuksessa mainittuja tekijöitä, joita voivat olla markkinaindikaattorit, jotka heijastelevat markkinaolojen vaihtelua, toimitetut määrät ja toimitetun raakamaidon laatu tai koostumus; |
| --- | --- | --- | --- |

—

joka lasketaan yhdistämällä erilaisia sopimuksessa mainittuja tekijöitä, joita voivat olla markkinaindikaattorit, jotka heijastelevat markkinaolojen vaihtelua, toimitetut määrät ja toimitetun raakamaidon laatu tai koostumus;

| | ii) | raakamaidon määrä, joka voidaan toimittaa ja/tai on toimitettava, sekä tällaisten toimitusten ajankohta; |
| --- | --- | --- |

ii)

raakamaidon määrä, joka voidaan toimittaa ja/tai on toimitettava, sekä tällaisten toimitusten ajankohta;

| | iii) | sopimuksen kesto, jolloin sopimus voi olla joko määräaikainen tai toistaiseksi voimassa oleva siten, että sopimukseen sisällytetään irtisanomislauseke; |
| --- | --- | --- |

iii)

sopimuksen kesto, jolloin sopimus voi olla joko määräaikainen tai toistaiseksi voimassa oleva siten, että sopimukseen sisällytetään irtisanomislauseke;

| | iv) | maksuaikoja ja -menettelyjä koskevat yksityiskohtaiset tiedot; |
| --- | --- | --- |

iv)

maksuaikoja ja -menettelyjä koskevat yksityiskohtaiset tiedot;

| | v) | raakamaidon keräämistä tai toimittamista koskevat järjestelyt; sekä |
| --- | --- | --- |

v)

raakamaidon keräämistä tai toimittamista koskevat järjestelyt; sekä

| | vi) | ylivoimaisen esteen sattuessa sovellettavat säännöt. |
| --- | --- | --- |

vi)

ylivoimaisen esteen sattuessa sovellettavat säännöt.

3.
     
  Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, sopimusta ja/tai tarjousta sopimuksen tekemisestä ei vaadita silloin, kun tuottaja toimittaa raakamaidon osuuskunnalle, jonka jäsen tuottaja on, jos kyseisen osuuskunnan sääntöihin tai näillä säännöillä vahvistettuihin taikka niistä johdettuihin sääntöihin ja päätöksiin sisältyy määräyksiä, jotka vaikutukseltaan vastaavat 2 kohdan a, b ja c alakohdan säännöksiä.

4.
     
  Kaikista raakamaidon tuottajien, kerääjien tai jalostajien tekemien raakamaidon toimitusta koskevien sopimusten ehdoista, 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut ehdot mukaan luettuina, voidaan vapaasti neuvotella osapuolten kesken.

Sen estämättä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään,

| i) | jos jäsenvaltio päättää tehdä raakamaidon toimituksia koskevat kirjalliset sopimukset pakollisiksi tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti, se voi määrittää vähimmäiskeston, jota sovelletaan ainoastaan tuottajan ja raakamaidon ensiostajan välisiin kirjallisiin sopimuksiin. Tämän vähimmäiskeston on oltava vähintään kuusi kuukautta, eikä se saa haitata sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa, ja/tai |
| --- | --- |

i)

jos jäsenvaltio päättää tehdä raakamaidon toimituksia koskevat kirjalliset sopimukset pakollisiksi tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti, se voi määrittää vähimmäiskeston, jota sovelletaan ainoastaan tuottajan ja raakamaidon ensiostajan välisiin kirjallisiin sopimuksiin. Tämän vähimmäiskeston on oltava vähintään kuusi kuukautta, eikä se saa haitata sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa, ja/tai

| ii) | jos jäsenvaltio päättää, että raakamaidon ensiostajan on 1 kohdan mukaisesti tehtävä tuottajalle kirjallinen tarjous sopimuksen tekemisestä, se voi säätää, että tarjouksen on sisällettävä kansallisessa lainsäädännössä tältä osin vahvistettu sopimuksen vähimmäiskesto. Tällaisen vähimmäiskeston on oltava vähintään kuusi kuukautta, eikä se saa haitata sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa. |
| --- | --- |

ii)

jos jäsenvaltio päättää, että raakamaidon ensiostajan on 1 kohdan mukaisesti tehtävä tuottajalle kirjallinen tarjous sopimuksen tekemisestä, se voi säätää, että tarjouksen on sisällettävä kansallisessa lainsäädännössä tältä osin vahvistettu sopimuksen vähimmäiskesto. Tällaisen vähimmäiskeston on oltava vähintään kuusi kuukautta, eikä se saa haitata sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa.

Toinen alakohta ei rajoita tuottajan oikeutta hylätä tällainen vähimmäiskesto, jos hylkääminen tehdään kirjallisesti. Tässä tapauksessa osapuolet voivat vapaasti neuvotella kaikista sopimuksen ehdoista, mukaan luettuina 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut ehdot.

5.
     
  Jäsenvaltioiden, jotka käyttävät tässä artiklassa tarkoitettuja vaihtoehtoja, on ilmoitettava komissiolle, miten niitä sovelletaan.

6.
     
  Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan toimenpiteet, jotka ovat tarpeen tämän artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan sekä 3 kohdan yhdenmukaista soveltamista varten, sekä toimenpiteet, jotka liittyvät jäsenvaltioiden tämän artiklan mukaisesti tekemiin ilmoituksiin.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 243

Ehdotus asetukseksi

105 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 105 artikla | Poistetaan. |
| Sopimusneuvottelut maito- ja maitotuotealalla | |
| 1.
     
  Edellä olevan 106 artiklan mukaisesti hyväksytty maito- ja maitotuotealan tuottajaorganisaatio voi neuvotella tuottajajäsentensä puolesta raakamaidon toimittamista tuottajalta jalostajalle tai 104 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetulle kerääjälle koskevan sopimuksen, joka kattaa jäsenten koko yhteistuotannon tai osan siitä. | |
| 2.
     
  Tuottajaorganisaatio voi käydä neuvotteluja | |
| a) | riippumatta siitä, siirretäänkö raakamaidon omistusoikeus tuottajalta tuottajaorganisaatiolle vai ei; |

Komission teksti

Tarkistus

105 artikla

Poistetaan.

Sopimusneuvottelut maito- ja maitotuotealalla

1.
     
  Edellä olevan 106 artiklan mukaisesti hyväksytty maito- ja maitotuotealan tuottajaorganisaatio voi neuvotella tuottajajäsentensä puolesta raakamaidon toimittamista tuottajalta jalostajalle tai 104 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetulle kerääjälle koskevan sopimuksen, joka kattaa jäsenten koko yhteistuotannon tai osan siitä.

2.
     
  Tuottajaorganisaatio voi käydä neuvotteluja

a)

riippumatta siitä, siirretäänkö raakamaidon omistusoikeus tuottajalta tuottajaorganisaatiolle vai ei;

| b) | riippumatta siitä, onko neuvoteltu hinta sama kaikkien vaiko pelkästään joidenkin tuottajajäsenten yhteistuotannolle; |
| --- | --- |

b)

riippumatta siitä, onko neuvoteltu hinta sama kaikkien vaiko pelkästään joidenkin tuottajajäsenten yhteistuotannolle;

| c) | jos kyseisten neuvottelujen kohteena olevan tietyn tuottajaorganisaation tuottaman raakamaidon kokonaismäärä on enintään |
| --- | --- |

c)

jos kyseisten neuvottelujen kohteena olevan tietyn tuottajaorganisaation tuottaman raakamaidon kokonaismäärä on enintään

| | i) | 3,5 prosenttia unionin kokonaistuotannosta; ja |
| --- | --- | --- |

i)

3,5 prosenttia unionin kokonaistuotannosta; ja

| | ii) | 33 prosenttia kyseisen tuottajaorganisaation neuvottelemasta tietyn jäsenvaltion kansallisesta kokonaistuotannosta; ja |
| --- | --- | --- |

ii)

33 prosenttia kyseisen tuottajaorganisaation neuvottelemasta tietyn jäsenvaltion kansallisesta kokonaistuotannosta; ja

| | iii) | 33 prosenttia kyseisen tuottajaorganisaation neuvottelemasta kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlasketusta kansallisesta kokonaistuotannosta; |
| --- | --- | --- |

iii)

33 prosenttia kyseisen tuottajaorganisaation neuvottelemasta kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlasketusta kansallisesta kokonaistuotannosta;

| d) | jos asianomaiset tuottajat eivät ole minkään muun sellaisen tuottajaorganisaation jäseniä, joka niin ikään neuvottelee tällaisia sopimuksia niiden puolesta; ja |
| --- | --- |

d)

jos asianomaiset tuottajat eivät ole minkään muun sellaisen tuottajaorganisaation jäseniä, joka niin ikään neuvottelee tällaisia sopimuksia niiden puolesta; ja

| e) | jos tuottajaorganisaatio ilmoittaa asiasta sen jäsenvaltion / niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, jossa/joissa se toimii. |
| --- | --- |

e)

jos tuottajaorganisaatio ilmoittaa asiasta sen jäsenvaltion / niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, jossa/joissa se toimii.

3.
     
  Tämän artiklan soveltamiseksi viittauksilla tuottajaorganisaatioihin tarkoitetaan myös tuottajaorganisaatioiden liittoja. Ottaen huomioon tarve varmistaa, että kyseisiä liittoja voidaan valvoa asianmukaisesti, siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat edellytyksiä tällaisten liittojen hyväksymiseksi.

4.
     
  Poiketen siitä, mitä 2 kohdan c alakohdan ii ja iii alakohdassa säädetään, toisessa alakohdassa tarkoitettu kilpailuviranomainen voi myös silloin, kun 33 prosentin raja ei ylity, yksittäisessä tapauksessa päättää olla sallimatta tuottajaorganisaation neuvotteluja, jos se katsoo sen olevan välttämätöntä kilpailun säilyttämiseksi tai kyseisen viranomaisen alueen pienille ja keskisuurille raakamaidon jalostusyrityksille aiheutuvan vakavan haitan välttämiseksi.

Silloin, kun neuvottelut kattavat useamman kuin yhden jäsenvaltion tuotannon, komissio tekee ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun päätöksen täytäntöönpanosäädöksellä asetuksen (EY) N:o 1/2003 14 artiklassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Muissa tapauksissa päätöksen tekee sen jäsenvaltion kansallinen kilpailuviranomainen, jonka tuotannon neuvottelut kattavat.

Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitettuja päätöksiä ei sovelleta ennen kuin ne on annettu tiedoksi asianomaisille yrityksille.

5.
     
  Tässä artiklassa tarkoitetaan

| a) | ”kansallisella kilpailuviranomaisella” asetuksen (EY) N:o 1/2003 5 artiklassa tarkoitettua viranomaista; |
| --- | --- |

a)

”kansallisella kilpailuviranomaisella” asetuksen (EY) N:o 1/2003 5 artiklassa tarkoitettua viranomaista;

| b) | ”pk-yrityksellä” komission suosituksessa 2003/361/EY tarkoitettua mikroyritystä taikka pientä tai keskisuurta yritystä. |
| --- | --- |

b)

”pk-yrityksellä” komission suosituksessa 2003/361/EY tarkoitettua mikroyritystä taikka pientä tai keskisuurta yritystä.

Tarkistus 244

Ehdotus asetukseksi

105 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 105 a artikla |
| | Sopimusneuvottelut maito- ja maitotuotealalla |
| | 1.
     
  Jäljempänä olevan 106 ja 106 a artiklan mukaisesti hyväksytty maito- ja maitotuotealan tuottajaorganisaatio voi neuvotella tuottajajäsentensä puolesta raakamaidon toimittamista tuottajalta raakamaidon jalostajalle tai 104 a artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetulle kerääjälle koskevan sopimuksen, joka kattaa jäsenten koko yhteistuotannon tai osan siitä. |
| | 2.
     
  Tuottajaorganisaatio voi käydä neuvotteluja |
| | a) | riippumatta siitä, siirretäänkö raakamaidon omistusoikeus tuottajalta tuottajaorganisaatiolle vai ei; |

Komission teksti

Tarkistus

105 a artikla

Sopimusneuvottelut maito- ja maitotuotealalla

1.
     
  Jäljempänä olevan 106 ja 106 a artiklan mukaisesti hyväksytty maito- ja maitotuotealan tuottajaorganisaatio voi neuvotella tuottajajäsentensä puolesta raakamaidon toimittamista tuottajalta raakamaidon jalostajalle tai 104 a artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetulle kerääjälle koskevan sopimuksen, joka kattaa jäsenten koko yhteistuotannon tai osan siitä.

2.
     
  Tuottajaorganisaatio voi käydä neuvotteluja

a)

riippumatta siitä, siirretäänkö raakamaidon omistusoikeus tuottajalta tuottajaorganisaatiolle vai ei;

| b) | riippumatta siitä, onko neuvoteltu hinta sama kaikkien vai pelkästään joidenkin tuottajajäsenten yhteistuotannolle; |
| --- | --- |

b)

riippumatta siitä, onko neuvoteltu hinta sama kaikkien vai pelkästään joidenkin tuottajajäsenten yhteistuotannolle;

| c) | jos tietyn tuottajaorganisaation osalta |
| --- | --- |

c)

jos tietyn tuottajaorganisaation osalta

| | i) | tällaisten neuvottelujen kohteena olevan raakamaidon määrä on enintään 3,5 prosenttia unionin kokonaistuotannosta, ja |
| --- | --- | --- |

i)

tällaisten neuvottelujen kohteena olevan raakamaidon määrä on enintään 3,5 prosenttia unionin kokonaistuotannosta, ja

| | ii) | tällaisten neuvottelujen kohteena olevan raakamaidon tietyssä jäsenvaltiossa tuotettu määrä on enintään 33 prosenttia kyseisen jäsenvaltion kansallisesta kokonaistuotannosta, ja |
| --- | --- | --- |

ii)

tällaisten neuvottelujen kohteena olevan raakamaidon tietyssä jäsenvaltiossa tuotettu määrä on enintään 33 prosenttia kyseisen jäsenvaltion kansallisesta kokonaistuotannosta, ja

| | iii) | tällaisten neuvottelujen kohteena olevan raakamaidon tietyssä jäsenvaltiossa toimitettu määrä on enintään 33 prosenttia kyseisen jäsenvaltion kansallisesta kokonaistuotannosta; |
| --- | --- | --- |

iii)

tällaisten neuvottelujen kohteena olevan raakamaidon tietyssä jäsenvaltiossa toimitettu määrä on enintään 33 prosenttia kyseisen jäsenvaltion kansallisesta kokonaistuotannosta;

| d) | jos asianomaiset tuottajat eivät ole minkään muun sellaisen tuottajaorganisaation jäseniä, joka niin ikään neuvottelee tällaisia sopimuksia niiden puolesta; jäsenvaltiot voivat kuitenkin myöntää poikkeuksia tästä edellytyksestä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joissa tuottajilla on kaksi toisistaan erillistä tuotantoyksikköä eri maantieteellisillä alueilla; |
| --- | --- |

d)

jos asianomaiset tuottajat eivät ole minkään muun sellaisen tuottajaorganisaation jäseniä, joka niin ikään neuvottelee tällaisia sopimuksia niiden puolesta; jäsenvaltiot voivat kuitenkin myöntää poikkeuksia tästä edellytyksestä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joissa tuottajilla on kaksi toisistaan erillistä tuotantoyksikköä eri maantieteellisillä alueilla;

| e) | jos raakamaitoa ei koske tuottajan osuuskuntajäsenyydestä aiheutuva velvoite toimittaa maitoa osuuskunnan säännöissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti tai näillä säännöillä vahvistettujen tai niistä johdettujen sääntöjen ja päätösten mukaisesti; sekä |
| --- | --- |

e)

jos raakamaitoa ei koske tuottajan osuuskuntajäsenyydestä aiheutuva velvoite toimittaa maitoa osuuskunnan säännöissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti tai näillä säännöillä vahvistettujen tai niistä johdettujen sääntöjen ja päätösten mukaisesti; sekä

| f) | jos tuottajaorganisaatio ilmoittaa tällaisten neuvottelujen kohteena olevan raakamaidon määrän sen jäsenvaltion tai niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, jossa tai joissa se toimii. |
| --- | --- |

f)

jos tuottajaorganisaatio ilmoittaa tällaisten neuvottelujen kohteena olevan raakamaidon määrän sen jäsenvaltion tai niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, jossa tai joissa se toimii.

3.
     
  Sen estämättä, mitä 2 kohdan c alakohdan ii ja iii alakohdassa säädetään, tuottajaorganisaatio voi käydä 1 kohdan nojalla neuvotteluja, jos neuvottelujen kohteena oleva kyseisen tuottajaorganisaation tuottaman raakamaidon määrä, joka tuotetaan tai toimitetaan jäsenvaltiossa, jonka vuotuinen raakamaidon kokonaistuotanto on alle 500 000 tonnia, on enintään 45 prosenttia kyseisen jäsenvaltion kansallisesta kokonaistuotannosta.

4.
     
  Tätä artiklaa sovellettaessa viittauksilla tuottajaorganisaatioihin tarkoitetaan myös tuottajaorganisaatioiden liittoja.

5.
     
  Edellä olevan 2 kohdan c alakohdan ja 3 kohdan soveltamiseksi komissio julkaisee tarkoituksenmukaisiksi katsominsa tavoin ja viimeisimpiä saatavilla olevia tietoja käyttäen raakamaidon tuotantomäärät unionissa ja jäsenvaltioissa.

6.
     
  Poiketen siitä, mitä 2 kohdan c alakohdassa ja 3 kohdassa säädetään ja vaikka siinä asetetut kynnykset eivät ylity, tämän kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu kilpailuviranomainen voi yksittäisessä tapauksessa päättää, että tuottajaorganisaation olisi joko alettava neuvotella uudelleen tai ei olisi neuvoteltava lainkaan, jos se katsoo sen olevan välttämätöntä kilpailun ylläpitämiseksi tai kyseisen viranomaisen alueella toimiville raakamaitoa jalostaville pk-yrityksille aiheutuvan vakavan haitan välttämiseksi.

Komissio tekee ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun päätöksen täytäntöönpanosäädöksellä, joka hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdan soveltamista silloin, kun neuvottelujen kohteena on useampia kuin yksi jäsenvaltio. Muissa tapauksissa päätöksen tekee sen jäsenvaltion kansallinen kilpailuviranomainen, jota neuvottelut koskevat.

Tässä kohdassa tarkoitettuja päätöksiä ei sovelleta ennen kuin ne on annettu tiedoksi asianomaisille yrityksille.

7.
     
  Tässä artiklassa tarkoitetaan

| a) | ”kansallisella kilpailuviranomaisella” neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 5 artiklassa tarkoitettua viranomaista; |
| --- | --- |

a)

”kansallisella kilpailuviranomaisella” neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 5 artiklassa tarkoitettua viranomaista;

| b) | ”pk-yrityksellä” mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komissiossa suosituksessa 2003/361/EY tarkoitettuja mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä. |
| --- | --- |

b)

”pk-yrityksellä” mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komissiossa suosituksessa 2003/361/EY tarkoitettuja mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä.

8.
     
  Jäsenvaltioiden, joissa käydään tämän artiklan mukaisia neuvotteluja, on ilmoitettava komissiolle 2 kohdan f alakohdan ja 6 kohdan soveltamisesta.

9.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä niiden lisäsääntöjen vahvistamiseksi, jotka koskevat 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen neuvottelujen piiriin kuuluvan raakamaidon määrän laskentaa.

10.
     
  Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt, jotka ovat tarpeen tämän artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitetun ilmoituksen antamiseksi. Nämä täytäntöönpanosäännökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen;

Tarkistus 245

Ehdotus asetukseksi

105 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 105 b artikla |
| | Suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustetun juuston tarjonnan sääntely |
| | 1.
     
  Jäljempänä olevan 106 ja 106 a artiklan mukaisesti hyväksytyn tuottajaorganisaation, 108 artiklan 1 kohdan ja 108 a artiklan mukaisesti hyväksytyn toimialakohtaisen organisaation tai asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun toimijoiden ryhmittymän pyynnöstä jäsenvaltiot voivat vahvistaa rajoitetuksi ajaksi sitovia sääntöjä, jotka koskevat asetuksen (EY) N:o 510/2006 2 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan mukaisella suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustetun juuston tarjonnan sääntelyä. |
| | 2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen on noudatettava 4 kohdassa säädettyjä ehtoja, ja ne edellyttävät asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun maantieteellisen alueen osapuolten etukäteissopimusta. Tällaisen sopimuksen osapuolina on oltava vähintään kaksi kolmasosaa maidontuottajista tai heidän edustajistaan, jotka edustavat vähintään kahta kolmasosaa 1 kohdassa tarkoitetun juuston tuotantoon käytetystä raakamaidosta, ja aiheellisissa tapauksissa vähintään kaksi kolmasosaa tuon juuston tuottajista, jotka edustavat vähintään kahta kolmasosaa kyseisen juuston tuotannosta asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla maantieteellisellä alueella. |
| | 3.
     
  Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa ja kun kyse on suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustetusta juustosta, kyseisen juuston tuote-eritelmässä esitetyn raakamaidon maantieteellisen alkuperäalueen on oltava sama kuin kyseiseen juustoon liittyvä asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu maantieteellinen alue. |
| | 4.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetut säännöt: |
| | a) | kattavat ainoastaan asianomaisen tuotteen tarjonnan sääntelyn, ja niiden tavoitteena on kyseisen juuston tarjonnan mukauttaminen kysyntään; |

Komission teksti

Tarkistus

105 b artikla

Suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustetun juuston tarjonnan sääntely

1.
     
  Jäljempänä olevan 106 ja 106 a artiklan mukaisesti hyväksytyn tuottajaorganisaation, 108 artiklan 1 kohdan ja 108 a artiklan mukaisesti hyväksytyn toimialakohtaisen organisaation tai asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun toimijoiden ryhmittymän pyynnöstä jäsenvaltiot voivat vahvistaa rajoitetuksi ajaksi sitovia sääntöjä, jotka koskevat asetuksen (EY) N:o 510/2006 2 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan mukaisella suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustetun juuston tarjonnan sääntelyä.

2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen on noudatettava 4 kohdassa säädettyjä ehtoja, ja ne edellyttävät asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun maantieteellisen alueen osapuolten etukäteissopimusta. Tällaisen sopimuksen osapuolina on oltava vähintään kaksi kolmasosaa maidontuottajista tai heidän edustajistaan, jotka edustavat vähintään kahta kolmasosaa 1 kohdassa tarkoitetun juuston tuotantoon käytetystä raakamaidosta, ja aiheellisissa tapauksissa vähintään kaksi kolmasosaa tuon juuston tuottajista, jotka edustavat vähintään kahta kolmasosaa kyseisen juuston tuotannosta asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla maantieteellisellä alueella.

3.
     
  Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa ja kun kyse on suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustetusta juustosta, kyseisen juuston tuote-eritelmässä esitetyn raakamaidon maantieteellisen alkuperäalueen on oltava sama kuin kyseiseen juustoon liittyvä asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu maantieteellinen alue.

4.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetut säännöt:

a)

kattavat ainoastaan asianomaisen tuotteen tarjonnan sääntelyn, ja niiden tavoitteena on kyseisen juuston tarjonnan mukauttaminen kysyntään;

| b) | vaikuttavat ainoastaan asianomaiseen tuotteeseen; |
| --- | --- |

b)

vaikuttavat ainoastaan asianomaiseen tuotteeseen;

| c) | voivat olla sitovia enintään kolmen vuoden ajan, ja ne voidaan uusia tämän kauden jälkeen uuden 1 kohdassa tarkoitetun pyynnön perusteella; |
| --- | --- |

c)

voivat olla sitovia enintään kolmen vuoden ajan, ja ne voidaan uusia tämän kauden jälkeen uuden 1 kohdassa tarkoitetun pyynnön perusteella;

| d) | eivät saa vaikuttaa haitallisesti sellaisten tuotteiden kauppaan, jotka eivät kuulu 1 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen soveltamisalaan; |
| --- | --- |

d)

eivät saa vaikuttaa haitallisesti sellaisten tuotteiden kauppaan, jotka eivät kuulu 1 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen soveltamisalaan;

| e) | eivät saa liittyä mihinkään liiketoimeen asianomaisen juuston ensimmäisen markkinoille saattamisen jälkeen; |
| --- | --- |

e)

eivät saa liittyä mihinkään liiketoimeen asianomaisen juuston ensimmäisen markkinoille saattamisen jälkeen;

| f) | eivät saa sallia hintojen vahvistamista silloinkaan, kun hinnat vahvistetaan ohjeellisesti tai suosituksena; |
| --- | --- |

f)

eivät saa sallia hintojen vahvistamista silloinkaan, kun hinnat vahvistetaan ohjeellisesti tai suosituksena;

| g) | eivät saa johtaa siihen, että liian suuri osuus yleensä saatavilla olevasta tuotteesta ei olisi saatavilla; |
| --- | --- |

g)

eivät saa johtaa siihen, että liian suuri osuus yleensä saatavilla olevasta tuotteesta ei olisi saatavilla;

| h) | eivät saa aiheuttaa syrjintää, estää uusia toimijoita pääsemästä markkinoille tai heikentää pientuottajien asemaa; |
| --- | --- |

h)

eivät saa aiheuttaa syrjintää, estää uusia toimijoita pääsemästä markkinoille tai heikentää pientuottajien asemaa;

| i) | vaikuttavat osaltaan asianomaisen tuotteen laadun ylläpitämiseen ja/tai kehittämiseen; |
| --- | --- |

i)

vaikuttavat osaltaan asianomaisen tuotteen laadun ylläpitämiseen ja/tai kehittämiseen;

| j) | eivät saa rajoittaa 105 a artiklan soveltamista. |
| --- | --- |

j)

eivät saa rajoittaa 105 a artiklan soveltamista.

5.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetut säännöt on julkaistava asianomaisen jäsenvaltion virallisessa lehdessä.

6.
     
  Jäsenvaltioiden on suoritettava tarkastuksia varmistaakseen, että 4 kohdassa säädettyjä ehtoja noudatetaan, ja jos toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ovat todenneet, että näitä ehtoja ei ole noudatettu, jäsenvaltioiden on kumottava 1 kohdassa tarkoitetut säännöt.

7.
     
  Jäsenvaltioiden on viipymättä ilmoitettava komissiolle hyväksymistään 1 kohdassa tarkoitetuista säännöistä. Komissio toimittaa jäsenvaltioille tiedon tällaisia sääntöjä koskevista ilmoituksista.

8.
     
  Komissio voi milloin tahansa antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla asetetaan vaatimukseksi, että jäsenvaltio kumoaa kyseisen jäsenvaltion 1 kohdan mukaisesti hyväksymät säännöt, jos komissio toteaa, että kyseiset säännöt eivät ole 4 kohdassa säädettyjen ehtojen mukaisia tai että ne haittaavat tai vääristävät kilpailua huomattavalla osalla sisämarkkinoita tai vaarantavat vapaakaupan taikka Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 39 artiklan tavoitteiden saavuttamisen.

Nämä täytäntöönpanotoimet hyväksytään 162 artiklan 2 tai 3 kohdan mukaisesti.

Tarkistus 246

Ehdotus asetukseksi

106 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 106 artikla | 106 artikla |
| Tuottajaorganisaatiot | Tuottajaorganisaatiot |
| Jäsenvaltioiden on pyynnöstä hyväksyttävä tuottajaorganisaatiot, | Jäsenvaltioiden on pyynnöstä hyväksyttävä tuottajaorganisaatiot, |
| a) | jotka muodostuvat jonkin 1 artiklan 2 kohdassa luetellun alan
  tuottajista
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

106 artikla

106 artikla

Tuottajaorganisaatiot

Tuottajaorganisaatiot

Jäsenvaltioiden on pyynnöstä hyväksyttävä tuottajaorganisaatiot,

Jäsenvaltioiden on pyynnöstä hyväksyttävä tuottajaorganisaatiot,

a)

jotka muodostuvat jonkin 1 artiklan 2 kohdassa luetellun alan
  tuottajista
  ;

| a) | jotka muodostuvat jonkin 1 artiklan 2 kohdassa luetellun alan
  viljelijöistä ja joissa näillä on määräävä asema
  ; |
| --- | --- |

a)

jotka muodostuvat jonkin 1 artiklan 2 kohdassa luetellun alan
  viljelijöistä ja joissa näillä on määräävä asema
  ;

| b) | jotka on perustettu
  tuottajien
  aloitteesta; |
| --- | --- |

b)

jotka on perustettu
  tuottajien
  aloitteesta;

| b) | jotka on perustettu
  viljelijöiden
  aloitteesta; |
| --- | --- |

b)

jotka on perustettu
  viljelijöiden
  aloitteesta;

| c) | jotka pyrkivät tiettyyn päämäärään, johon
  voi sisältyä
  vähintään yksi
  seuraavista
  tavoitteista: |
| --- | --- |

c)

jotka pyrkivät tiettyyn päämäärään, johon
  voi sisältyä
  vähintään yksi
  seuraavista
  tavoitteista:

| c) | jotka pyrkivät tiettyyn päämäärään, johon
  sisältyy
  vähintään yksi
  i, ii tai iii alakohdassa luetteluista
  tavoitteista
  ja johon voi sisältyä yksi tai useampi seuraavista tavoitteista
  : |
| --- | --- |

c)

jotka pyrkivät tiettyyn päämäärään, johon
  sisältyy
  vähintään yksi
  i, ii tai iii alakohdassa luetteluista
  tavoitteista
  ja johon voi sisältyä yksi tai useampi seuraavista tavoitteista
  :

| | i) | varmistaa tuotannon suunnittelu ja mukauttaminen kysyntää vastaavaksi, erityisesti määrän ja laadun osalta; |
| --- | --- | --- |

i)

varmistaa tuotannon suunnittelu ja mukauttaminen kysyntää vastaavaksi, erityisesti määrän ja laadun osalta;

| | i) | varmistaa tuotannon suunnittelu ja mukauttaminen kysyntää vastaavaksi, erityisesti määrän ja laadun osalta; |
| --- | --- | --- |

i)

varmistaa tuotannon suunnittelu ja mukauttaminen kysyntää vastaavaksi, erityisesti määrän ja laadun osalta;

| | ii) | keskittää jäsenten tuottamien tuotteiden tarjontaa ja markkinoille saattamista; |
| --- | --- | --- |

ii)

keskittää jäsenten tuottamien tuotteiden tarjontaa ja markkinoille saattamista;

| | ii) | keskittää jäsenten tuottamien tuotteiden tarjontaa ja suoraa markkinoille saattamista
  erityisesti suoramyynnin avulla
  ; |
| --- | --- | --- |

ii)

keskittää jäsenten tuottamien tuotteiden tarjontaa ja suoraa markkinoille saattamista
  erityisesti suoramyynnin avulla
  ;

| | iii) | optimoida tuotantokustannuksia ja vakauttaa tuottajahintoja; |
| --- | --- | --- |

iii)

optimoida tuotantokustannuksia ja vakauttaa tuottajahintoja;

| | iii) | optimoida tuotantokustannuksia ja vakauttaa tuottajahintoja
  , erityisesti ympäristön ja eläinten hyvinvoinnin kaltaisia kysymyksiä koskevista investointikustannuksista saatavien korvausten osalta, ja edistää kohtuullisia kuluttajahintoja
  ; |
| --- | --- | --- |

iii)

optimoida tuotantokustannuksia ja vakauttaa tuottajahintoja
  , erityisesti ympäristön ja eläinten hyvinvoinnin kaltaisia kysymyksiä koskevista investointikustannuksista saatavien korvausten osalta, ja edistää kohtuullisia kuluttajahintoja
  ;

| | iv) | laatia tutkimuksia kestävistä tuotantomenetelmistä ja markkinakehityksestä; |
| --- | --- | --- |

iv)

laatia tutkimuksia kestävistä tuotantomenetelmistä ja markkinakehityksestä;

| | iv) | laatia tutkimuksia
  ja kehitysaloitteita
  kestävistä tuotantomenetelmistä
  , innovatiivisista käytännöistä, taloudellisesta kilpailukyvystä
  ja markkinakehityksestä; |
| --- | --- | --- |

iv)

laatia tutkimuksia
  ja kehitysaloitteita
  kestävistä tuotantomenetelmistä
  , innovatiivisista käytännöistä, taloudellisesta kilpailukyvystä
  ja markkinakehityksestä;

| | v) | edistää ja antaa ympäristöä säästävien viljelymenetelmien ja tuotantotekniikoiden toteuttamiseen tarvittavaa teknistä apua; |
| --- | --- | --- |

v)

edistää ja antaa ympäristöä säästävien viljelymenetelmien ja tuotantotekniikoiden toteuttamiseen tarvittavaa teknistä apua;

| | v) | edistää ja antaa ympäristöä säästävien viljelymenetelmien ja tuotantotekniikoiden
  sekä asianmukaisten eläinten hyvinvointia koskevien käytäntöjen ja tekniikoiden
  toteuttamiseen tarvittavaa teknistä apua; |
| --- | --- | --- |

v)

edistää ja antaa ympäristöä säästävien viljelymenetelmien ja tuotantotekniikoiden
  sekä asianmukaisten eläinten hyvinvointia koskevien käytäntöjen ja tekniikoiden
  toteuttamiseen tarvittavaa teknistä apua;

| | v a) | edistää tuotantonormien käyttöä, tuotteiden laadun parantamista ja sellaisten tuotteiden kehittämistä, joiden alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä on suojattu tai jotka kuuluvat kansallisen laatumerkinnän piiriin, sekä antaa näihin tarvittavaa teknistä apua; |
| --- | --- | --- |

v a)

edistää tuotantonormien käyttöä, tuotteiden laadun parantamista ja sellaisten tuotteiden kehittämistä, joiden alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä on suojattu tai jotka kuuluvat kansallisen laatumerkinnän piiriin, sekä antaa näihin tarvittavaa teknistä apua;

| | v b) | laatia tuotantoa koskevat säännöt, jotka ovat tiukempia kuin unionin tai kansallisen tason säännöt; |
| --- | --- | --- |

v b)

laatia tuotantoa koskevat säännöt, jotka ovat tiukempia kuin unionin tai kansallisen tason säännöt;

| vi) | käsitellä sivutuotteita ja jätettä erityisesti veden, maaperän ja maiseman laadun suojelemiseksi sekä luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseksi tai parantamiseksi;
  ja |
| --- | --- |

vi)

käsitellä sivutuotteita ja jätettä erityisesti veden, maaperän ja maiseman laadun suojelemiseksi sekä luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseksi tai parantamiseksi;
  ja

| | vi) | käsitellä sivutuotteita ja jätettä erityisesti veden, maaperän ja maiseman laadun suojelemiseksi sekä luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseksi tai parantamiseksi; |
| --- | --- | --- |

vi)

käsitellä sivutuotteita ja jätettä erityisesti veden, maaperän ja maiseman laadun suojelemiseksi sekä luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseksi tai parantamiseksi;

| vii) | edistää luonnonvarojen kestävää käyttöä ja ilmastonmuutoksen hillitsemistä; |
| --- | --- |

vii)

edistää luonnonvarojen kestävää käyttöä ja ilmastonmuutoksen hillitsemistä;

| | vii) | edistää luonnonvarojen kestävää käyttöä ja ilmastonmuutoksen hillitsemistä; |
| --- | --- | --- |

vii)

edistää luonnonvarojen kestävää käyttöä ja ilmastonmuutoksen hillitsemistä;

| | vii a) | kehittää aloitteita menekinedistämisen ja kaupan pitämisen aloilla; |
| --- | --- | --- |

vii a)

kehittää aloitteita menekinedistämisen ja kaupan pitämisen aloilla;

| | vii b) | hallinnoida Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EU) [...] 37 artiklassa tarkoitettuja sijoitusrahastoja; |
| --- | --- | --- |

vii b)

hallinnoida Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EU) [...] 37 artiklassa tarkoitettuja sijoitusrahastoja;

| | vii c) | ottaa käyttöön kriisinehkäisy- ja kriisinhallintavälineitä, erityisesti yksityisen varastoinnin, jalostamisen, menekinedistämisen, myynninedistämisen ja, viimeisenä keinona, markkinoiltapoiston avulla; |
| --- | --- | --- |

vii c)

ottaa käyttöön kriisinehkäisy- ja kriisinhallintavälineitä, erityisesti yksityisen varastoinnin, jalostamisen, menekinedistämisen, myynninedistämisen ja, viimeisenä keinona, markkinoiltapoiston avulla;

| | vii d) | antaa tarvittavaa teknistä tukea tulevien markkinoiden ja vakuutusjärjestelmien käyttöön; |
| --- | --- | --- |

vii d)

antaa tarvittavaa teknistä tukea tulevien markkinoiden ja vakuutusjärjestelmien käyttöön;

| | vii e) | neuvotella omasta puolestaan tai soveltuvin osin jäsentensä puolesta tuotantohyödykkeiden toimitussopimuksista tuotantoketjun alkupään toimijoiden kanssa; |
| --- | --- | --- |

vii e)

neuvotella omasta puolestaan tai soveltuvin osin jäsentensä puolesta tuotantohyödykkeiden toimitussopimuksista tuotantoketjun alkupään toimijoiden kanssa;

| | vii f) | neuvotella omasta puolestaan tai soveltuvin osin jäsentensä puolesta maataloustuotteiden ja elintarviketuotteiden toimitussopimuksista tuotantoketjun alkupään toimijoiden kanssa; |
| --- | --- | --- |

vii f)

neuvotella omasta puolestaan tai soveltuvin osin jäsentensä puolesta maataloustuotteiden ja elintarviketuotteiden toimitussopimuksista tuotantoketjun alkupään toimijoiden kanssa;

| d) | joilla ei ole määräävää markkina-asemaa tietyillä markkinoilla, ellei perussopimuksen 39 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin pyrkiminen sitä edellytä. |
| --- | --- |

d)

joilla ei ole määräävää markkina-asemaa tietyillä markkinoilla, ellei perussopimuksen 39 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin pyrkiminen sitä edellytä.

| d a) | jotka pitävät kaupan tuotteita, jotka eivät kuulu CN-koodin (ex 22.08) nojalla perussopimuksen liitteen I soveltamisalan piiriin, edellyttäen, että kyseisten myytyjen liitteen I soveltamisalan ulkopuolisten tuotteiden osuus ei ole suurempi kuin 49 prosenttia kaupan pidettyjen tuotteiden kokonaismäärästä ilman, että tämä johtaa tunnustetulla maatalousalalla toimivan tuottajaorganisaation virallisen aseman menettämiseen. |
| --- | --- |

d a)

jotka pitävät kaupan tuotteita, jotka eivät kuulu CN-koodin (ex 22.08) nojalla perussopimuksen liitteen I soveltamisalan piiriin, edellyttäen, että kyseisten myytyjen liitteen I soveltamisalan ulkopuolisten tuotteiden osuus ei ole suurempi kuin 49 prosenttia kaupan pidettyjen tuotteiden kokonaismäärästä ilman, että tämä johtaa tunnustetulla maatalousalalla toimivan tuottajaorganisaation virallisen aseman menettämiseen.

Tarkistus 247

Ehdotus asetukseksi

106 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 106 a artikla |
| | Tuottajaorganisaatioiden perussääntö |
| | 1.
     
  Tuottajaorganisaation perussäännössä on määrättävä, että sen jäsentuottajien on erityisesti |
| | a) | sovellettava tuottajaorganisaation hyväksymiä sääntöjä, jotka liittyvät tuotantoilmoitusvelvoitteeseen, tuotantoon, kaupan pitämiseen ja ympäristönsuojeluun; |

Komission teksti

Tarkistus

106 a artikla

Tuottajaorganisaatioiden perussääntö

1.
     
  Tuottajaorganisaation perussäännössä on määrättävä, että sen jäsentuottajien on erityisesti

a)

sovellettava tuottajaorganisaation hyväksymiä sääntöjä, jotka liittyvät tuotantoilmoitusvelvoitteeseen, tuotantoon, kaupan pitämiseen ja ympäristönsuojeluun;

| b) | kuuluttava minkä tahansa tietyn tilan tietyn tuotteen osalta vain yhteen tuottajaorganisaatioon; asianomainen jäsenvaltio voi kuitenkin myöntää poikkeuksia tästä edellytyksestä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joissa tuottajilla on kaksi toisistaan erillistä tuotantoyksikköä eri maantieteellisillä alueilla; |
| --- | --- |

b)

kuuluttava minkä tahansa tietyn tilan tietyn tuotteen osalta vain yhteen tuottajaorganisaatioon; asianomainen jäsenvaltio voi kuitenkin myöntää poikkeuksia tästä edellytyksestä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joissa tuottajilla on kaksi toisistaan erillistä tuotantoyksikköä eri maantieteellisillä alueilla;

| c) | toimitettava tuottajaorganisaation tilastotarkoituksiin pyytämät tiedot, jotka koskevat erityisesti viljelyaloja, tuotantoa, tuotoksia ja suoramyyntiä. |
| --- | --- |

c)

toimitettava tuottajaorganisaation tilastotarkoituksiin pyytämät tiedot, jotka koskevat erityisesti viljelyaloja, tuotantoa, tuotoksia ja suoramyyntiä.

2.
     
  Tuottajaorganisaation perussäännössä on lisäksi määrättävä

| a) | menettelyistä, joilla 1 kohdassa tarkoitetut säännöt vahvistetaan, annetaan ja muutetaan; |
| --- | --- |

a)

menettelyistä, joilla 1 kohdassa tarkoitetut säännöt vahvistetaan, annetaan ja muutetaan;

| b) | tuottajaorganisaation rahoittamiseen tarvittavien maksujen perimisestä jäseniltä; |
| --- | --- |

b)

tuottajaorganisaation rahoittamiseen tarvittavien maksujen perimisestä jäseniltä;

| c) | säännöistä, jotka varmistavat, että tuottajajäsenet voivat demokraattisella tavalla valvoa organisaatiota ja päätöksentekoa; |
| --- | --- |

c)

säännöistä, jotka varmistavat, että tuottajajäsenet voivat demokraattisella tavalla valvoa organisaatiota ja päätöksentekoa;

| d) | seuraamuksista, kun tuottajaorganisaation perussäännön mukaisia velvoitteita, erityisesti maksujen suorittamisen osalta, jätetään noudattamatta tai tuottajaorganisaation hyväksymiä sääntöjä rikotaan; |
| --- | --- |

d)

seuraamuksista, kun tuottajaorganisaation perussäännön mukaisia velvoitteita, erityisesti maksujen suorittamisen osalta, jätetään noudattamatta tai tuottajaorganisaation hyväksymiä sääntöjä rikotaan;

| e) | säännöistä, jotka liittyvät uusien jäsenten hyväksymiseen ja erityisesti jäsenyyden vähimmäiskestoon, joka ei voi olla vuotta lyhyempi; |
| --- | --- |

e)

säännöistä, jotka liittyvät uusien jäsenten hyväksymiseen ja erityisesti jäsenyyden vähimmäiskestoon, joka ei voi olla vuotta lyhyempi;

| f) | tuottajaorganisaation toiminnan kannalta välttämättömistä kirjanpito- ja budjettisäännöistä. |
| --- | --- |

f)

tuottajaorganisaation toiminnan kannalta välttämättömistä kirjanpito- ja budjettisäännöistä.

3.
     
  Tuottajaorganisaatioiden on katsottava tehtäviään hoitaessaan toimivan taloudellisissa asioissa jäsentensä nimissä ja näiden puolesta riippumatta siitä, onko kyseisten tuotteiden omistusoikeus siirretty tuottajilta tuottajaorganisaatioille.

Tarkistus 248

Ehdotus asetukseksi

106 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 106 b artikla |
| | Tuottajaorganisaatioiden hyväksyminen |
| | 1.
     
  Jäsenvaltion on hyväksyttävä tuottajaorganisaatioiksi kaikki oikeussubjektit tai oikeussubjektin tarkoin määritellyt osat, jotka hakevat tällaista hyväksymistä, jos |
| | a) | ne täyttävät 106 artiklan ensimmäisen kohdan b ja c alakohdassa säädetyt vaatimukset; |

Komission teksti

Tarkistus

106 b artikla

Tuottajaorganisaatioiden hyväksyminen

1.
     
  Jäsenvaltion on hyväksyttävä tuottajaorganisaatioiksi kaikki oikeussubjektit tai oikeussubjektin tarkoin määritellyt osat, jotka hakevat tällaista hyväksymistä, jos

a)

ne täyttävät 106 artiklan ensimmäisen kohdan b ja c alakohdassa säädetyt vaatimukset;

| b) | niillä on vähimmäismäärä jäseniä ja/tai niiden kaupan pidetyn tuotannon määrä täyttää asianomaisen jäsenvaltion asettamat vähimmäisvaatimukset alueella, jolla ne toimivat; |
| --- | --- |

b)

niillä on vähimmäismäärä jäseniä ja/tai niiden kaupan pidetyn tuotannon määrä täyttää asianomaisen jäsenvaltion asettamat vähimmäisvaatimukset alueella, jolla ne toimivat;

| c) | on olemassa riittävä selvitys siitä, että ne voivat toteuttaa toimintaansa asianmukaisesti niin keston, tehokkuuden, inhimillisen, aineellisen ja teknisen avun tehokkaan jäsenille tarjoamisen kuin tarjonnan keskittämisen suhteen; |
| --- | --- |

c)

on olemassa riittävä selvitys siitä, että ne voivat toteuttaa toimintaansa asianmukaisesti niin keston, tehokkuuden, inhimillisen, aineellisen ja teknisen avun tehokkaan jäsenille tarjoamisen kuin tarjonnan keskittämisen suhteen;

| d) | niiden säännöt ovat tämän kohdan a, b ja c alakohdan mukaiset. |
| --- | --- |

d)

niiden säännöt ovat tämän kohdan a, b ja c alakohdan mukaiset.

2.
     
  Jäsenvaltiot voivat päättää, että tuottajaorganisaatiot, jotka on hyväksytty ennen 1 päivää tammikuuta 2014 kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja jotka täyttävät tämän artiklan 1 kohdassa vahvistetut edellytykset, on katsottava 106 artiklan nojalla hyväksytyiksi tuottajaorganisaatioiksi.

3.
     
  Tuottajaorganisaatiot, jotka on hyväksytty ennen 1 päivää tammikuuta 2014 kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja jotka eivät täytä tämän artiklan 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, voivat jatkaa toimintaansa kansallisen lainsäädännön mukaisesti 1 päivään tammikuuta 2015 saakka.

4.
     
  Jäsenvaltioiden on

| a) | päätettävä hyväksymisen myöntämisestä tuottajaorganisaatiolle neljän kuukauden kuluessa siitä, kun hakemus ja kaikki sitä tukevat asianmukaiset todisteet on jätetty; hakemus on jätettävä siinä jäsenvaltiossa, jossa organisaation päätoimipaikka on; |
| --- | --- |

a)

päätettävä hyväksymisen myöntämisestä tuottajaorganisaatiolle neljän kuukauden kuluessa siitä, kun hakemus ja kaikki sitä tukevat asianmukaiset todisteet on jätetty; hakemus on jätettävä siinä jäsenvaltiossa, jossa organisaation päätoimipaikka on;

| b) | suoritettava itse määrittelemiensä väliajoin tarkastuksia varmistaakseen, että hyväksytyt tuottajaorganisaatiot noudattavat tämän luvun säännöksiä; |
| --- | --- |

b)

suoritettava itse määrittelemiensä väliajoin tarkastuksia varmistaakseen, että hyväksytyt tuottajaorganisaatiot noudattavat tämän luvun säännöksiä;

| c) | määrättävä näihin organisaatioihin ja liittoihin sovellettavista itse vahvistamistaan seuraamuksista, jos säännöksiä ei ole noudatettu tai jos ilmenee tässä luvussa säädettyjä toimenpiteitä koskevia sääntöjenvastaisuuksia, sekä päätettävä tarvittaessa hyväksynnän peruuttamisesta; |
| --- | --- |

c)

määrättävä näihin organisaatioihin ja liittoihin sovellettavista itse vahvistamistaan seuraamuksista, jos säännöksiä ei ole noudatettu tai jos ilmenee tässä luvussa säädettyjä toimenpiteitä koskevia sääntöjenvastaisuuksia, sekä päätettävä tarvittaessa hyväksynnän peruuttamisesta;

| d) | ilmoitettava komissiolle vuosittain viimeistään 31 päivänä maaliskuuta edellisen kalenterivuoden aikana tekemistään hyväksymisen myöntämistä, epäämistä tai peruuttamista koskevista päätöksistä. |
| --- | --- |

d)

ilmoitettava komissiolle vuosittain viimeistään 31 päivänä maaliskuuta edellisen kalenterivuoden aikana tekemistään hyväksymisen myöntämistä, epäämistä tai peruuttamista koskevista päätöksistä.

Tarkistus 249

Ehdotus asetukseksi

106 c artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 106 c artikla |
| | Ulkoistaminen |
| | Jäsenvaltiot voivat sallia hyväksytyn tuottajaorganisaation tai hyväksytyn tuottajaorganisaatioiden liiton ulkoistaa jonkin osan toiminnastaan (ei kuitenkaan tuotantoa), myös tytäryrityksilleen, edellyttäen, että se antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävät todisteet siitä, että kyseinen toimenpide mahdollistaa asianomaisen tuottajaorganisaation tai tuottajaorganisaatioiden liiton tavoitteiden saavuttamisen ja että tuottajaorganisaatio tai tuottajaorganisaatioiden liitto on edelleen vastuussa kyseisen toiminnon suorittamisen varmistamisesta sekä toiminnon suorittamiseen liittyvän kaupallisen järjestelyn kokonaishallinnasta ja -valvonnasta. Organisaatioilla ja liitoilla on oltava edelleen oikeus antaa asiamiehelleen tälle uskottujen tehtävien hoitamista koskevia sitovia ohjeita. |

Komission teksti

Tarkistus

106 c artikla

Ulkoistaminen

Jäsenvaltiot voivat sallia hyväksytyn tuottajaorganisaation tai hyväksytyn tuottajaorganisaatioiden liiton ulkoistaa jonkin osan toiminnastaan (ei kuitenkaan tuotantoa), myös tytäryrityksilleen, edellyttäen, että se antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävät todisteet siitä, että kyseinen toimenpide mahdollistaa asianomaisen tuottajaorganisaation tai tuottajaorganisaatioiden liiton tavoitteiden saavuttamisen ja että tuottajaorganisaatio tai tuottajaorganisaatioiden liitto on edelleen vastuussa kyseisen toiminnon suorittamisen varmistamisesta sekä toiminnon suorittamiseen liittyvän kaupallisen järjestelyn kokonaishallinnasta ja -valvonnasta. Organisaatioilla ja liitoilla on oltava edelleen oikeus antaa asiamiehelleen tälle uskottujen tehtävien hoitamista koskevia sitovia ohjeita.

Tarkistus 250

Ehdotus asetukseksi

107 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 107 artikla | 107 artikla |
| Tuottajaorganisaatioiden liitot | Tuottajaorganisaatioiden liitot |
| Jäsenvaltioiden on pyynnöstä hyväksyttävä millä tahansa
  1 artiklan 2 kohdassa luetellulla alalla toimivat tuottajaorganisaatioiden liitot, jotka on perustettu hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden aloitteesta. | Jäsenvaltiot voivat hyväksyä tietyllä
  1 artiklan 2 kohdassa luetellulla alalla toimivat tuottajaorganisaatioiden liitot, jotka on perustettu hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden aloitteesta. |
| Jollei 114 artiklan mukaisesti vahvistetuista säännöistä muuta johdu, tuottajaorganisaatioiden liitot voivat hoitaa mitä tahansa tuottajaorganisaatioiden toimia tai tehtäviä. | Jollei 114 artiklan mukaisesti vahvistetuista säännöistä muuta johdu, tuottajaorganisaatioiden liitot voivat hoitaa mitä tahansa tuottajaorganisaatioiden toimia tai tehtäviä. |

Komission teksti

Tarkistus

107 artikla

107 artikla

Tuottajaorganisaatioiden liitot

Tuottajaorganisaatioiden liitot

Jäsenvaltioiden on pyynnöstä hyväksyttävä millä tahansa
  1 artiklan 2 kohdassa luetellulla alalla toimivat tuottajaorganisaatioiden liitot, jotka on perustettu hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden aloitteesta.

Jäsenvaltiot voivat hyväksyä tietyllä
  1 artiklan 2 kohdassa luetellulla alalla toimivat tuottajaorganisaatioiden liitot, jotka on perustettu hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden aloitteesta.

Jollei 114 artiklan mukaisesti vahvistetuista säännöistä muuta johdu, tuottajaorganisaatioiden liitot voivat hoitaa mitä tahansa tuottajaorganisaatioiden toimia tai tehtäviä.

Jollei 114 artiklan mukaisesti vahvistetuista säännöistä muuta johdu, tuottajaorganisaatioiden liitot voivat hoitaa mitä tahansa tuottajaorganisaatioiden toimia tai tehtäviä.

Tarkistus 251

Ehdotus asetukseksi

108 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 108 artikla | 108 artikla |
| Toimialakohtaiset organisaatiot | Toimialakohtaiset organisaatiot |
| 1.   
  Jäsenvaltioiden on pyynnöstä hyväksyttävä
  millä tahansa 1 artiklan 2 kohdassa luetellulla alalla toimivat toimialakohtaiset organisaatiot, jotka | 1.   
  Jäsenvaltiot voivat hyväksyä
  millä tahansa 1 artiklan 2 kohdassa luetellulla alalla toimivat toimialakohtaiset organisaatiot, jotka
  ovat hakeneet hyväksyntää virallisesti ja jotka |
| a) | muodostuvat yhden tai useamman alan tuotteiden tuotantoon
  , kauppaan ja/tai jalostukseen
  liittyvien
  taloudellisten toimien
  edustajista; |

Komission teksti

Tarkistus

108 artikla

108 artikla

Toimialakohtaiset organisaatiot

Toimialakohtaiset organisaatiot

1.   
  Jäsenvaltioiden on pyynnöstä hyväksyttävä
  millä tahansa 1 artiklan 2 kohdassa luetellulla alalla toimivat toimialakohtaiset organisaatiot, jotka

1.   
  Jäsenvaltiot voivat hyväksyä
  millä tahansa 1 artiklan 2 kohdassa luetellulla alalla toimivat toimialakohtaiset organisaatiot, jotka
  ovat hakeneet hyväksyntää virallisesti ja jotka

a)

muodostuvat yhden tai useamman alan tuotteiden tuotantoon
  , kauppaan ja/tai jalostukseen
  liittyvien
  taloudellisten toimien
  edustajista;

| a) | muodostuvat yhden tai useamman alan tuotteiden tuotantoon
  ja vähintään yhteen seuraavista toimitusketjun vaiheista
  liittyvien
  elinkeinojen
  edustajista
  : jalostus tai kauppa, myös jakelu
  ; |
| --- | --- |

a)

muodostuvat yhden tai useamman alan tuotteiden tuotantoon
  ja vähintään yhteen seuraavista toimitusketjun vaiheista
  liittyvien
  elinkeinojen
  edustajista
  : jalostus tai kauppa, myös jakelu
  ;

| b) | on perustettu kaikkien tai joidenkin niihin kuuluvien organisaatioiden tai yhteenliittymien aloitteesta; |
| --- | --- |

b)

on perustettu kaikkien tai joidenkin niihin kuuluvien organisaatioiden tai yhteenliittymien aloitteesta;

| b) | on perustettu kaikkien tai joidenkin niihin kuuluvien organisaatioiden tai yhteenliittymien aloitteesta; |
| --- | --- |

b)

on perustettu kaikkien tai joidenkin niihin kuuluvien organisaatioiden tai yhteenliittymien aloitteesta;

| b a) | liittyvät tuotteisiin tai tuoteryhmiin, jotka eivät kuulu minkään aiemmin hyväksytyn toimialakohtaisen organisaation toimintapiiriin; |
| --- | --- |

b a)

liittyvät tuotteisiin tai tuoteryhmiin, jotka eivät kuulu minkään aiemmin hyväksytyn toimialakohtaisen organisaation toimintapiiriin;

| c) | pyrkivät tiettyyn päämäärään, johon voi sisältyä
  vähintään
  yksi seuraavista tavoitteista: |
| --- | --- |

c)

pyrkivät tiettyyn päämäärään, johon voi sisältyä
  vähintään
  yksi seuraavista tavoitteista:

| c) | ottaen huomioon jäsentensä ja kuluttajien edut
  pyrkivät tiettyyn päämäärään, johon voi sisältyä
  erityisesti
  yksi seuraavista tavoitteista: |
| --- | --- |

c)

ottaen huomioon jäsentensä ja kuluttajien edut
  pyrkivät tiettyyn päämäärään, johon voi sisältyä
  erityisesti
  yksi seuraavista tavoitteista:

| | i) | tuotantoa ja markkinoita koskevan tietämyksen ja avoimuuden parantaminen, muun muassa julkistamalla aiemmin tehtyjen sopimusten mukaisia hintoja ja määriä sekä niiden kestoa koskevia tilastotietoja sekä toteuttamalla selvityksiä markkinoiden tulevasta kehityksestä alueellisella
  tai
  valtakunnallisella tasolla; |
| --- | --- | --- |

i)

tuotantoa ja markkinoita koskevan tietämyksen ja avoimuuden parantaminen, muun muassa julkistamalla aiemmin tehtyjen sopimusten mukaisia hintoja ja määriä sekä niiden kestoa koskevia tilastotietoja sekä toteuttamalla selvityksiä markkinoiden tulevasta kehityksestä alueellisella
  tai
  valtakunnallisella tasolla;

| | i) | tuotantoa ja markkinoita koskevan tietämyksen ja avoimuuden parantaminen, muun muassa julkistamalla aiemmin tehtyjen sopimusten mukaisia
  tuotantokustannuksia,
  hintoja ja
  tarvittaessa niitä koskevia indikaattoreita ja
  määriä sekä niiden kestoa koskevia tilastotietoja sekä toteuttamalla selvityksiä markkinoiden tulevasta kehityksestä alueellisella, valtakunnallisella
  tai kansainvälisellä
  tasolla; |
| --- | --- | --- |

i)

tuotantoa ja markkinoita koskevan tietämyksen ja avoimuuden parantaminen, muun muassa julkistamalla aiemmin tehtyjen sopimusten mukaisia
  tuotantokustannuksia,
  hintoja ja
  tarvittaessa niitä koskevia indikaattoreita ja
  määriä sekä niiden kestoa koskevia tilastotietoja sekä toteuttamalla selvityksiä markkinoiden tulevasta kehityksestä alueellisella, valtakunnallisella
  tai kansainvälisellä
  tasolla;

| | i a) | tuotantomahdollisuuksia koskevan ennakkotiedon edistäminen ja markkinahintojen rekisteröinti; |
| --- | --- | --- |

i a)

tuotantomahdollisuuksia koskevan ennakkotiedon edistäminen ja markkinahintojen rekisteröinti;

| ii) | tuotteiden markkinoille saattamisen entistä paremman yhteensovittamisen edistäminen erityisesti tutkimuksen ja markkinatutkimusten avulla; |
| --- | --- |

ii)

tuotteiden markkinoille saattamisen entistä paremman yhteensovittamisen edistäminen erityisesti tutkimuksen ja markkinatutkimusten avulla;

| | ii) | tuotteiden markkinoille saattamisen entistä paremman yhteensovittamisen edistäminen erityisesti tutkimuksen ja markkinatutkimusten avulla; |
| --- | --- | --- |

ii)

tuotteiden markkinoille saattamisen entistä paremman yhteensovittamisen edistäminen erityisesti tutkimuksen ja markkinatutkimusten avulla;

| | ii a) | potentiaalisten vientimarkkinoiden tutkiminen; |
| --- | --- | --- |

ii a)

potentiaalisten vientimarkkinoiden tutkiminen;

| iii) | unionin sääntöjen mukaisten vakiosopimusten laatiminen; |
| --- | --- |

iii)

unionin sääntöjen mukaisten vakiosopimusten laatiminen;

| | iii) | sanotun rajoittamatta 104 a ja 113 a artiklassa esitettyjä säännöksiä
  unionin sääntöjen mukaisten vakiosopimusten laatiminen
  maataloustuotteiden myynnistä hankkijoille ja/tai jalostettujen tuotteiden toimittamisesta jakelijoille ja vähittäismyyjille ottaen huomioon, että on saatava aikaan oikeudenmukaiset kilpailuedellytykset ja vältettävä vääristymiä markkinoilla
  ; |
| --- | --- | --- |

iii)

sanotun rajoittamatta 104 a ja 113 a artiklassa esitettyjä säännöksiä
  unionin sääntöjen mukaisten vakiosopimusten laatiminen
  maataloustuotteiden myynnistä hankkijoille ja/tai jalostettujen tuotteiden toimittamisesta jakelijoille ja vähittäismyyjille ottaen huomioon, että on saatava aikaan oikeudenmukaiset kilpailuedellytykset ja vältettävä vääristymiä markkinoilla
  ;

| iv) | tuotteisiin liittyvän potentiaalin enempi hyödyntäminen; |
| --- | --- |

iv)

tuotteisiin liittyvän potentiaalin enempi hyödyntäminen;

| | iv) | tuotteisiin liittyvän potentiaalin enempi hyödyntäminen
  , myös markkinointimahdollisuuksien osalta, ja taloudellista kilpailukykyä ja innovointia vahvistavien aloitteiden kehittäminen
  ; |
| --- | --- | --- |

iv)

tuotteisiin liittyvän potentiaalin enempi hyödyntäminen
  , myös markkinointimahdollisuuksien osalta, ja taloudellista kilpailukykyä ja innovointia vahvistavien aloitteiden kehittäminen
  ;

| v) | tiedottaminen ja tutkimusten toteuttaminen tuotannon järkeistämiseksi, parantamiseksi ja ohjaamiseksi markkinoiden tarpeisiin ja kuluttajien makuun ja odotuksiin entistä paremmin mukautettujen tuotteiden suuntaan, erityisesti tuotteiden laadun, suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden erityisominaisuudet mukaan lukien, ja ympäristönsuojelun osalta; |
| --- | --- |

v)

tiedottaminen ja tutkimusten toteuttaminen tuotannon järkeistämiseksi, parantamiseksi ja ohjaamiseksi markkinoiden tarpeisiin ja kuluttajien makuun ja odotuksiin entistä paremmin mukautettujen tuotteiden suuntaan, erityisesti tuotteiden laadun, suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden erityisominaisuudet mukaan lukien, ja ympäristönsuojelun osalta;

| | v) | tiedottaminen ja tutkimusten toteuttaminen tuotannon
  innovoimiseksi,
  järkeistämiseksi, parantamiseksi ja ohjaamiseksi
  ja tarvittaessa jalostamiseksi ja/tai kaupan pitämiseksi
  markkinoiden tarpeisiin ja kuluttajien makuun ja odotuksiin entistä paremmin mukautettujen tuotteiden suuntaan, erityisesti tuotteiden laadun, suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden erityisominaisuudet mukaan lukien, ja ympäristönsuojelun osalta; |
| --- | --- | --- |

v)

tiedottaminen ja tutkimusten toteuttaminen tuotannon
  innovoimiseksi,
  järkeistämiseksi, parantamiseksi ja ohjaamiseksi
  ja tarvittaessa jalostamiseksi ja/tai kaupan pitämiseksi
  markkinoiden tarpeisiin ja kuluttajien makuun ja odotuksiin entistä paremmin mukautettujen tuotteiden suuntaan, erityisesti tuotteiden laadun, suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden erityisominaisuudet mukaan lukien, ja ympäristönsuojelun osalta;

| vi) | keinojen etsiminen
  eläinlääkintätuotteiden tai kasvinsuojeluaineiden ja muiden tuotantopanosten
  käytön rajoittamiseksi ja
  tuotteiden laadun
  varmistamiseksi sekä
  maaperän ja vesien
  suojelemiseksi
  ; |
| --- | --- |

vi)

keinojen etsiminen
  eläinlääkintätuotteiden tai kasvinsuojeluaineiden ja muiden tuotantopanosten
  käytön rajoittamiseksi ja
  tuotteiden laadun
  varmistamiseksi sekä
  maaperän ja vesien
  suojelemiseksi
  ;

| | vi) | eläinlääkintätuotteiden tai kasvinsuojeluaineiden
  käytön rajoittaminen
  ja muiden tuotantopanosten
  parempi hallinnointi,
  tuotteiden laadun
  varmistaminen,
  maaperän ja vesien
  suojeleminen sekä elintarvikkeiden turvallisuuden parantaminen erityisesti tuotteiden jäljitettävyyden avulla ja parantamalla eläinten terveyttä ja hyvinvointia
  ; |
| --- | --- | --- |

vi)

eläinlääkintätuotteiden tai kasvinsuojeluaineiden
  käytön rajoittaminen
  ja muiden tuotantopanosten
  parempi hallinnointi,
  tuotteiden laadun
  varmistaminen,
  maaperän ja vesien
  suojeleminen sekä elintarvikkeiden turvallisuuden parantaminen erityisesti tuotteiden jäljitettävyyden avulla ja parantamalla eläinten terveyttä ja hyvinvointia
  ;

| vii) | menetelmien ja keinojen kehittäminen tuotteiden laadun parantamiseksi kaikissa tuotannon ja kaupan pitämisen vaiheissa; |
| --- | --- |

vii)

menetelmien ja keinojen kehittäminen tuotteiden laadun parantamiseksi kaikissa tuotannon ja kaupan pitämisen vaiheissa;

| | vii) | menetelmien ja keinojen kehittäminen tuotteiden laadun parantamiseksi kaikissa tuotannon ja
  tarvittaessa jalostuksen ja/tai
  kaupan pitämisen vaiheissa; |
| --- | --- | --- |

vii)

menetelmien ja keinojen kehittäminen tuotteiden laadun parantamiseksi kaikissa tuotannon ja
  tarvittaessa jalostuksen ja/tai
  kaupan pitämisen vaiheissa;

| | vii a) | vähimmäislaadun määrittäminen ja pakkauksen ja esillepanon vähimmäisvaatimusten määrittäminen; |
| --- | --- | --- |

vii a)

vähimmäislaadun määrittäminen ja pakkauksen ja esillepanon vähimmäisvaatimusten määrittäminen;

| viii) | luonnonmukaiseen maatalouteen liittyvän potentiaalin hyödyntäminen ja tällaisen
  maatalouden
  sekä
  alkuperänimitysten, laatumerkintöjen ja maantieteellisten merkintöjen
  suojaaminen
  ja
  edistäminen
  ; |
| --- | --- |

viii)

luonnonmukaiseen maatalouteen liittyvän potentiaalin hyödyntäminen ja tällaisen
  maatalouden
  sekä
  alkuperänimitysten, laatumerkintöjen ja maantieteellisten merkintöjen
  suojaaminen
  ja
  edistäminen
  ;

| | viii) | kaikkien toimien ohjaaminen luonnonmukaisen
  maatalouden
  ja
  alkuperänimitysten, laatumerkintöjen ja maantieteellisten merkintöjen
  tukemiseen, suojaamiseen
  ja
  edistämiseen
  ; |
| --- | --- | --- |

viii)

kaikkien toimien ohjaaminen luonnonmukaisen
  maatalouden
  ja
  alkuperänimitysten, laatumerkintöjen ja maantieteellisten merkintöjen
  tukemiseen, suojaamiseen
  ja
  edistämiseen
  ;

| ix) | integroitua kestävää tuotantoa tai muita ympäristöystävällisiä tuotantotapoja koskevien tutkimusten edistäminen ja laatiminen; |
| --- | --- |

ix)

integroitua kestävää tuotantoa tai muita ympäristöystävällisiä tuotantotapoja koskevien tutkimusten edistäminen ja laatiminen;

| | ix) | integroitua kestävää tuotantoa tai muita ympäristöystävällisiä tuotantotapoja koskevien tutkimusten edistäminen ja laatiminen; |
| --- | --- | --- |

ix)

integroitua kestävää tuotantoa tai muita ympäristöystävällisiä tuotantotapoja koskevien tutkimusten edistäminen ja laatiminen;

| x) | tuotteiden
  terveelliseen
  kulutukseen kannustaminen ja terveydelle vaarallisen käytön haitoista tiedottaminen; |
| --- | --- |

x)

tuotteiden
  terveelliseen
  kulutukseen kannustaminen ja terveydelle vaarallisen käytön haitoista tiedottaminen;

| | x) | tuotteiden
  kohtuulliseen ja vastuulliseen
  kulutukseen kannustaminen
  sisämarkkinoilla
  ja
  /tai
  terveydelle vaarallisen käytön haitoista tiedottaminen; |
| --- | --- | --- |

x)

tuotteiden
  kohtuulliseen ja vastuulliseen
  kulutukseen kannustaminen
  sisämarkkinoilla
  ja
  /tai
  terveydelle vaarallisen käytön haitoista tiedottaminen;

| | x a) | kulutuksen edistäminen ja/tai tuotteita koskevan tiedon tarjoaminen sisämarkkinoilla ja niiden ulkopuolisilla markkinoilla; |
| --- | --- | --- |

x a)

kulutuksen edistäminen ja/tai tuotteita koskevan tiedon tarjoaminen sisämarkkinoilla ja niiden ulkopuolisilla markkinoilla;

| xi) | menekinedistämiskampanjoiden toteuttaminen erityisesti kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

xi)

menekinedistämiskampanjoiden toteuttaminen erityisesti kolmansissa maissa.

| xi a) | yhteisten toimenpiteiden täytäntöönpano maatalous- ja elintarviketuotteiden tuotantoon ja tarvittaessa jalostukseen ja/tai kaupan pitämiseen ja/tai jakeluun liittyvien terveys-, kasvinsuojelu- ja ympäristöriskien ja -epävarmuuksien ehkäisemiseksi ja hallitsemiseksi; |
| --- | --- |

xi a)

yhteisten toimenpiteiden täytäntöönpano maatalous- ja elintarviketuotteiden tuotantoon ja tarvittaessa jalostukseen ja/tai kaupan pitämiseen ja/tai jakeluun liittyvien terveys-, kasvinsuojelu- ja ympäristöriskien ja -epävarmuuksien ehkäisemiseksi ja hallitsemiseksi;

| xi b) | sivutuotteiden ja jätteiden hallinnan ja vähentämisen tukeminen. |
| --- | --- |

xi b)

sivutuotteiden ja jätteiden hallinnan ja vähentämisen tukeminen.

2.   Oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla sekä tupakka-alalla toimivien toimialakohtaisten organisaatioiden yhteydessä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuun tiettyyn päämäärään voi sisältyä myös vähintään yksi seuraavista tavoitteista:

2.   Oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla sekä tupakka-alalla toimivien toimialakohtaisten organisaatioiden yhteydessä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuun tiettyyn päämäärään voi sisältyä myös vähintään yksi seuraavista tavoitteista:

| a) | jäsenten tuotteiden tarjonnan ja kaupan pitämisen keskittäminen ja koordinointi; |
| --- | --- |

a)

jäsenten tuotteiden tarjonnan ja kaupan pitämisen keskittäminen ja koordinointi;

| a) | jäsenten tuotteiden tarjonnan ja kaupan pitämisen keskittäminen ja koordinointi; |
| --- | --- |

a)

jäsenten tuotteiden tarjonnan ja kaupan pitämisen keskittäminen ja koordinointi;

| b) | tuotannon ja jalostuksen mukauttaminen markkinoiden vaatimuksiin ja tuotteen parantaminen; |
| --- | --- |

b)

tuotannon ja jalostuksen mukauttaminen markkinoiden vaatimuksiin ja tuotteen parantaminen;

| b) | tuotannon ja jalostuksen mukauttaminen markkinoiden vaatimuksiin ja tuotteen parantaminen; |
| --- | --- |

b)

tuotannon ja jalostuksen mukauttaminen markkinoiden vaatimuksiin ja tuotteen parantaminen;

| c) | tuotannon ja jalostuksen järkiperäistämisen ja parantamisen edistäminen. |
| --- | --- |

c)

tuotannon ja jalostuksen järkiperäistämisen ja parantamisen edistäminen.

| c) | tuotannon ja jalostuksen järkiperäistämisen ja parantamisen edistäminen. |
| --- | --- |

c)

tuotannon ja jalostuksen järkiperäistämisen ja parantamisen edistäminen.

Tarkistus 252

Ehdotus asetukseksi

108 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 108 a artikla |
| | Toimialakohtaisten organisaatioiden hyväksyminen |
| | 1.
     
  Jäsenvaltiot voivat hyväksyä pyynnöstä toimialakohtaiset organisaatiot, jos tällaiset organisaatiot |
| | a) | täyttävät 108 artiklassa säädetyt vaatimukset; |

Komission teksti

Tarkistus

108 a artikla

Toimialakohtaisten organisaatioiden hyväksyminen

1.
     
  Jäsenvaltiot voivat hyväksyä pyynnöstä toimialakohtaiset organisaatiot, jos tällaiset organisaatiot

a)

täyttävät 108 artiklassa säädetyt vaatimukset;

| b) | harjoittavat toimintaansa yhdellä tai useammalla asianomaisella alueella; |
| --- | --- |

b)

harjoittavat toimintaansa yhdellä tai useammalla asianomaisella alueella;

| c) | muodostavat merkittävän osan 108 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta taloudellisesta toiminnasta; |
| --- | --- |

c)

muodostavat merkittävän osan 108 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta taloudellisesta toiminnasta;

| d) | eivät itse harjoita tuotantoa, jalostusta ja/tai kauppaa lukuun ottamatta 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tapauksia. |
| --- | --- |

d)

eivät itse harjoita tuotantoa, jalostusta ja/tai kauppaa lukuun ottamatta 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tapauksia.

2.
     
  Jäsenvaltiot voivat päättää, että toimialakohtaiset organisaatiot, jotka on hyväksytty ennen 1 päivää tammikuuta 2014 kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja jotka täyttävät 1 kohdassa säädetyt edellytykset, on katsottava 108 artiklan nojalla hyväksytyiksi toimialakohtaisiksi organisaatioiksi.

3.
     
  Toimialakohtaiset organisaatiot, jotka on hyväksytty ennen 1 päivää tammikuuta 2014 kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja jotka eivät täytä tämän artiklan 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, voivat jatkaa toimintaansa kansallisen lainsäädännön mukaisesti 1 päivään tammikuuta 2015 saakka.

4.
     
  Jos jäsenvaltiot hyväksyvät toimialakohtaisen järjestön 1 kohdan ja/tai 2 kohdan mukaisesti, niiden on

| a) | päätettävä hyväksymisen myöntämisestä neljän kuukauden kuluessa siitä, kun hakemus ja kaikki sitä tukevat asianmukaiset todisteet on jätetty; hakemus on jätettävä siinä jäsenvaltiossa, jossa organisaation päätoimipaikka on; |
| --- | --- |

a)

päätettävä hyväksymisen myöntämisestä neljän kuukauden kuluessa siitä, kun hakemus ja kaikki sitä tukevat asianmukaiset todisteet on jätetty; hakemus on jätettävä siinä jäsenvaltiossa, jossa organisaation päätoimipaikka on;

| b) | suoritettava itse määrittelemiensä väliajoin tarkastuksia varmistaakseen, että hyväksytyt toimialakohtaiset organisaatiot täyttävät niiden hyväksymiseen liittyvät edellytykset; |
| --- | --- |

b)

suoritettava itse määrittelemiensä väliajoin tarkastuksia varmistaakseen, että hyväksytyt toimialakohtaiset organisaatiot täyttävät niiden hyväksymiseen liittyvät edellytykset;

| c) | määrättävä näihin organisaatioihin sovellettavista itse vahvistamistaan seuraamuksista, jos säännöksiä ei ole noudatettu tai jos ilmenee tässä asetuksessa säädettyjä toimenpiteitä koskevia sääntöjenvastaisuuksia, sekä päätettävä tarvittaessa hyväksynnän peruuttamisesta; |
| --- | --- |

c)

määrättävä näihin organisaatioihin sovellettavista itse vahvistamistaan seuraamuksista, jos säännöksiä ei ole noudatettu tai jos ilmenee tässä asetuksessa säädettyjä toimenpiteitä koskevia sääntöjenvastaisuuksia, sekä päätettävä tarvittaessa hyväksynnän peruuttamisesta;

| d) | peruutettava hyväksyntä, mikäli tässä artiklassa säädetyt vaatimukset ja hyväksymisedellytykset eivät enää täyty; |
| --- | --- |

d)

peruutettava hyväksyntä, mikäli tässä artiklassa säädetyt vaatimukset ja hyväksymisedellytykset eivät enää täyty;

| e) | ilmoitettava komissiolle vuosittain viimeistään 31 päivänä maaliskuuta edellisen kalenterivuoden aikana tekemistään hyväksymisen myöntämistä, epäämistä tai peruuttamista koskevista päätöksistä. |
| --- | --- |

e)

ilmoitettava komissiolle vuosittain viimeistään 31 päivänä maaliskuuta edellisen kalenterivuoden aikana tekemistään hyväksymisen myöntämistä, epäämistä tai peruuttamista koskevista päätöksistä.

Tarkistus 253

Ehdotus asetukseksi

109 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 109 artikla | Poistetaan. |
| Toimijaorganisaatiot | |
| Tässä asetuksessa oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alan toimijaorganisaatioihin katsotaan kuuluvan hyväksytyt tuottajaorganisaatiot, hyväksytyt toimialakohtaiset organisaatiot tai muiden toimijoiden hyväksytyt organisaatiot tai niiden yhteenliittymät. | |

Komission teksti

Tarkistus

109 artikla

Poistetaan.

Toimijaorganisaatiot

Tässä asetuksessa oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alan toimijaorganisaatioihin katsotaan kuuluvan hyväksytyt tuottajaorganisaatiot, hyväksytyt toimialakohtaiset organisaatiot tai muiden toimijoiden hyväksytyt organisaatiot tai niiden yhteenliittymät.

Tarkistus 254

Ehdotus asetukseksi

109 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 109 a artikla |
| | Ryhmien merkitys |
| | 1.
     
  Maataloustuotteiden laatujärjestelmistä annetun asetuksen (EY) N:o XXXXXXX mukaisesti suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden markkinoiden toiminnan tehostamiseksi ja vakauttamiseksi tuottajajäsenvaltiot voivat vahvistaa kaupan pitämistä koskevia sääntöjä tarjonnan sääntelemiseksi erityisesti panemalla täytäntöön maataloustuotteiden laatujärjestelmistä annetun asetuksen (EY) N:o XXXXXXX 42 artiklassa tarkoitettujen ryhmien tekemiä päätöksiä. |
| | 2.
     
  Näiden sääntöjen tulee olla tavoitteeseen nähden oikeasuhteisia ja |
| | a) | ainoastaan tarjonnan sääntelyn kattavia, ja niiden tarkoituksena on oltava tuotteen tarjonnan mukauttaminen kysyntää vastaavaksi; |

Komission teksti

Tarkistus

109 a artikla

Ryhmien merkitys

1.
     
  Maataloustuotteiden laatujärjestelmistä annetun asetuksen (EY) N:o XXXXXXX mukaisesti suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden markkinoiden toiminnan tehostamiseksi ja vakauttamiseksi tuottajajäsenvaltiot voivat vahvistaa kaupan pitämistä koskevia sääntöjä tarjonnan sääntelemiseksi erityisesti panemalla täytäntöön maataloustuotteiden laatujärjestelmistä annetun asetuksen (EY) N:o XXXXXXX 42 artiklassa tarkoitettujen ryhmien tekemiä päätöksiä.

2.
     
  Näiden sääntöjen tulee olla tavoitteeseen nähden oikeasuhteisia ja

a)

ainoastaan tarjonnan sääntelyn kattavia, ja niiden tarkoituksena on oltava tuotteen tarjonnan mukauttaminen kysyntää vastaavaksi;

| b) | olla sitoviksi saatettuja enintään viiden markkinointivuoden pituiseksi kaudeksi, joka voidaan uusia; |
| --- | --- |

b)

olla sitoviksi saatettuja enintään viiden markkinointivuoden pituiseksi kaudeksi, joka voidaan uusia;

| c) | ne eivät saa koskea liiketoimia, jotka tapahtuvat asianomaisen tuotteen ensimmäisen markkinoillesaattamisen jälkeen; |
| --- | --- |

c)

ne eivät saa koskea liiketoimia, jotka tapahtuvat asianomaisen tuotteen ensimmäisen markkinoillesaattamisen jälkeen;

| d) | niillä ei voida sallia hintojen edes ohjeellista vahvistamista tai suosittamista; |
| --- | --- |

d)

niillä ei voida sallia hintojen edes ohjeellista vahvistamista tai suosittamista;

| e) | ne eivät saa johtaa siihen, että liian suuri osuus yleensä saatavilla olevasta tuotteesta ei olisi saatavilla; |
| --- | --- |

e)

ne eivät saa johtaa siihen, että liian suuri osuus yleensä saatavilla olevasta tuotteesta ei olisi saatavilla;

| f) | ne eivät saa estää toimijaa aloittamasta asianomaisen tuotteen tuotantoa. |
| --- | --- |

f)

ne eivät saa estää toimijaa aloittamasta asianomaisen tuotteen tuotantoa.

3.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetut säännöt on saatettava toimijoiden tietoisuuteen julkaisemalla ne kokonaisuudessaan asianomaisen jäsenvaltion virallisessa julkaisussa.

4.
     
  Jäsenvaltioiden tämän artiklan mukaisesti vuonna n tekemistä päätöksistä ja toteuttamista toimenpiteistä on ilmoitettava komissiolle ennen 1 päivää maaliskuuta vuonna n + 1.

5.
     
  Euroopan komissio voi pyytää jäsenvaltiota perumaan päätöksensä, jos komissio toteaa, että päätöksellä estetään kilpailu merkittävässä osassa sisämarkkinoita, sillä vaarannetaan tavaroiden vapaa liikkuvuus tai se on vastoin perussopimuksen 39 artiklan tavoitteita.

Tarkistus 255

Ehdotus asetukseksi

110 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 110 artikla | 110 artikla |
| Sääntöjen soveltamisalan laajentaminen | Sääntöjen soveltamisalan laajentaminen |
| 1.   Jos jäsenvaltion yhdellä tai useammalla talousalueella toimiva hyväksytty tuottajaorganisaatio, hyväksytty tuottajaorganisaatioiden liitto tai hyväksytty toimialakohtainen organisaatio katsotaan jonkin tuotteen tuotannon, kaupan tai jalostuksen osalta edustavaksi, kyseinen jäsenvaltio voi mainitun organisaation pyynnöstä velvoittaa tuohon organisaatioon tai liittoon kuulumattomat, kyseisellä yhdellä tai useammalla talousalueella toimivat muut toimijat, jotka voivat olla yksittäisiä tuottajia tai ryhmiä, noudattamaan tietyllä ajanjaksolla joitakin sopimuksia, päätöksiä ja yhdenmukaistettuja menettelytapoja, joista on sovittu kyseisessä organisaatiossa. | 1.   Jos jäsenvaltion yhdellä tai useammalla talousalueella toimiva hyväksytty tuottajaorganisaatio, hyväksytty tuottajaorganisaatioiden liitto tai hyväksytty toimialakohtainen organisaatio katsotaan jonkin tuotteen tuotannon, kaupan tai jalostuksen osalta edustavaksi, kyseinen jäsenvaltio voi mainitun organisaation pyynnöstä velvoittaa tuohon organisaatioon tai liittoon kuulumattomat, kyseisellä yhdellä tai useammalla talousalueella toimivat muut toimijat, jotka voivat olla yksittäisiä tuottajia tai ryhmiä, noudattamaan tietyllä ajanjaksolla joitakin sopimuksia, päätöksiä ja yhdenmukaistettuja menettelytapoja, joista on sovittu kyseisessä organisaatiossa. |
| 2.   ”Talousalueella” tarkoitetaan maantieteellistä aluetta, joka muodostuu vierekkäisistä tai läheisistä tuotantoalueista, joilla on samanlaiset tuotantoon ja kaupan pitämiseen liittyvät edellytykset. | 2.   ”Talousalueella” tarkoitetaan maantieteellistä aluetta, joka muodostuu vierekkäisistä tai läheisistä tuotantoalueista, joilla on samanlaiset tuotantoon ja kaupan pitämiseen liittyvät edellytykset. |
| 3.   Organisaatiota tai liittoa pidetään edustavana, jos sen osuus kyseisellä yhdellä tai useammalla jäsenvaltion talousalueella on | 3.   Organisaatiota tai liittoa pidetään edustavana, jos sen osuus kyseisellä yhdellä tai useammalla jäsenvaltion talousalueella on |
| a) | kyseisen tuotteen tai kyseisten tuotteiden tuotantomäärän, kaupan tai jalostuksen osuutena ilmaistuna |

Komission teksti

Tarkistus

110 artikla

110 artikla

Sääntöjen soveltamisalan laajentaminen

Sääntöjen soveltamisalan laajentaminen

1.   Jos jäsenvaltion yhdellä tai useammalla talousalueella toimiva hyväksytty tuottajaorganisaatio, hyväksytty tuottajaorganisaatioiden liitto tai hyväksytty toimialakohtainen organisaatio katsotaan jonkin tuotteen tuotannon, kaupan tai jalostuksen osalta edustavaksi, kyseinen jäsenvaltio voi mainitun organisaation pyynnöstä velvoittaa tuohon organisaatioon tai liittoon kuulumattomat, kyseisellä yhdellä tai useammalla talousalueella toimivat muut toimijat, jotka voivat olla yksittäisiä tuottajia tai ryhmiä, noudattamaan tietyllä ajanjaksolla joitakin sopimuksia, päätöksiä ja yhdenmukaistettuja menettelytapoja, joista on sovittu kyseisessä organisaatiossa.

1.   Jos jäsenvaltion yhdellä tai useammalla talousalueella toimiva hyväksytty tuottajaorganisaatio, hyväksytty tuottajaorganisaatioiden liitto tai hyväksytty toimialakohtainen organisaatio katsotaan jonkin tuotteen tuotannon, kaupan tai jalostuksen osalta edustavaksi, kyseinen jäsenvaltio voi mainitun organisaation pyynnöstä velvoittaa tuohon organisaatioon tai liittoon kuulumattomat, kyseisellä yhdellä tai useammalla talousalueella toimivat muut toimijat, jotka voivat olla yksittäisiä tuottajia tai ryhmiä, noudattamaan tietyllä ajanjaksolla joitakin sopimuksia, päätöksiä ja yhdenmukaistettuja menettelytapoja, joista on sovittu kyseisessä organisaatiossa.

2.   ”Talousalueella” tarkoitetaan maantieteellistä aluetta, joka muodostuu vierekkäisistä tai läheisistä tuotantoalueista, joilla on samanlaiset tuotantoon ja kaupan pitämiseen liittyvät edellytykset.

2.   ”Talousalueella” tarkoitetaan maantieteellistä aluetta, joka muodostuu vierekkäisistä tai läheisistä tuotantoalueista, joilla on samanlaiset tuotantoon ja kaupan pitämiseen liittyvät edellytykset.

3.   Organisaatiota tai liittoa pidetään edustavana, jos sen osuus kyseisellä yhdellä tai useammalla jäsenvaltion talousalueella on

3.   Organisaatiota tai liittoa pidetään edustavana, jos sen osuus kyseisellä yhdellä tai useammalla jäsenvaltion talousalueella on

a)

kyseisen tuotteen tai kyseisten tuotteiden tuotantomäärän, kaupan tai jalostuksen osuutena ilmaistuna

| a) | kyseisen tuotteen tai kyseisten tuotteiden tuotantomäärän, kaupan tai jalostuksen osuutena ilmaistuna |
| --- | --- |

a)

kyseisen tuotteen tai kyseisten tuotteiden tuotantomäärän, kaupan tai jalostuksen osuutena ilmaistuna

| | i) | hedelmä- ja vihannesalan tuottajaorganisaatioiden osalta vähintään 60 prosenttia; tai |
| --- | --- | --- |

i)

hedelmä- ja vihannesalan tuottajaorganisaatioiden osalta vähintään 60 prosenttia; tai

| | i) | hedelmä- ja vihannesalan tuottajaorganisaatioiden osalta vähintään 60 prosenttia; tai |
| --- | --- | --- |

i)

hedelmä- ja vihannesalan tuottajaorganisaatioiden osalta vähintään 60 prosenttia; tai

| | ii) | muissa tapauksissa vähintään kaksi kolmasosaa; ja |
| --- | --- | --- |

ii)

muissa tapauksissa vähintään kaksi kolmasosaa; ja

| | ii) | muissa tapauksissa vähintään kaksi kolmasosaa; ja |
| --- | --- | --- |

ii)

muissa tapauksissa vähintään kaksi kolmasosaa; ja

| b) | tuottajaorganisaatioiden tapauksessa yli 50 prosenttia asianomaisista tuottajista. |
| --- | --- |

b)

tuottajaorganisaatioiden tapauksessa yli 50 prosenttia asianomaisista tuottajista.

| b) | tuottajaorganisaatioiden tapauksessa yli 50 prosenttia asianomaisista tuottajista
  ; ja |
| --- | --- |

b)

tuottajaorganisaatioiden tapauksessa yli 50 prosenttia asianomaisista tuottajista
  ; ja

| b a) | toimialakohtaisten organisaatioiden tapauksessa merkittävä 108 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta taloudellisesta toiminnasta jäsenvaltion vahvistamien ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

b a)

toimialakohtaisten organisaatioiden tapauksessa merkittävä 108 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta taloudellisesta toiminnasta jäsenvaltion vahvistamien ehtojen mukaisesti.

Jos pyyntö laajentaa sääntöjen soveltamisalaa muihin toimijoihin kattaa useampia talousalueita, organisaation tai liiton on kullakin asianomaisista talousalueista osoitettava ensimmäisessä alakohdassa määritelty vähimmäisedustavuus kunkin siihen kuuluvan alan osalta.

Jos pyyntö laajentaa sääntöjen soveltamisalaa muihin toimijoihin kattaa useampia talousalueita, organisaation tai liiton on kullakin asianomaisista talousalueista osoitettava ensimmäisessä alakohdassa määritelty vähimmäisedustavuus kunkin siihen kuuluvan alan osalta.

4.   Säännöillä, joiden soveltamisalan laajentamista muihin toimijoihin voidaan pyytää 1 kohdassa säädetyllä tavalla, on
  oltava jokin seuraavista tavoitteista
  :

4.   Sääntöjen, joiden soveltamisalan laajentamista muihin toimijoihin voidaan pyytää 1 kohdassa säädetyllä tavalla, on
  liityttävä johonkin 106 artiklan ensimmäisen kohdan c alakohdassa tai 108 artiklan 1 kohdan c alakohdassa esitetyt tavoitteet täyttävään toimeen
  .

| a) | tuotannon ja markkinoiden tuntemus; |
| --- | --- |

a)

tuotannon ja markkinoiden tuntemus;

| b) | tuotantoa koskevat säännöt, jotka ovat unionin ja kansallisessa sääntelyssä vahvistettuja tiukemmat; |
| --- | --- |

b)

tuotantoa koskevat säännöt, jotka ovat unionin ja kansallisessa sääntelyssä vahvistettuja tiukemmat;

| c) | unionin sääntöjen kanssa yhteensopivien vakiosopimusten laatiminen; |
| --- | --- |

c)

unionin sääntöjen kanssa yhteensopivien vakiosopimusten laatiminen;

| d) | kaupan pitämistä koskevat säännöt; |
| --- | --- |

d)

kaupan pitämistä koskevat säännöt;

| e) | ympäristönsuojelua koskevat säännöt; |
| --- | --- |

e)

ympäristönsuojelua koskevat säännöt;

| f) | toimenpiteet tuotantopotentiaalin edistämiseksi ja hyödyntämiseksi; |
| --- | --- |

f)

toimenpiteet tuotantopotentiaalin edistämiseksi ja hyödyntämiseksi;

| g) | luonnonmukaisen maatalouden, alkuperänimitysten, laatumerkintöjen ja maantieteellisten merkintöjen suojaamista koskevat toimet; |
| --- | --- |

g)

luonnonmukaisen maatalouden, alkuperänimitysten, laatumerkintöjen ja maantieteellisten merkintöjen suojaamista koskevat toimet;

| h) | tutkimus tuotteiden arvon lisäämiseksi erityisesti uusien kansanterveyttä vaarantamattomien käyttötapojen avulla; |
| --- | --- |

h)

tutkimus tuotteiden arvon lisäämiseksi erityisesti uusien kansanterveyttä vaarantamattomien käyttötapojen avulla;

| i) | tutkimukset tuotteiden laadun parantamiseksi; |
| --- | --- |

i)

tutkimukset tuotteiden laadun parantamiseksi;

| j) | tutkimukset, jotka koskevat erityisesti kasvinsuojeluaineiden tai eläinlääkintätuotteiden käytön rajoittamisen mahdollistavia sekä maaperän ja ympäristön säilymisen turvaavia viljelymenetelmiä; |
| --- | --- |

j)

tutkimukset, jotka koskevat erityisesti kasvinsuojeluaineiden tai eläinlääkintätuotteiden käytön rajoittamisen mahdollistavia sekä maaperän ja ympäristön säilymisen turvaavia viljelymenetelmiä;

| k) | vähimmäislaatujen sekä pakkaamista ja esillepanoa koskevien vähimmäisvaatimusten määrittely; |
| --- | --- |

k)

vähimmäislaatujen sekä pakkaamista ja esillepanoa koskevien vähimmäisvaatimusten määrittely;

| l) | varmennettujen siementen käyttö ja tuotteiden laadun valvonta. |
| --- | --- |

l)

varmennettujen siementen käyttö ja tuotteiden laadun valvonta.

Kyseiset säännöt eivät saa aiheuttaa vahinkoa asianomaisen jäsenvaltion tai unionin muille toimijoille, niillä ei saa olla mitään 145 artiklan 4 kohdassa lueteltuja vaikutuksia eivätkä ne saa olla muutoin ristiriidassa voimassa olevien unionin tai kansallisten sääntöjen kanssa.

Kyseiset säännöt eivät saa aiheuttaa vahinkoa asianomaisen jäsenvaltion tai unionin muille toimijoille, niillä ei saa olla mitään 145 artiklan 4 kohdassa lueteltuja vaikutuksia eivätkä ne saa olla muutoin ristiriidassa voimassa olevien unionin tai kansallisten sääntöjen kanssa.

4 a.
     
  Jos toimialakohtainen organisaatio on hyväksytty yhden tai useamman tuotteen osalta, jäsenvaltiot eivät laajenna kyseisen toimialakohtaisen organisaation toimialaan kuuluvien tuottajaorganisaatioiden päätösten ja käytäntöjen soveltamisalaa.

4 b.
     
  Edellä 1 kohdassa esitettyjen säännösten soveltamisalan laajentaminen on saatettava laajalti toimijoiden tietoon julkaisemalla ne asianomaisen jäsenvaltion virallisessa lehdessä.

4 c.
     
  Jäsenvaltiot ilmoittavat vuosittain viimeistään 31 päivänä maaliskuuta tämän artiklan mukaisesti tehdyistä päätöksistä.

Tarkistus 256

Ehdotus asetukseksi

111 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 111 artikla | 111 artikla |
| Muiden kuin jäsenten maksuosuudet | Muiden kuin jäsenten maksuosuudet |
| Jos hyväksytyn tuottajaorganisaation, hyväksytyn tuottajaorganisaatioiden liiton tai hyväksytyn toimialakohtaisen organisaation sääntöjen soveltamisalaa laajennetaan 110 artiklan mukaisesti, ja jos kyseisten sääntöjen kattamasta toiminnasta aiheutuu yleistä taloudellista hyötyä
  henkilöille
  , joiden toiminta liittyy kyseisiin tuotteisiin, hyväksynnän antanut jäsenvaltio voi päättää, että organisaatioon kuulumattomien yksittäisten toimijoiden tai ryhmien, jotka hyötyvät tästä toiminnasta, on maksettava organisaatiolle sen jäsenten maksamia maksuja vastaava summa kokonaan tai osittain, siinä määrin kuin maksujen on tarkoitus kattaa
  kyseisestä toiminnasta suoraan
  aiheutuvat kulut. | Jos hyväksytyn tuottajaorganisaation, hyväksytyn tuottajaorganisaatioiden liiton tai hyväksytyn toimialakohtaisen organisaation sääntöjen soveltamisalaa laajennetaan 110 artiklan mukaisesti ja jos kyseisten sääntöjen kattamasta toiminnasta aiheutuu yleistä taloudellista hyötyä
  taloudellisille toimijoille
  , joiden toiminta liittyy kyseisiin tuotteisiin, hyväksynnän antanut jäsenvaltio voi
  kaikkia asianosaisia sidosryhmiä kuultuaan
  päättää, että organisaatioon kuulumattomien yksittäisten
  taloudellisten
  toimijoiden tai ryhmien, jotka hyötyvät tästä toiminnasta, on maksettava organisaatiolle sen jäsenten maksamia maksuja vastaava summa kokonaan tai osittain, siinä määrin kuin maksujen on tarkoitus kattaa
  kyseisen toiminnan harjoittamisesta
  aiheutuvat kulut. |

Komission teksti

Tarkistus

111 artikla

111 artikla

Muiden kuin jäsenten maksuosuudet

Muiden kuin jäsenten maksuosuudet

Jos hyväksytyn tuottajaorganisaation, hyväksytyn tuottajaorganisaatioiden liiton tai hyväksytyn toimialakohtaisen organisaation sääntöjen soveltamisalaa laajennetaan 110 artiklan mukaisesti, ja jos kyseisten sääntöjen kattamasta toiminnasta aiheutuu yleistä taloudellista hyötyä
  henkilöille
  , joiden toiminta liittyy kyseisiin tuotteisiin, hyväksynnän antanut jäsenvaltio voi päättää, että organisaatioon kuulumattomien yksittäisten toimijoiden tai ryhmien, jotka hyötyvät tästä toiminnasta, on maksettava organisaatiolle sen jäsenten maksamia maksuja vastaava summa kokonaan tai osittain, siinä määrin kuin maksujen on tarkoitus kattaa
  kyseisestä toiminnasta suoraan
  aiheutuvat kulut.

Jos hyväksytyn tuottajaorganisaation, hyväksytyn tuottajaorganisaatioiden liiton tai hyväksytyn toimialakohtaisen organisaation sääntöjen soveltamisalaa laajennetaan 110 artiklan mukaisesti ja jos kyseisten sääntöjen kattamasta toiminnasta aiheutuu yleistä taloudellista hyötyä
  taloudellisille toimijoille
  , joiden toiminta liittyy kyseisiin tuotteisiin, hyväksynnän antanut jäsenvaltio voi
  kaikkia asianosaisia sidosryhmiä kuultuaan
  päättää, että organisaatioon kuulumattomien yksittäisten
  taloudellisten
  toimijoiden tai ryhmien, jotka hyötyvät tästä toiminnasta, on maksettava organisaatiolle sen jäsenten maksamia maksuja vastaava summa kokonaan tai osittain, siinä määrin kuin maksujen on tarkoitus kattaa
  kyseisen toiminnan harjoittamisesta
  aiheutuvat kulut.

Tarkistus 257

Ehdotus asetukseksi

112 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 112 artikla | 112 artikla |
| Toimenpiteet, joilla helpotetaan tarjonnan mukauttamista markkinoiden vaatimuksiin | Toimenpiteet, joilla helpotetaan tarjonnan mukauttamista markkinoiden vaatimuksiin |
| Ottaen huomioon tarve rohkaista 106-108 artiklassa tarkoitettuja organisaatioita toteuttamaan toimia, joilla helpotetaan tarjonnan mukauttamista markkinoiden vaatimuksiin, lukuun ottamatta markkinoilta poistamiseen liittyviä toimia, siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat
  elävien kasvien, naudan- ja vasikanlihan, sianlihan, lampaan- ja vuohenlihan sekä munien ja siipikarjanlihan
  aloilla toteutettavia toimenpiteitä | Ottaen huomioon tarve rohkaista 106–108 artiklassa tarkoitettuja organisaatioita toteuttamaan toimia, joilla helpotetaan tarjonnan mukauttamista markkinoiden vaatimuksiin, lukuun ottamatta markkinoilta poistamiseen liittyviä toimia, siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat
  1 artiklan 2 kohdassa luetelluilla
  aloilla toteutettavia toimenpiteitä |
| a) | laadun parantamiseksi; |

Komission teksti

Tarkistus

112 artikla

112 artikla

Toimenpiteet, joilla helpotetaan tarjonnan mukauttamista markkinoiden vaatimuksiin

Toimenpiteet, joilla helpotetaan tarjonnan mukauttamista markkinoiden vaatimuksiin

Ottaen huomioon tarve rohkaista 106-108 artiklassa tarkoitettuja organisaatioita toteuttamaan toimia, joilla helpotetaan tarjonnan mukauttamista markkinoiden vaatimuksiin, lukuun ottamatta markkinoilta poistamiseen liittyviä toimia, siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat
  elävien kasvien, naudan- ja vasikanlihan, sianlihan, lampaan- ja vuohenlihan sekä munien ja siipikarjanlihan
  aloilla toteutettavia toimenpiteitä

Ottaen huomioon tarve rohkaista 106–108 artiklassa tarkoitettuja organisaatioita toteuttamaan toimia, joilla helpotetaan tarjonnan mukauttamista markkinoiden vaatimuksiin, lukuun ottamatta markkinoilta poistamiseen liittyviä toimia, siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat
  1 artiklan 2 kohdassa luetelluilla
  aloilla toteutettavia toimenpiteitä

a)

laadun parantamiseksi;

| a) | laadun parantamiseksi; |
| --- | --- |

a)

laadun parantamiseksi;

| b) | tuotannon, jalostuksen ja kaupan pitämisen paremman järjestelyn edistämiseksi; |
| --- | --- |

b)

tuotannon, jalostuksen ja kaupan pitämisen paremman järjestelyn edistämiseksi;

| b) | tuotannon, jalostuksen ja kaupan pitämisen paremman järjestelyn edistämiseksi; |
| --- | --- |

b)

tuotannon, jalostuksen ja kaupan pitämisen paremman järjestelyn edistämiseksi;

| c) | markkinahintojen kehityksen seurannan helpottamiseksi; |
| --- | --- |

c)

markkinahintojen kehityksen seurannan helpottamiseksi;

| c) | markkinahintojen kehityksen seurannan helpottamiseksi; |
| --- | --- |

c)

markkinahintojen kehityksen seurannan helpottamiseksi;

| d) | lyhyen ja pitkän aikavälin ennusteiden laatimisen mahdollistamiseksi käytettävien tuotantokeinojen tuntemuksen perusteella. |
| --- | --- |

d)

lyhyen ja pitkän aikavälin ennusteiden laatimisen mahdollistamiseksi käytettävien tuotantokeinojen tuntemuksen perusteella.

| d) | lyhyen ja pitkän aikavälin ennusteiden laatimisen mahdollistamiseksi käytettävien tuotantokeinojen tuntemuksen perusteella. |
| --- | --- |

d)

lyhyen ja pitkän aikavälin ennusteiden laatimisen mahdollistamiseksi käytettävien tuotantokeinojen tuntemuksen perusteella.

Tarkistus 258

Ehdotus asetukseksi

113 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 113 artikla | 113 artikla |
| Kaupan pitämistä koskevat säännöt viinin yhteismarkkinoiden toiminnan tehostamiseksi ja vakauttamiseksi | Kaupan pitämistä koskevat säännöt viinin yhteismarkkinoiden toiminnan tehostamiseksi ja vakauttamiseksi |
| 1.   Viinin ja myös rypäleiden, rypäleen puristemehujen ja viinien, joista ne saadaan, yhteismarkkinoiden toiminnan tehostamiseksi ja vakauttamiseksi tuottajajäsenvaltiot voivat erityisesti 108 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen toimialakohtaisten organisaatioiden tekemillä päätöksillä vahvistaa kaupan pitämistä koskevia sääntöjä tarjonnan sääntelemiseksi. | 1.   Viinin ja myös rypäleiden, rypäleen puristemehujen ja viinien, joista ne saadaan, yhteismarkkinoiden toiminnan tehostamiseksi ja vakauttamiseksi tuottajajäsenvaltiot voivat erityisesti 108 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen toimialakohtaisten organisaatioiden tekemillä päätöksillä vahvistaa kaupan pitämistä koskevia sääntöjä tarjonnan sääntelemiseksi. |
| Näiden sääntöjen tulee olla tavoitteeseen nähden oikeasuhtaisia eivätkä ne saa | Näiden sääntöjen tulee olla tavoitteeseen nähden oikeasuhtaisia eivätkä ne saa |
| a) | liittyä mihinkään liiketoimeen asianomaisen tuotteen ensimmäisen markkinoille saattamisen jälkeen; |

Komission teksti

Tarkistus

113 artikla

113 artikla

Kaupan pitämistä koskevat säännöt viinin yhteismarkkinoiden toiminnan tehostamiseksi ja vakauttamiseksi

Kaupan pitämistä koskevat säännöt viinin yhteismarkkinoiden toiminnan tehostamiseksi ja vakauttamiseksi

1.   Viinin ja myös rypäleiden, rypäleen puristemehujen ja viinien, joista ne saadaan, yhteismarkkinoiden toiminnan tehostamiseksi ja vakauttamiseksi tuottajajäsenvaltiot voivat erityisesti 108 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen toimialakohtaisten organisaatioiden tekemillä päätöksillä vahvistaa kaupan pitämistä koskevia sääntöjä tarjonnan sääntelemiseksi.

1.   Viinin ja myös rypäleiden, rypäleen puristemehujen ja viinien, joista ne saadaan, yhteismarkkinoiden toiminnan tehostamiseksi ja vakauttamiseksi tuottajajäsenvaltiot voivat erityisesti 108 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen toimialakohtaisten organisaatioiden tekemillä päätöksillä vahvistaa kaupan pitämistä koskevia sääntöjä tarjonnan sääntelemiseksi.

Näiden sääntöjen tulee olla tavoitteeseen nähden oikeasuhtaisia eivätkä ne saa

Näiden sääntöjen tulee olla tavoitteeseen nähden oikeasuhtaisia eivätkä ne saa

a)

liittyä mihinkään liiketoimeen asianomaisen tuotteen ensimmäisen markkinoille saattamisen jälkeen;

| a) | liittyä mihinkään liiketoimeen asianomaisen tuotteen ensimmäisen markkinoille saattamisen jälkeen; |
| --- | --- |

a)

liittyä mihinkään liiketoimeen asianomaisen tuotteen ensimmäisen markkinoille saattamisen jälkeen;

| b) | sallia hintojen edes ohjeellista vahvistamista tai suosittamista; |
| --- | --- |

b)

sallia hintojen edes ohjeellista vahvistamista tai suosittamista;

| b) | sallia hintojen edes ohjeellista vahvistamista tai suosittamista; |
| --- | --- |

b)

sallia hintojen edes ohjeellista vahvistamista tai suosittamista;

| c) | jäädyttää liian suurta osuutta vuosikerrasta, joka muutoin olisi saatavilla; |
| --- | --- |

c)

jäädyttää liian suurta osuutta vuosikerrasta, joka muutoin olisi saatavilla;

| c) | jäädyttää liian suurta osuutta vuosikerrasta, joka muutoin olisi saatavilla; |
| --- | --- |

c)

jäädyttää liian suurta osuutta vuosikerrasta, joka muutoin olisi saatavilla;

| d) | antaa mahdollisuutta kieltäytyä antamasta kansallisia ja unionin todistuksia, joita tarvitaan viinien liikkeeseen luovuttamiseen ja kaupan pitämiseen, jos kaupan pitämisessä noudatetaan edellä mainittuja sääntöjä. |
| --- | --- |

d)

antaa mahdollisuutta kieltäytyä antamasta kansallisia ja unionin todistuksia, joita tarvitaan viinien liikkeeseen luovuttamiseen ja kaupan pitämiseen, jos kaupan pitämisessä noudatetaan edellä mainittuja sääntöjä.

| d) | antaa mahdollisuutta kieltäytyä antamasta kansallisia ja unionin todistuksia, joita tarvitaan viinien liikkeeseen luovuttamiseen ja kaupan pitämiseen, jos kaupan pitämisessä noudatetaan edellä mainittuja sääntöjä. |
| --- | --- |

d)

antaa mahdollisuutta kieltäytyä antamasta kansallisia ja unionin todistuksia, joita tarvitaan viinien liikkeeseen luovuttamiseen ja kaupan pitämiseen, jos kaupan pitämisessä noudatetaan edellä mainittuja sääntöjä.

1 a.
     
  Edellä 1 kohdassa esitetyt säännökset on saatettava laajalti toimijoiden tietoon julkaisemalla ne kokonaisuudessaan asianomaisen jäsenvaltion virallisessa lehdessä.

1 b.
     
  Jäsenvaltiot ilmoittavat vuosittain, viimeistään 31 päivänä maaliskuuta, tämän artiklan mukaisesti tehdyistä päätöksistä.

Tarkistus 259

Ehdotus asetukseksi

II osa – II osasto – III luku – 3 a jakso (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | |
| | 113 a artikla |
| | Sopimussuhteet |
| | 1.
     
  Rajoittamatta maito- ja maitotuotealaa koskevan 104 a ja 105 a artiklan ja sokerialaa koskevan 101 artiklan soveltamista, jos jäsenvaltio päättää, että kustakin sen alueella tapahtuvasta tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen maataloustuotteiden toimituksesta tuottajalta jalostajalle tai jakelijalle on laadittava osapuolten välinen kirjallinen sopimus, ja/tai päättää, että ensiostajan on tehtävä kirjallinen tarjous tuottajan toimittamia maataloustuotteita koskevasta sopimuksesta, sopimuksen ja/tai tarjouksen on täytettävä 2 kohdassa vahvistetut edellytykset. |
| | Jos jäsenvaltio päättää, että kyseisten tuotteiden toimitusten tuottajalta jalostajalle on kuuluttava osapuolten välisen kirjallisen sopimuksen piiriin, sen on myös päätettävä, mitkä toimituksen vaiheet kuuluvat tällaisen sopimuksen piiriin, jos kyseisten tuotteiden toimitus tapahtuu yhden tai useamman välittäjän toimesta. |
| | Toisessa alakohdassa kuvatussa tapauksessa jäsenvaltion on huolehdittava, että kyseisten alojen sopimuksia noudatetaan, ja otettava käyttöön sovittelumenetelmä sellaisia tilanteita varten, joissa tällaisia sopimuksia ei voida tehdä keskenään sopien, oikeudenmukaisten sopimussuhteiden varmistamiseksi. |
| | 2.
     
  Sopimus ja/tai tarjous sopimuksen tekemisestä on |
| | a) | tehtävä ennen toimitusta; |

Komission teksti

Tarkistus

113 a artikla

Sopimussuhteet

1.
     
  Rajoittamatta maito- ja maitotuotealaa koskevan 104 a ja 105 a artiklan ja sokerialaa koskevan 101 artiklan soveltamista, jos jäsenvaltio päättää, että kustakin sen alueella tapahtuvasta tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen maataloustuotteiden toimituksesta tuottajalta jalostajalle tai jakelijalle on laadittava osapuolten välinen kirjallinen sopimus, ja/tai päättää, että ensiostajan on tehtävä kirjallinen tarjous tuottajan toimittamia maataloustuotteita koskevasta sopimuksesta, sopimuksen ja/tai tarjouksen on täytettävä 2 kohdassa vahvistetut edellytykset.

Jos jäsenvaltio päättää, että kyseisten tuotteiden toimitusten tuottajalta jalostajalle on kuuluttava osapuolten välisen kirjallisen sopimuksen piiriin, sen on myös päätettävä, mitkä toimituksen vaiheet kuuluvat tällaisen sopimuksen piiriin, jos kyseisten tuotteiden toimitus tapahtuu yhden tai useamman välittäjän toimesta.

Toisessa alakohdassa kuvatussa tapauksessa jäsenvaltion on huolehdittava, että kyseisten alojen sopimuksia noudatetaan, ja otettava käyttöön sovittelumenetelmä sellaisia tilanteita varten, joissa tällaisia sopimuksia ei voida tehdä keskenään sopien, oikeudenmukaisten sopimussuhteiden varmistamiseksi.

2.
     
  Sopimus ja/tai tarjous sopimuksen tekemisestä on

a)

tehtävä ennen toimitusta;

| b) | se on tehtävä kirjallisesti; ja |
| --- | --- |

b)

se on tehtävä kirjallisesti; ja

| c) | siihen on sisällyttävä erityisesti seuraavat tiedot: |
| --- | --- |

c)

siihen on sisällyttävä erityisesti seuraavat tiedot:

| | i) | toimituksesta maksettava hinta, |
| --- | --- | --- |

i)

toimituksesta maksettava hinta,

| | | — | jonka on oltava kiinteä ja sopimuksessa vahvistettu, ja/tai |
| --- | --- | --- | --- |

—

jonka on oltava kiinteä ja sopimuksessa vahvistettu, ja/tai

| | | — | joka lasketaan yhdistämällä erilaisia sopimuksessa mainittuja tekijöitä, joita voivat olla markkinaindikaattorit, jotka heijastelevat markkinaolojen vaihtelua, toimitettu määrä ja toimitettujen maataloustuotteiden laatu tai koostumus; |
| --- | --- | --- | --- |

—

joka lasketaan yhdistämällä erilaisia sopimuksessa mainittuja tekijöitä, joita voivat olla markkinaindikaattorit, jotka heijastelevat markkinaolojen vaihtelua, toimitettu määrä ja toimitettujen maataloustuotteiden laatu tai koostumus;

| | ii) | kyseisten tuotteiden määrä ja laatu, joka voidaan toimittaa ja/tai on toimitettava, sekä tällaisten toimitusten ajankohta; |
| --- | --- | --- |

ii)

kyseisten tuotteiden määrä ja laatu, joka voidaan toimittaa ja/tai on toimitettava, sekä tällaisten toimitusten ajankohta;

| | iii) | sopimuksen kesto, jolloin sopimus voi olla joko määräaikainen tai toistaiseksi voimassa oleva siten, että sopimukseen sisällytetään irtisanomislauseke; |
| --- | --- | --- |

iii)

sopimuksen kesto, jolloin sopimus voi olla joko määräaikainen tai toistaiseksi voimassa oleva siten, että sopimukseen sisällytetään irtisanomislauseke;

| | iv) | maksuaikoja ja -menettelyjä koskevat yksityiskohtaiset tiedot; |
| --- | --- | --- |

iv)

maksuaikoja ja -menettelyjä koskevat yksityiskohtaiset tiedot;

| | v) | maataloustuotteiden keräämistä tai toimittamista koskevat järjestelyt; ja |
| --- | --- | --- |

v)

maataloustuotteiden keräämistä tai toimittamista koskevat järjestelyt; ja

| | vi) | ylivoimaisen esteen sattuessa sovellettavat säännöt. |
| --- | --- | --- |

vi)

ylivoimaisen esteen sattuessa sovellettavat säännöt.

3.
     
  Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, sopimusta ja/tai tarjousta sopimuksen tekemisestä ei vaadita silloin, kun tuottaja toimittaa kyseiset tuotteet osuuskunnalle, jonka jäsen tuottaja on, jos kyseisen osuuskunnan sääntöihin tai näillä säännöillä vahvistettuihin taikka niistä johdettuihin sääntöihin ja päätöksiin sisältyy määräyksiä, jotka vaikutukseltaan vastaavat 2 kohdan a, b ja c alakohdan säännöksiä.

4.
     
  Kaikista tuottajan, kerääjän, jalostajan tai jakelijan tekemien maataloustuotteiden toimitusta koskevien sopimusten näkökohdista, 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut näkökohdat mukaan luettuina, voidaan vapaasti neuvotella osapuolten kesken.

Sen estämättä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään,

| i) | jos jäsenvaltio päättää tehdä maataloustuotteiden toimituksia koskevat kirjalliset sopimukset pakollisiksi tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti, se voi määrittää vähimmäiskeston, jota sovelletaan ainoastaan tuottajan ja maataloustuotteiden ensiostajan välisiin kirjallisiin sopimuksiin. Tämän vähimmäiskeston on oltava vähintään kuusi kuukautta, eikä se saa haitata sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa, ja/tai |
| --- | --- |

i)

jos jäsenvaltio päättää tehdä maataloustuotteiden toimituksia koskevat kirjalliset sopimukset pakollisiksi tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti, se voi määrittää vähimmäiskeston, jota sovelletaan ainoastaan tuottajan ja maataloustuotteiden ensiostajan välisiin kirjallisiin sopimuksiin. Tämän vähimmäiskeston on oltava vähintään kuusi kuukautta, eikä se saa haitata sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa, ja/tai

| ii) | jos jäsenvaltio päättää, että maataloustuotteiden ensiostajan on 1 kohdan mukaisesti tehtävä tuottajalle kirjallinen tarjous sopimuksen tekemisestä, se voi säätää, että tarjouksen on sisällettävä kansallisessa lainsäädännössä tältä osin vahvistettu sopimuksen vähimmäiskesto. Tällaisen vähimmäiskeston on oltava vähintään kuusi kuukautta, eikä se saa haitata sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa. |
| --- | --- |

ii)

jos jäsenvaltio päättää, että maataloustuotteiden ensiostajan on 1 kohdan mukaisesti tehtävä tuottajalle kirjallinen tarjous sopimuksen tekemisestä, se voi säätää, että tarjouksen on sisällettävä kansallisessa lainsäädännössä tältä osin vahvistettu sopimuksen vähimmäiskesto. Tällaisen vähimmäiskeston on oltava vähintään kuusi kuukautta, eikä se saa haitata sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa.

Toinen alakohta ei rajoita tuottajan oikeutta hylätä tällainen vähimmäiskesto, jos hylkääminen tehdään kirjallisesti. Tässä tapauksessa osapuolet voivat vapaasti neuvotella kaikista sopimuksen ehdoista, mukaan lukien 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut ehdot.

5.
     
  Jäsenvaltioiden, jotka käyttävät tässä artiklassa tarkoitettuja vaihtoehtoja, on ilmoitettava komissiolle, miten niitä sovelletaan.

6.
     
  Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan toimenpiteet, jotka ovat tarpeen tämän artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan sekä 3 kohdan yhdenmukaista soveltamista varten, sekä toimenpiteet, jotka liittyvät jäsenvaltioiden tämän artiklan mukaisesti tekemiin ilmoituksiin.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 260

Ehdotus asetukseksi

113 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 113 b artikla |
| | Sopimusneuvottelut |
| | 1.
     
  Tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun alan 106 artiklan nojalla hyväksytty tuottajaorganisaatio voi neuvotella tuottajajäsentensä puolesta maataloustuotteiden toimittamista tuottajalta jalostajalle tai välittäjälle tai jakelijalle koskevan sopimuksen, joka kattaa jäsenten koko yhteistuotannon tai osan siitä. |
| | 2.
     
  Tuottajaorganisaatio voi käydä neuvotteluja |
| | a) | riippumatta siitä, siirretäänkö kyseisten tuotteiden omistusoikeus tuottajalta tuottajaorganisaatiolle vai ei; |

Komission teksti

Tarkistus

113 b artikla

Sopimusneuvottelut

1.
     
  Tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun alan 106 artiklan nojalla hyväksytty tuottajaorganisaatio voi neuvotella tuottajajäsentensä puolesta maataloustuotteiden toimittamista tuottajalta jalostajalle tai välittäjälle tai jakelijalle koskevan sopimuksen, joka kattaa jäsenten koko yhteistuotannon tai osan siitä.

2.
     
  Tuottajaorganisaatio voi käydä neuvotteluja

a)

riippumatta siitä, siirretäänkö kyseisten tuotteiden omistusoikeus tuottajalta tuottajaorganisaatiolle vai ei;

| b) | riippumatta siitä, onko neuvoteltu hinta sama kaikkien vai pelkästään joidenkin tuottajajäsenten yhteistuotannolle; |
| --- | --- |

b)

riippumatta siitä, onko neuvoteltu hinta sama kaikkien vai pelkästään joidenkin tuottajajäsenten yhteistuotannolle;

| c) | jos asianomaiset tuottajat eivät ole minkään muun sellaisen tuottajaorganisaation jäseniä, joka niin ikään neuvottelee tällaisia sopimuksia niiden puolesta; jäsenvaltiot voivat kuitenkin myöntää poikkeuksia tästä edellytyksestä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joissa tuottajilla on kaksi toisistaan erillistä tuotantoyksikköä eri maantieteellisillä alueilla; |
| --- | --- |

c)

jos asianomaiset tuottajat eivät ole minkään muun sellaisen tuottajaorganisaation jäseniä, joka niin ikään neuvottelee tällaisia sopimuksia niiden puolesta; jäsenvaltiot voivat kuitenkin myöntää poikkeuksia tästä edellytyksestä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joissa tuottajilla on kaksi toisistaan erillistä tuotantoyksikköä eri maantieteellisillä alueilla;

| d) | jos kyseisiä tuotteita ei koske tuottajan osuuskuntajäsenyydestä aiheutuva velvoite toimittaa tuotteita osuuskunnan säännöissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti tai näillä säännöillä vahvistettujen tai niistä johdettujen sääntöjen ja päätösten mukaisesti; sekä |
| --- | --- |

d)

jos kyseisiä tuotteita ei koske tuottajan osuuskuntajäsenyydestä aiheutuva velvoite toimittaa tuotteita osuuskunnan säännöissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti tai näillä säännöillä vahvistettujen tai niistä johdettujen sääntöjen ja päätösten mukaisesti; sekä

| e) | jos tuottajaorganisaatio ilmoittaa tällaisten neuvottelujen kohteena olevien maataloustuotteiden määrän sen jäsenvaltion tai niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, jossa tai joissa se toimii. |
| --- | --- |

e)

jos tuottajaorganisaatio ilmoittaa tällaisten neuvottelujen kohteena olevien maataloustuotteiden määrän sen jäsenvaltion tai niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, jossa tai joissa se toimii.

3.
     
  Tätä artiklaa sovellettaessa viittauksilla tuottajaorganisaatioihin tarkoitetaan myös tuottajaorganisaatioiden liittoja.

4.
     
  Komissio tekee neuvotteluista päätöksen täytäntöönpanosäädöksellä, joka hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdan soveltamista silloin, kun neuvottelujen kohteena on useampi kuin yksi jäsenvaltio. Muissa tapauksissa päätöksen tekee sen jäsenvaltion kansallinen kilpailuviranomainen, jota neuvottelut koskevat.

Tässä kohdassa tarkoitettuja päätöksiä ei sovelleta ennen kuin ne on annettu tiedoksi asianomaisille yrityksille.

Tarkistus 261

Ehdotus asetukseksi

114 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 114 artikla | 114 artikla |
| Siirretty säädösvalta | Siirretty säädösvalta |
| Ottaen huomioon tarve varmistaa, että tuottajaorganisaatioiden
  , oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alan toimijaorganisaatioiden
  ja toimialakohtaisten organisaatioiden tavoitteet ja velvollisuudet ovat selkeästi määritellyt tällaisten organisaatioiden toimien tehokkuuden parantamiseksi, siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tuottajaorganisaatioita, tuottajaorganisaatioiden liittoja, toimialakohtaisia organisaatioita ja toimijaorganisaatioita seuraavien seikkojen osalta: | Ottaen huomioon tarve varmistaa, että tuottajaorganisaatioiden ja toimialakohtaisten organisaatioiden tavoitteet ja velvollisuudet ovat selkeästi määritellyt tällaisten organisaatioiden toimien tehokkuuden parantamiseksi
  asettamatta kuitenkaan epäasianmukaista rasitetta
  , siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tuottajaorganisaatioita, tuottajaorganisaatioiden liittoja, toimialakohtaisia organisaatioita ja toimijaorganisaatioita seuraavien seikkojen osalta: |
| | -a) | yhdellä tai useammalla tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla alalla sovellettavat erityissäännöt; |

Komission teksti

Tarkistus

114 artikla

114 artikla

Siirretty säädösvalta

Siirretty säädösvalta

Ottaen huomioon tarve varmistaa, että tuottajaorganisaatioiden
  , oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alan toimijaorganisaatioiden
  ja toimialakohtaisten organisaatioiden tavoitteet ja velvollisuudet ovat selkeästi määritellyt tällaisten organisaatioiden toimien tehokkuuden parantamiseksi, siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tuottajaorganisaatioita, tuottajaorganisaatioiden liittoja, toimialakohtaisia organisaatioita ja toimijaorganisaatioita seuraavien seikkojen osalta:

Ottaen huomioon tarve varmistaa, että tuottajaorganisaatioiden ja toimialakohtaisten organisaatioiden tavoitteet ja velvollisuudet ovat selkeästi määritellyt tällaisten organisaatioiden toimien tehokkuuden parantamiseksi
  asettamatta kuitenkaan epäasianmukaista rasitetta
  , siirretään komissiolle 160 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tuottajaorganisaatioita, tuottajaorganisaatioiden liittoja, toimialakohtaisia organisaatioita ja toimijaorganisaatioita seuraavien seikkojen osalta:

-a)

yhdellä tai useammalla tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla alalla sovellettavat erityissäännöt;

| a) | erityistavoitteet, joihin tällaiset organisaatiot ja liitot voivat pyrkiä, joihin niiden on pyrittävä tai joihin niiden ei tule pyrkiä
  , mukaan lukien poikkeukset
  106–109 artiklassa
  vahvistetuista tavoitteista
  ; |
| --- | --- |

a)

erityistavoitteet, joihin tällaiset organisaatiot ja liitot voivat pyrkiä, joihin niiden on pyrittävä tai joihin niiden ei tule pyrkiä
  , mukaan lukien poikkeukset
  106–109 artiklassa
  vahvistetuista tavoitteista
  ;

| a) | erityistavoitteet, joihin tällaiset organisaatiot ja liitot voivat pyrkiä, joihin niiden on pyrittävä tai joihin niiden ei tule pyrkiä
  ja jotka tarvittaessa lisätään
  106–109 artiklassa
  vahvistettuihin tavoitteisiin
  ; |
| --- | --- |

a)

erityistavoitteet, joihin tällaiset organisaatiot ja liitot voivat pyrkiä, joihin niiden on pyrittävä tai joihin niiden ei tule pyrkiä
  ja jotka tarvittaessa lisätään
  106–109 artiklassa
  vahvistettuihin tavoitteisiin
  ;

| a a) | yleisluontoiset suositukset organisaatioiden 108 artiklan nojalla tekemiin toimialakohtaisiin sopimuksiin; |
| --- | --- |

a a)

yleisluontoiset suositukset organisaatioiden 108 artiklan nojalla tekemiin toimialakohtaisiin sopimuksiin;

| b) | tällaisten organisaatioiden ja liittojen
  perussäännöt, hyväksyminen,
  rakenne, oikeushenkilöllisyys, jäsenyys, koko, vastuuvelvollisuus ja toimet,
  106 artiklan d alakohdassa tarkoitettu vaatimus sellaisen tuottajaorganisaation hyväksymiseksi, jolla ei ole määräävää markkina-asemaa tietyillä markkinoilla, ellei perussopimuksen 39 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin pyrkiminen sitä edellytä, sekä hyväksynnän
  seuraukset
  , hyväksynnän peruuttaminen ja sulautumiset
  ; |
| --- | --- |

b)

tällaisten organisaatioiden ja liittojen
  perussäännöt, hyväksyminen,
  rakenne, oikeushenkilöllisyys, jäsenyys, koko, vastuuvelvollisuus ja toimet,
  106 artiklan d alakohdassa tarkoitettu vaatimus sellaisen tuottajaorganisaation hyväksymiseksi, jolla ei ole määräävää markkina-asemaa tietyillä markkinoilla, ellei perussopimuksen 39 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin pyrkiminen sitä edellytä, sekä hyväksynnän
  seuraukset
  , hyväksynnän peruuttaminen ja sulautumiset
  ;

| b) | muiden organisaatioiden kuin tuottajaorganisaatioiden perussäännöt, tiettyjen alojen tuottajaorganisaatioiden perussääntöihin sovellettavat erityisehdot,
  tällaisten organisaatioiden ja liittojen rakenne, oikeushenkilöllisyys, jäsenyys, koko, vastuuvelvollisuus ja toimet,
  sulautumisten
  seuraukset; |
| --- | --- |

b)

muiden organisaatioiden kuin tuottajaorganisaatioiden perussäännöt, tiettyjen alojen tuottajaorganisaatioiden perussääntöihin sovellettavat erityisehdot,
  tällaisten organisaatioiden ja liittojen rakenne, oikeushenkilöllisyys, jäsenyys, koko, vastuuvelvollisuus ja toimet,
  sulautumisten
  seuraukset;

| b a) | hyväksymistä, hyväksynnän peruuttamista ja keskeyttämistä koskevat edellytykset, hyväksymisen, hyväksynnän peruuttamisen ja keskeyttämisen seuraukset sekä kyseisille organisaatioille ja liitoille asetetut vaatimukset korjaavien toimenpiteiden toteuttamiseksi, jos hyväksyntäperusteita ei noudateta; |
| --- | --- |

b a)

hyväksymistä, hyväksynnän peruuttamista ja keskeyttämistä koskevat edellytykset, hyväksymisen, hyväksynnän peruuttamisen ja keskeyttämisen seuraukset sekä kyseisille organisaatioille ja liitoille asetetut vaatimukset korjaavien toimenpiteiden toteuttamiseksi, jos hyväksyntäperusteita ei noudateta;

| c) | kansainväliset organisaatiot ja liitot, mukaan lukien tämän artiklan
  a ja b alakohdassa
  tarkoitetut säännöt; |
| --- | --- |

c)

kansainväliset organisaatiot ja liitot, mukaan lukien tämän artiklan
  a ja b alakohdassa
  tarkoitetut säännöt;

| c) | kansainväliset organisaatiot ja liitot, mukaan lukien tämän artiklan
  a, b ja b a alakohdassa
  tarkoitetut säännöt; |
| --- | --- |

c)

kansainväliset organisaatiot ja liitot, mukaan lukien tämän artiklan
  a, b ja b a alakohdassa
  tarkoitetut säännöt;

| c a) | asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten antaman hallinnollisen avun määrittämistä koskevat säännöt ja sen ehdot ylikansallisen yhteistyön tapauksessa; |
| --- | --- |

c a)

asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten antaman hallinnollisen avun määrittämistä koskevat säännöt ja sen ehdot ylikansallisen yhteistyön tapauksessa;

| d) | organisaatioiden tai liittojen
  suorittama
  toimien
  ulkoistaminen
  ja teknisten apuvälineiden käyttöön
  antaminen
  ; |
| --- | --- |

d)

organisaatioiden tai liittojen
  suorittama
  toimien
  ulkoistaminen
  ja teknisten apuvälineiden käyttöön
  antaminen
  ;

| d) | organisaatioiden tai liittojen
  suorittamaa
  toimien
  ulkoistamista
  ja teknisten apuvälineiden käyttöön
  antamista koskevat edellytykset
  ; |
| --- | --- |

d)

organisaatioiden tai liittojen
  suorittamaa
  toimien
  ulkoistamista
  ja teknisten apuvälineiden käyttöön
  antamista koskevat edellytykset
  ;

| e) | organisaatioiden ja liittojen kaupan pidettävän tuotannon vähimmäismäärä tai -arvo; |
| --- | --- |

e)

organisaatioiden ja liittojen kaupan pidettävän tuotannon vähimmäismäärä tai -arvo;

| e) | organisaatioiden ja liittojen kaupan pidettävän tuotannon vähimmäismäärä tai -arvo; |
| --- | --- |

e)

organisaatioiden ja liittojen kaupan pidettävän tuotannon vähimmäismäärä tai -arvo;

| f) | organisaatioiden 110 artiklassa tarkoitettujen tiettyjen sääntöjen soveltamisalan laajentaminen muihin kuin jäseniin ja muiden kuin jäsenten 111 artiklassa tarkoitettu velvollisuus maksaa jäsenmaksut,
  mukaan lukien luettelo tiukemmista tuotantosäännöistä, joiden soveltamisalaa voidaan laajentaa 110 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan mukaisesti,
  edustavuutta koskevat lisävaatimukset, asianomaiset talousalueet, mukaan lukien komission suorittama tutkiminen niiden määritelmän osalta, vähimmäisajanjaksot, joiden ajan sääntöjen olisi oltava voimassa ennen niiden soveltamisalan laajentamista, henkilöt tai organisaatiot, joihin sääntöjä tai maksuja voidaan soveltaa, ja olosuhteet, joissa komissio voi vaatia, että sääntöjen soveltamisalan laajentaminen tai pakolliset maksut evätään tai peruutetaan. |
| --- | --- |

f)

organisaatioiden 110 artiklassa tarkoitettujen tiettyjen sääntöjen soveltamisalan laajentaminen muihin kuin jäseniin ja muiden kuin jäsenten 111 artiklassa tarkoitettu velvollisuus maksaa jäsenmaksut,
  mukaan lukien luettelo tiukemmista tuotantosäännöistä, joiden soveltamisalaa voidaan laajentaa 110 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan mukaisesti,
  edustavuutta koskevat lisävaatimukset, asianomaiset talousalueet, mukaan lukien komission suorittama tutkiminen niiden määritelmän osalta, vähimmäisajanjaksot, joiden ajan sääntöjen olisi oltava voimassa ennen niiden soveltamisalan laajentamista, henkilöt tai organisaatiot, joihin sääntöjä tai maksuja voidaan soveltaa, ja olosuhteet, joissa komissio voi vaatia, että sääntöjen soveltamisalan laajentaminen tai pakolliset maksut evätään tai peruutetaan.

| f) | organisaatioiden 110 artiklassa tarkoitettujen tiettyjen sääntöjen soveltamisalan laajentaminen muihin kuin jäseniin ja muiden kuin jäsenten 111 artiklassa tarkoitettu velvollisuus maksaa jäsenmaksut, edustavuutta koskevat lisävaatimukset, asianomaiset talousalueet, mukaan lukien komission suorittama tutkiminen niiden määritelmän osalta, vähimmäisajanjaksot, joiden ajan sääntöjen olisi oltava voimassa ennen niiden soveltamisalan laajentamista, henkilöt tai organisaatiot, joihin sääntöjä tai maksuja voidaan soveltaa, ja olosuhteet, joissa komissio voi vaatia
  tietyn jakson ajan
  , että sääntöjen soveltamisalan laajentaminen tai pakolliset maksut evätään tai peruutetaan; |
| --- | --- |

f)

organisaatioiden 110 artiklassa tarkoitettujen tiettyjen sääntöjen soveltamisalan laajentaminen muihin kuin jäseniin ja muiden kuin jäsenten 111 artiklassa tarkoitettu velvollisuus maksaa jäsenmaksut, edustavuutta koskevat lisävaatimukset, asianomaiset talousalueet, mukaan lukien komission suorittama tutkiminen niiden määritelmän osalta, vähimmäisajanjaksot, joiden ajan sääntöjen olisi oltava voimassa ennen niiden soveltamisalan laajentamista, henkilöt tai organisaatiot, joihin sääntöjä tai maksuja voidaan soveltaa, ja olosuhteet, joissa komissio voi vaatia
  tietyn jakson ajan
  , että sääntöjen soveltamisalan laajentaminen tai pakolliset maksut evätään tai peruutetaan;

| f a) | sopimusjärjestelmien täytäntöönpanoa 113 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla aloilla koskevat erityisedellytykset, erityisesti kynnysarvot tuotantomäärille, joihin voidaan soveltaa yhteisiä neuvotteluja; |
| --- | --- |

f a)

sopimusjärjestelmien täytäntöönpanoa 113 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla aloilla koskevat erityisedellytykset, erityisesti kynnysarvot tuotantomäärille, joihin voidaan soveltaa yhteisiä neuvotteluja;

| f b) | edellytykset, joiden nojalla hyväksytyt tuottajat voivat tehdä kilpailijoiden ja elintarvikeketjun kumppanien kanssa yhteisiä horisontaalisia ja vertikaalisia sopimuksia kestävään tuotantoon tehtävien investointien kustannusten sisällyttämisestä hintoihin. |
| --- | --- |

f b)

edellytykset, joiden nojalla hyväksytyt tuottajat voivat tehdä kilpailijoiden ja elintarvikeketjun kumppanien kanssa yhteisiä horisontaalisia ja vertikaalisia sopimuksia kestävään tuotantoon tehtävien investointien kustannusten sisällyttämisestä hintoihin.

Tarkistus 262

Ehdotus asetukseksi

115 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 115 artikla | 115 artikla |
| Täytäntöönpanovallan käyttäminen tarkastelumenettelyä noudattaen | Täytäntöönpanovallan käyttäminen tarkastelumenettelyä noudattaen |
| Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tarvittavat toimenpiteet, jotka koskevat tätä lukua ja erityisesti 110 ja 112 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden täytäntöönpanon osalta tarvittavia menettelyjä ja teknisiä vaatimuksia. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tarvittavat toimenpiteet, jotka koskevat tätä lukua ja erityisesti
  toimenpiteitä, jotka koskevat |
| | a) | tuottajaorganisaatioiden sekä toimialakohtaisten organisaatioiden 106 b ja 108 a artiklassa vahvistettujen hyväksymisedellytysten täytäntöönpanoa; |

Komission teksti

Tarkistus

115 artikla

115 artikla

Täytäntöönpanovallan käyttäminen tarkastelumenettelyä noudattaen

Täytäntöönpanovallan käyttäminen tarkastelumenettelyä noudattaen

Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tarvittavat toimenpiteet, jotka koskevat tätä lukua ja erityisesti 110 ja 112 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden täytäntöönpanon osalta tarvittavia menettelyjä ja teknisiä vaatimuksia. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tarvittavat toimenpiteet, jotka koskevat tätä lukua ja erityisesti
  toimenpiteitä, jotka koskevat

a)

tuottajaorganisaatioiden sekä toimialakohtaisten organisaatioiden 106 b ja 108 a artiklassa vahvistettujen hyväksymisedellytysten täytäntöönpanoa;

| b) | jäsenvaltioiden komissiolle 105 a artiklan 8 kohdan, 105 b artiklan 7 kohdan, 106 b artiklan 4 kohdan d alakohdan ja 108 a artiklan 4 kohdan e alakohdan mukaisesti tekemien ilmoitusten antamista; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltioiden komissiolle 105 a artiklan 8 kohdan, 105 b artiklan 7 kohdan, 106 b artiklan 4 kohdan d alakohdan ja 108 a artiklan 4 kohdan e alakohdan mukaisesti tekemien ilmoitusten antamista;

| c) | hallinnolliseen apuun liittyviä menettelyjä ylikansallisen yhteistyön tapauksessa; |
| --- | --- |

c)

hallinnolliseen apuun liittyviä menettelyjä ylikansallisen yhteistyön tapauksessa;

| d) | 110 ja 112 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden täytäntöönpanon osalta tarvittavia menettelyjä ja teknisiä vaatimuksia
  , erityisesti 110 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun talousalue-käsitteen soveltamista
  . |
| --- | --- |

d)

110 ja 112 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden täytäntöönpanon osalta tarvittavia menettelyjä ja teknisiä vaatimuksia
  , erityisesti 110 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun talousalue-käsitteen soveltamista
  .

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 263

Ehdotus asetukseksi

116 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 116 artikla | 116 artikla |
| Muu täytäntöönpanovalta | Muu täytäntöönpanovalta |
| Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä hyväksyä yksittäisiä päätöksiä, jotka koskevat | 1.
     Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä hyväksyä yksittäisiä päätöksiä, jotka koskevat |
| a) | sellaisten organisaatioiden hyväksyntää, jotka harjoittavat toimintaa useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, 114 artiklan c alakohdan mukaisesti vahvistettuja sääntöjä noudattaen; |

Komission teksti

Tarkistus

116 artikla

116 artikla

Muu täytäntöönpanovalta

Muu täytäntöönpanovalta

Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä hyväksyä yksittäisiä päätöksiä, jotka koskevat

1.
     Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä hyväksyä yksittäisiä päätöksiä, jotka koskevat

a)

sellaisten organisaatioiden hyväksyntää, jotka harjoittavat toimintaa useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, 114 artiklan c alakohdan mukaisesti vahvistettuja sääntöjä noudattaen;

| a) | sellaisten organisaatioiden hyväksyntää,
  hyväksynnän epäämistä tai kumoamista,
  jotka harjoittavat toimintaa useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, 114 artiklan c alakohdan mukaisesti vahvistettuja sääntöjä noudattaen; |
| --- | --- |

a)

sellaisten organisaatioiden hyväksyntää,
  hyväksynnän epäämistä tai kumoamista,
  jotka harjoittavat toimintaa useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, 114 artiklan c alakohdan mukaisesti vahvistettuja sääntöjä noudattaen;

| b) | toimialakohtaisten organisaatioiden hyväksynnän epäämistä tai kumoamista,
  sääntöjen soveltamisen
  laajentamisen
  tai pakollisten maksujen
  kumoamista taikka jäsenvaltioiden tiedoksi antamien talousalueiden hyväksymistä tai niiden muuttamista koskevia päätöksiä, 114 artiklan f alakohdan mukaisesti vahvistettuja sääntöjä noudattaen
  . |
| --- | --- |

b)

toimialakohtaisten organisaatioiden hyväksynnän epäämistä tai kumoamista,
  sääntöjen soveltamisen
  laajentamisen
  tai pakollisten maksujen
  kumoamista taikka jäsenvaltioiden tiedoksi antamien talousalueiden hyväksymistä tai niiden muuttamista koskevia päätöksiä, 114 artiklan f alakohdan mukaisesti vahvistettuja sääntöjä noudattaen
  .

| b) | edellä a alakohdassa tarkoitettujen organisaatioiden
  sääntöjen soveltamisen tai pakollisten maksujen
  laajentamista
  . |
| --- | --- |

b)

edellä a alakohdassa tarkoitettujen organisaatioiden
  sääntöjen soveltamisen tai pakollisten maksujen
  laajentamista
  .

1 a.
     
  Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joihin sisältyy sen päätös jäsenvaltioiden tiedoksi antamien talousalueiden hyväksymisestä tai niiden muuttamisesta 114 artiklan f alakohdan mukaisesti vahvistettuja sääntöjä noudattaen.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista.

Tarkistus 264

Ehdotus asetukseksi

II osa – II osasto – III luku – 4 a jakso (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | |
| | 116 a artikla |
| | Eurooppalainen elintarvikkeiden hintaseurantaväline |
| | 1.
     
  Komissio raportoi säännöllisesti eurooppalaisen elintarvikkeiden hintaseurantajärjestelmän toiminnasta ja tutkimustuloksista Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja huolehtii tulosten julkaisemisesta tiedottaakseen taloudellisille toimijoille ja viranomaisille hinnanmuodostuksesta koko elintarvikeketjussa ja helpottaakseen markkinoiden kehityksen seuraamista. |
| | 2.
     
  Hintaseurantaväline kerää, luomatta viljelijöille ylimääräistä rasitetta, 1 artiklan soveltamiseksi ja yhteystyönsä kansallisten tilastokeskusten ja kansallisten hintavertailutahojen kanssa erityisesti tilastotietoja sekä analyysien ja tutkimusten tekemiseksi tarvittavia tietoja, jotka koskevat erityisesti |
| | a) | tuotantoa ja hankintoja; |

Komission teksti

Tarkistus

116 a artikla

Eurooppalainen elintarvikkeiden hintaseurantaväline

1.
     
  Komissio raportoi säännöllisesti eurooppalaisen elintarvikkeiden hintaseurantajärjestelmän toiminnasta ja tutkimustuloksista Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja huolehtii tulosten julkaisemisesta tiedottaakseen taloudellisille toimijoille ja viranomaisille hinnanmuodostuksesta koko elintarvikeketjussa ja helpottaakseen markkinoiden kehityksen seuraamista.

2.
     
  Hintaseurantaväline kerää, luomatta viljelijöille ylimääräistä rasitetta, 1 artiklan soveltamiseksi ja yhteystyönsä kansallisten tilastokeskusten ja kansallisten hintavertailutahojen kanssa erityisesti tilastotietoja sekä analyysien ja tutkimusten tekemiseksi tarvittavia tietoja, jotka koskevat erityisesti

a)

tuotantoa ja hankintoja;

| b) | hinnanmuodostusmekanismeja ja mahdollisuuksien mukaan voittomarginaaleja koko elintarvikeketjun osalta unionissa ja jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

b)

hinnanmuodostusmekanismeja ja mahdollisuuksien mukaan voittomarginaaleja koko elintarvikeketjun osalta unionissa ja jäsenvaltioissa;

| c) | hintojen kehityssuuntauksia ja mahdollisuuksien mukaan myös voittomarginaalien kehityssuuntauksia kaikilla elintarvikeketjun tasoilla unionissa ja jäsenvaltioissa ja kaikilla maatalousaloilla ja maatalouselintarvikealoilla, erityisesti hedelmien ja vihannesten, maidon ja maitotuotteiden sekä lihan aloilla; |
| --- | --- |

c)

hintojen kehityssuuntauksia ja mahdollisuuksien mukaan myös voittomarginaalien kehityssuuntauksia kaikilla elintarvikeketjun tasoilla unionissa ja jäsenvaltioissa ja kaikilla maatalousaloilla ja maatalouselintarvikealoilla, erityisesti hedelmien ja vihannesten, maidon ja maitotuotteiden sekä lihan aloilla;

| d) | ennusteita markkinoiden kehityksestä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

d)

ennusteita markkinoiden kehityksestä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä.

Tämän kohdan soveltamiseksi hintaseurantaväline tutkii erityisesti vientiä ja tuontia, tilan lähtöhintoja, kuluttajahintoja, voittomarginaaleja, tuotanto-, jalostus- ja jakelukustannuksia kaikilla elintarvikeketjun tasoilla unionissa ja jäsenvaltioissa.

3.
     
  Eurooppalaisen elintarvikkeiden hintaseurantavälineen kautta julkaistut tiedot käsitellään luottamuksellisesti. Komissio varmistaa, että niistä ei voida tunnistaa yksittäisiä toimijoita.

Tarkistus 265

Ehdotus asetukseksi

117 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Todistuksen esittämisvelvollisuutta sovelletaan seuraaviin tuotteisiin: vilja, riisi, sokeri, pellava, hamppu, siemenet, elävät kasvit, oliiviöljy, hedelmät ja vihannekset, hedelmä- ja vihannesjalosteet, banaanit, naudanliha, sianliha, lampaan- ja vuohenliha, siipikarjanliha, munat, maito ja maitotuotteet, viini, maatalousperäinen etyylialkoholi. |

Komission teksti

Tarkistus

Todistuksen esittämisvelvollisuutta sovelletaan seuraaviin tuotteisiin: vilja, riisi, sokeri, pellava, hamppu, siemenet, elävät kasvit, oliiviöljy, hedelmät ja vihannekset, hedelmä- ja vihannesjalosteet, banaanit, naudanliha, sianliha, lampaan- ja vuohenliha, siipikarjanliha, munat, maito ja maitotuotteet, viini, maatalousperäinen etyylialkoholi.

Tarkistus 350

Ehdotus asetukseksi

117 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Euroopan unionin tuomien tuotteiden on täytettävä samat tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevat vaatimukset – erityisesti elintarvikkeiden turvallisuuden ja sosiaalisia, ympäristönsuojelua ja eläinten hyvinvointia koskevien vaatimusten osalta – kuin unionissa tuotettujen tuotteiden, ja niille voidaan myöntää tuontitodistus ainoastaan siinä tapauksessa, että ne täyttävät nämä vaatimukset. |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Euroopan unionin tuomien tuotteiden on täytettävä samat tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevat vaatimukset – erityisesti elintarvikkeiden turvallisuuden ja sosiaalisia, ympäristönsuojelua ja eläinten hyvinvointia koskevien vaatimusten osalta – kuin unionissa tuotettujen tuotteiden, ja niille voidaan myöntää tuontitodistus ainoastaan siinä tapauksessa, että ne täyttävät nämä vaatimukset.

Tarkistus 267

Ehdotus asetukseksi

118 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Ottaen huomioon
  kaupan ja markkinoiden kehitys, asianomaisten markkinoiden tarpeet ja asianomaisten
  tuotteiden
  tuonnin ja viennin seuranta
  siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti | 1.   Ottaen huomioon
  tarve valvoa
  tuotteiden
  tuontia, tarve markkinoiden järkevään hallintaan ja tarve vähentää hallinnollista rasitusta
  siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Ottaen huomioon
  kaupan ja markkinoiden kehitys, asianomaisten markkinoiden tarpeet ja asianomaisten
  tuotteiden
  tuonnin ja viennin seuranta
  siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti

1.   Ottaen huomioon
  tarve valvoa
  tuotteiden
  tuontia, tarve markkinoiden järkevään hallintaan ja tarve vähentää hallinnollista rasitusta
  siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti

Tarkistus 268

Ehdotus asetukseksi

118 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | luettelon
  laatimiseksi
  maataloustuotteista, joista on esitettävä tuonti- tai vientitodistus; |

Komission teksti

Tarkistus

a)

luettelon
  laatimiseksi
  maataloustuotteista, joista on esitettävä tuonti- tai vientitodistus;

| a) | luettelon
  mukauttamiseksi ja täydentämiseksi
  maataloustuotteista, joista on esitettävä tuonti- tai vientitodistus; |
| --- | --- |

a)

luettelon
  mukauttamiseksi ja täydentämiseksi
  maataloustuotteista, joista on esitettävä tuonti- tai vientitodistus;

Tarkistus 269

Ehdotus asetukseksi

118 artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Koska
  todistusjärjestelmän pääelementit
  on tarpeen
  määritellä
  , siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti | 2.   Koska
  todistusjärjestelmää koskevat säännökset
  on tarpeen
  täsmentää
  , siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Koska
  todistusjärjestelmän pääelementit
  on tarpeen
  määritellä
  , siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti

2.   Koska
  todistusjärjestelmää koskevat säännökset
  on tarpeen
  täsmentää
  , siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti

Tarkistus 270

Ehdotus asetukseksi

119 artikla – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tämän
  jakson
  osalta tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuina säännöt, jotka koskevat | Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tämän
  luvun
  osalta tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuina säännöt, jotka koskevat |

Komission teksti

Tarkistus

Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tämän
  jakson
  osalta tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuina säännöt, jotka koskevat

Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tämän
  luvun
  osalta tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuina säännöt, jotka koskevat

Tarkistus 271

Ehdotus asetukseksi

120 artikla – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista. |

Komission teksti

Tarkistus

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista.

Tarkistus 272

Ehdotus asetukseksi

120 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 120 a artikla |
| | Tuontitullit |
| | Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, 1 artiklassa tarkoitettuihin tuotteisiin sovelletaan yhteisen tullitariffin tuontitulleja. |

Komission teksti

Tarkistus

120 a artikla

Tuontitullit

Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, 1 artiklassa tarkoitettuihin tuotteisiin sovelletaan yhteisen tullitariffin tuontitulleja.

Tarkistus 273

Ehdotus asetukseksi

121 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kansainvälisten sopimusten täytäntöönpano | Kansainvälisten
  ja muiden
  sopimusten täytäntöönpano |

Komission teksti

Tarkistus

Kansainvälisten sopimusten täytäntöönpano

Kansainvälisten
  ja muiden
  sopimusten täytäntöönpano

Tarkistus 274

Ehdotus asetukseksi

121 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä toimenpiteet perussopimuksen 218 artiklan nojalla tehtyjen kansainvälisten sopimusten
  tai minkä tahansa muun, perussopimuksen 43 artiklan 2 kohdan
  tai yhteisen tullitariffin mukaisesti annetun säädöksen täytäntöönpanemiseksi maataloustuotteiden tuontitullien
  laskemisen
  osalta. Nämä täytäntöönpanosäännökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen; | Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä toimenpiteet perussopimuksen 218 artiklan nojalla tehtyjen kansainvälisten sopimusten tai yhteisen tullitariffin mukaisesti annetun säädöksen täytäntöönpanemiseksi maataloustuotteiden tuontitullien
  laskentamenetelmän
  osalta. Nämä täytäntöönpanosäännökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen; |

Komission teksti

Tarkistus

Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä toimenpiteet perussopimuksen 218 artiklan nojalla tehtyjen kansainvälisten sopimusten
  tai minkä tahansa muun, perussopimuksen 43 artiklan 2 kohdan
  tai yhteisen tullitariffin mukaisesti annetun säädöksen täytäntöönpanemiseksi maataloustuotteiden tuontitullien
  laskemisen
  osalta. Nämä täytäntöönpanosäännökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen;

Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä toimenpiteet perussopimuksen 218 artiklan nojalla tehtyjen kansainvälisten sopimusten tai yhteisen tullitariffin mukaisesti annetun säädöksen täytäntöönpanemiseksi maataloustuotteiden tuontitullien
  laskentamenetelmän
  osalta. Nämä täytäntöönpanosäännökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen;

Tarkistus 275

Ehdotus asetukseksi

121 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 121 a artikla |
| | Viljan tuontitullien laskeminen |
| | 1.
     
  Sen estämättä, mitä 121 artiklassa säädetään, CN-koodiin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 (kylvämiseen tarkoitettua hybridiä lukuun ottamatta) kuuluvien tuotteiden tuontitulli on sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta, jota korotetaan 55 prosentilla ja josta vähennetään kyseiseen lähetykseen sovellettava cif-tuontihinta. Tämä tulli ei kuitenkaan voi olla korkeampi kuin yhdistetyn nimikkeistön pohjalta määritelty sopimustulli. |
| | 2.
     
  Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joihin sisältyvät sen laskemat 1 kohdassa tarkoitetut tuontitullit. Komissio tekee nämä laskelmat sellaisten edustavien cif-tuontihintojen perusteella, jotka vahvistetaan säännöllisesti tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta. |
| | 3.
     
  Komissio antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan korkealaatuisen tavallisen vehnän vähimmäisvaatimukset. |
| | 4.
     
  Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan |
| | i) | huomioon otettavat hintanoteeraukset, |

Komission teksti

Tarkistus

121 a artikla

Viljan tuontitullien laskeminen

1.
     
  Sen estämättä, mitä 121 artiklassa säädetään, CN-koodiin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 (kylvämiseen tarkoitettua hybridiä lukuun ottamatta) kuuluvien tuotteiden tuontitulli on sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta, jota korotetaan 55 prosentilla ja josta vähennetään kyseiseen lähetykseen sovellettava cif-tuontihinta. Tämä tulli ei kuitenkaan voi olla korkeampi kuin yhdistetyn nimikkeistön pohjalta määritelty sopimustulli.

2.
     
  Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joihin sisältyvät sen laskemat 1 kohdassa tarkoitetut tuontitullit. Komissio tekee nämä laskelmat sellaisten edustavien cif-tuontihintojen perusteella, jotka vahvistetaan säännöllisesti tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta.

3.
     
  Komissio antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan korkealaatuisen tavallisen vehnän vähimmäisvaatimukset.

4.
     
  Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan

i)

huomioon otettavat hintanoteeraukset,

| ii) | tarvittaessa mahdollisuus antaa toimijoille tietyissä tapauksissa mahdollisuus saada sovellettavan tullin suuruus tietoonsa ennen kyseessä olevien lähetysten saapumista. |
| --- | --- |

ii)

tarvittaessa mahdollisuus antaa toimijoille tietyissä tapauksissa mahdollisuus saada sovellettavan tullin suuruus tietoonsa ennen kyseessä olevien lähetysten saapumista.

5.
     
  Edellä 2 ja 4 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista.

Tarkistus 276

Ehdotus asetukseksi

121 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 121 b artikla |
| | Esikuoritun riisin tuontitullien laskeminen |
| | 1.
     
  Sen estämättä, mitä 121 artiklassa säädetään, komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä CN-koodiin 1006 20 kuuluvan esikuoritun riisin tuontitullin kymmenen päivän kuluessa kyseessä olevan viitejakson päättymisestä liitteessä VII b olevan 1 kohdan mukaisesti. |
| | Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan uusi sovellettava tulli, jos kyseisen liitteen mukaisesti tehdyt laskelmat osoittavat, että tullia on tarpeen muuttaa. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista. Aiemmin vahvistettua tullia sovelletaan uuden sovellettavan tullin vahvistamiseen asti. |
| | 2.
     
  Liitteessä VII olevassa 1 kohdassa tarkoitetun tuonnin laskemiseksi on otettava huomioon määrät, joille CN-koodiin 1006 20 kuuluvan esikuoritun riisin tuontitodistuksia myönnettiin vastaavalla viitejaksolla, lukuun ottamatta 121 c artiklassa tarkoitetun Basmati-riisin tuontitodistuksia. |
| | 3.
     
  Vuosittainen viitemäärä on 449 678 tonnia. Osittainen viitemäärä vastaa kunakin markkinointivuonna puolta vuosittaisesta viitemäärästä. |

Komission teksti

Tarkistus

121 b artikla

Esikuoritun riisin tuontitullien laskeminen

1.
     
  Sen estämättä, mitä 121 artiklassa säädetään, komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä CN-koodiin 1006 20 kuuluvan esikuoritun riisin tuontitullin kymmenen päivän kuluessa kyseessä olevan viitejakson päättymisestä liitteessä VII b olevan 1 kohdan mukaisesti.

Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan uusi sovellettava tulli, jos kyseisen liitteen mukaisesti tehdyt laskelmat osoittavat, että tullia on tarpeen muuttaa. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista. Aiemmin vahvistettua tullia sovelletaan uuden sovellettavan tullin vahvistamiseen asti.

2.
     
  Liitteessä VII olevassa 1 kohdassa tarkoitetun tuonnin laskemiseksi on otettava huomioon määrät, joille CN-koodiin 1006 20 kuuluvan esikuoritun riisin tuontitodistuksia myönnettiin vastaavalla viitejaksolla, lukuun ottamatta 121 c artiklassa tarkoitetun Basmati-riisin tuontitodistuksia.

3.
     
  Vuosittainen viitemäärä on 449 678 tonnia. Osittainen viitemäärä vastaa kunakin markkinointivuonna puolta vuosittaisesta viitemäärästä.

Tarkistus 277

Ehdotus asetukseksi

121 c artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 121 c artikla |
| | Esikuoritun Basmati-riisin tuontitullien laskeminen |
| | Sen estämättä, mitä 121 artiklassa säädetään, CN-koodeihin 1006 20 17 ja 1006 20 98 kuuluviin liitteessä VII c lueteltuihin esikuoritun Basmati-riisin lajikkeisiin voidaan soveltaa tuontitullia, joka on nolla. Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan tullittomuuden soveltamisen edellytykset. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista. |

Komission teksti

Tarkistus

121 c artikla

Esikuoritun Basmati-riisin tuontitullien laskeminen

Sen estämättä, mitä 121 artiklassa säädetään, CN-koodeihin 1006 20 17 ja 1006 20 98 kuuluviin liitteessä VII c lueteltuihin esikuoritun Basmati-riisin lajikkeisiin voidaan soveltaa tuontitullia, joka on nolla. Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan tullittomuuden soveltamisen edellytykset. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista.

Tarkistus 278

Ehdotus asetukseksi

121 d artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 121 d artikla |
| | Hiotun riisin tuontitullien laskeminen |
| | 1.
     
  Sen estämättä, mitä 121 artiklassa säädetään, komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan CN-koodiin 1006 30 kuuluvan osittain tai kokonaan hiotun riisin tuontitullin kymmenen päivän kuluessa kyseessä olevan viitejakson päättymisestä liitteessä VII b olevan 2 kohdan mukaisesti. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista. |
| | Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan uusi sovellettava tulli, jos kyseisen liitteen mukaisesti tehdyt laskelmat osoittavat, että tullia on tarpeen muuttaa. Aiemmin vahvistettua tullia sovelletaan uuden sovellettavan tullin vahvistamiseen asti. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista. |
| | 2.
     
  Liitteessä VII b olevassa 2 kohdassa tarkoitetun tuonnin laskemiseksi on otettava huomioon määrät, joille CN-koodiin 1006 30 kuuluvan osittain tai kokonaan hiotun riisin tuontitodistuksia myönnettiin vastaavalla viitejaksolla. |

Komission teksti

Tarkistus

121 d artikla

Hiotun riisin tuontitullien laskeminen

1.
     
  Sen estämättä, mitä 121 artiklassa säädetään, komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan CN-koodiin 1006 30 kuuluvan osittain tai kokonaan hiotun riisin tuontitullin kymmenen päivän kuluessa kyseessä olevan viitejakson päättymisestä liitteessä VII b olevan 2 kohdan mukaisesti. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista.

Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan uusi sovellettava tulli, jos kyseisen liitteen mukaisesti tehdyt laskelmat osoittavat, että tullia on tarpeen muuttaa. Aiemmin vahvistettua tullia sovelletaan uuden sovellettavan tullin vahvistamiseen asti. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista.

2.
     
  Liitteessä VII b olevassa 2 kohdassa tarkoitetun tuonnin laskemiseksi on otettava huomioon määrät, joille CN-koodiin 1006 30 kuuluvan osittain tai kokonaan hiotun riisin tuontitodistuksia myönnettiin vastaavalla viitejaksolla.

Tarkistus 279

Ehdotus asetukseksi

121 e artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 121 e artikla |
| | Rikkoutuneiden riisinjyvien tuontitullien laskeminen |
| | Sen estämättä, mitä 121 artiklassa säädetään, CN-koodiin 1006 40 00 kuuluvien rikkoutuneiden riisinjyvien tuontitulli on 65 euroa tonnilta. |

Komission teksti

Tarkistus

121 e artikla

Rikkoutuneiden riisinjyvien tuontitullien laskeminen

Sen estämättä, mitä 121 artiklassa säädetään, CN-koodiin 1006 40 00 kuuluvien rikkoutuneiden riisinjyvien tuontitulli on 65 euroa tonnilta.

Tarkistus 280

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Jos kyseisen erän ilmoitettu tulohinta on korkeampi kuin kiinteä tuontiarvo, johon on lisätty komission määrittämä marginaali, joka ei voi ylittää kiinteää arvoa yli 10 prosentilla, vaaditaan tuontitullin suuruinen kiinteän arvon perusteella määritetty vakuus. Komissio laskee tämän arvon jokaisena työpäivänä kullekin alkuperälle, tuotteelle ja ajanjaksolle. Arvon on oltava sama kuin kyseisten tuotteiden edustavien hintojen painotettu keskiarvo jäsenvaltioiden edustavilla tuontimarkkinoilla tai tarpeen mukaan muilla markkinoilla, vähentämällä kyseisistä hinnoista viisi euroa sadalta kilolta ja arvotullit. |
| | Asianomaisen osapuolen on esitettävä myös tuotteen kaupan pitämis- ja kuljetusolosuhteita koskevat tiedot esittämällä tositteet toimituksista toimijoiden kesken sekä tuotteen tuomisen ja myymisen välisenä aikana aiheutuneista kuluista. Kaikissa tapauksissa näissä tositteissa on ilmoitettava kaupan pitämiseen sovellettavan yhteisön lainsäädännön merkintöjä ja esillepanoa koskevien säännösten mukaisesti tuotteen laji tai kaupallinen tyyppi sekä tuoteryhmä ja paino. |

Komission teksti

Tarkistus

1 a.
     
  Jos kyseisen erän ilmoitettu tulohinta on korkeampi kuin kiinteä tuontiarvo, johon on lisätty komission määrittämä marginaali, joka ei voi ylittää kiinteää arvoa yli 10 prosentilla, vaaditaan tuontitullin suuruinen kiinteän arvon perusteella määritetty vakuus. Komissio laskee tämän arvon jokaisena työpäivänä kullekin alkuperälle, tuotteelle ja ajanjaksolle. Arvon on oltava sama kuin kyseisten tuotteiden edustavien hintojen painotettu keskiarvo jäsenvaltioiden edustavilla tuontimarkkinoilla tai tarpeen mukaan muilla markkinoilla, vähentämällä kyseisistä hinnoista viisi euroa sadalta kilolta ja arvotullit.

Asianomaisen osapuolen on esitettävä myös tuotteen kaupan pitämis- ja kuljetusolosuhteita koskevat tiedot esittämällä tositteet toimituksista toimijoiden kesken sekä tuotteen tuomisen ja myymisen välisenä aikana aiheutuneista kuluista. Kaikissa tapauksissa näissä tositteissa on ilmoitettava kaupan pitämiseen sovellettavan yhteisön lainsäädännön merkintöjä ja esillepanoa koskevien säännösten mukaisesti tuotteen laji tai kaupallinen tyyppi sekä tuoteryhmä ja paino.

Tarkistus 281

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Herkästi pilaantuvilla tavaroilla, joiden kohdalla yhteisen tullitariffin tullien soveltaminen riippuu lähetyksessä tuodun tuote-erän tulohinnasta, tullausarvo voidaan määritellä suoraan tullikoodeksin 30 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti ja sen on oltava sama kuin kiinteä tuontiarvo. |

Komission teksti

Tarkistus

1 b.
     
  Herkästi pilaantuvilla tavaroilla, joiden kohdalla yhteisen tullitariffin tullien soveltaminen riippuu lähetyksessä tuodun tuote-erän tulohinnasta, tullausarvo voidaan määritellä suoraan tullikoodeksin 30 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti ja sen on oltava sama kuin kiinteä tuontiarvo.

Tarkistus 282

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 1 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 c.
     
  Erän tulohinta voidaan myös tarvittaessa määrittää kunkin tuotteen ja alkuperän osalta lasketun kiinteän tuontiarvon avulla kyseisten tuotteiden jäsenvaltioiden edustavilla tuontimarkkinoilla tai tarvittaessa muilla markkinoilla todettujen hintanoteerausten painotetun keskiarvon perusteella. |

Komission teksti

Tarkistus

1 c.
     
  Erän tulohinta voidaan myös tarvittaessa määrittää kunkin tuotteen ja alkuperän osalta lasketun kiinteän tuontiarvon avulla kyseisten tuotteiden jäsenvaltioiden edustavilla tuontimarkkinoilla tai tarvittaessa muilla markkinoilla todettujen hintanoteerausten painotetun keskiarvon perusteella.

Tarkistus 283

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.
     
  Koodeksin soveltamissäännösten 248 artiklan soveltamiseksi tarkastuksiin, jotka tulliviranomaisten on tehtävä sen määrittämiseksi, olisiko asetettava vakuus, on kuuluttava tullausarvon vertaaminen asianomaisten tuotteiden tullikoodeksin 30 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuun yksikköarvoon. | Poistetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

2.
     
  Koodeksin soveltamissäännösten 248 artiklan soveltamiseksi tarkastuksiin, jotka tulliviranomaisten on tehtävä sen määrittämiseksi, olisiko asetettava vakuus, on kuuluttava tullausarvon vertaaminen asianomaisten tuotteiden tullikoodeksin 30 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuun yksikköarvoon.

Poistetaan.

Tarkistus 284

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.
     
  Koska järjestelmän tehokkuus on varmistettava, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti sen säätämiseksi, että tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin tulliviranomaisten tekemiin tarkastuksiin on kuuluttava tullausarvoon yksikköarvon vertaamisen lisäksi tai sen vaihtoehtona tullausarvon vertaaminen johonkin toiseen arvoon. | Poistetaan. |
| Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun toisen arvon laskemista koskevat säännöt. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | |

Komission teksti

Tarkistus

3.
     
  Koska järjestelmän tehokkuus on varmistettava, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti sen säätämiseksi, että tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin tulliviranomaisten tekemiin tarkastuksiin on kuuluttava tullausarvoon yksikköarvon vertaamisen lisäksi tai sen vaihtoehtona tullausarvon vertaaminen johonkin toiseen arvoon.

Poistetaan.

Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun toisen arvon laskemista koskevat säännöt. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 285

Ehdotus asetukseksi

123 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio
  voi täytäntöönpanosäädöksillä määrittää
  vilja-, riisi-, sokeri-, hedelmä- ja vihannes-, hedelmä- ja vihannesjaloste-, naudan- ja vasikanliha-, maito- ja maitotuote-, sianliha-, lampaan- ja vuohenliha-, muna-, siipikarjanliha- ja banaanialojen sekä viinirypälemehun ja rypäleen puristemehun alojen tuotteet, joiden tuonnissa on sovellettava yhteisessä tullitariffissa vahvistetun tullin lisäksi lisätuontitullia kyseisestä tuonnista johtuvien epäsuotuisten vaikutusten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi unionin markkinoilla, jos | 1.   Komissio
  antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla määritetään
  vilja-, riisi-, sokeri-, hedelmä- ja vihannes-, hedelmä- ja vihannesjaloste-, naudan- ja vasikanliha-, maito- ja maitotuote-, sianliha-, lampaan- ja vuohenliha-, muna-, siipikarjanliha- ja banaanialojen sekä viinirypälemehun ja rypäleen puristemehun alojen tuotteet, joiden tuontiin sovelletaan yhteisessä tullitariffissa vahvistetun tullin lisäksi lisätuontitullia kyseisestä tuonnista johtuvien epäsuotuisten vaikutusten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi unionin markkinoilla, jos |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Komissio
  voi täytäntöönpanosäädöksillä määrittää
  vilja-, riisi-, sokeri-, hedelmä- ja vihannes-, hedelmä- ja vihannesjaloste-, naudan- ja vasikanliha-, maito- ja maitotuote-, sianliha-, lampaan- ja vuohenliha-, muna-, siipikarjanliha- ja banaanialojen sekä viinirypälemehun ja rypäleen puristemehun alojen tuotteet, joiden tuonnissa on sovellettava yhteisessä tullitariffissa vahvistetun tullin lisäksi lisätuontitullia kyseisestä tuonnista johtuvien epäsuotuisten vaikutusten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi unionin markkinoilla, jos

1.   Komissio
  antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla määritetään
  vilja-, riisi-, sokeri-, hedelmä- ja vihannes-, hedelmä- ja vihannesjaloste-, naudan- ja vasikanliha-, maito- ja maitotuote-, sianliha-, lampaan- ja vuohenliha-, muna-, siipikarjanliha- ja banaanialojen sekä viinirypälemehun ja rypäleen puristemehun alojen tuotteet, joiden tuontiin sovelletaan yhteisessä tullitariffissa vahvistetun tullin lisäksi lisätuontitullia kyseisestä tuonnista johtuvien epäsuotuisten vaikutusten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi unionin markkinoilla, jos

Tarkistus 286

Ehdotus asetukseksi

123 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotta varmistetaan, että tuontituotteet täyttävät laatua ja ympäristöä koskevat unionin vähimmäisvaatimukset; |

Komission teksti

Tarkistus

3 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotta varmistetaan, että tuontituotteet täyttävät laatua ja ympäristöä koskevat unionin vähimmäisvaatimukset;

Tarkistus 287

Ehdotus asetukseksi

124 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista. |

Komission teksti

Tarkistus

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista.

Tarkistus 288

Ehdotus asetukseksi

125 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Kun kyseessä ovat tariffikiintiöt unionissa
  (tai sen osassa)
  vapaaseen liikkeeseen luovutettaviksi tarkoitettujen maataloustuotteiden tuontia varten tai sellaiset unionin osittain tai kokonaan hallinnoimat tariffikiintiöt unionin maataloustuotteiden kolmansiin maihin tuontia varten, jotka johtuvat perussopimuksen 218 artiklan tai perussopimuksen 43 artiklan 2 kohdan mukaisesti annetun muun säädöksen mukaisesti tehdyistä sopimuksista, komissio avaa ne ja/tai hallinnoi niitä 126–128 artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä ja täytäntöönpanosäädöksillä. | 1.   Kun kyseessä ovat tariffikiintiöt unionissa vapaaseen liikkeeseen luovutettaviksi tarkoitettujen maataloustuotteiden tuontia varten tai sellaiset unionin osittain tai kokonaan hallinnoimat tariffikiintiöt unionin maataloustuotteiden kolmansiin maihin tuontia varten, jotka johtuvat perussopimuksen 218 artiklan tai perussopimuksen 43 artiklan 2 kohdan mukaisesti annetun muun säädöksen mukaisesti tehdyistä sopimuksista, komissio avaa ne ja/tai hallinnoi niitä 126-128 artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä ja täytäntöönpanosäädöksillä. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Kun kyseessä ovat tariffikiintiöt unionissa
  (tai sen osassa)
  vapaaseen liikkeeseen luovutettaviksi tarkoitettujen maataloustuotteiden tuontia varten tai sellaiset unionin osittain tai kokonaan hallinnoimat tariffikiintiöt unionin maataloustuotteiden kolmansiin maihin tuontia varten, jotka johtuvat perussopimuksen 218 artiklan tai perussopimuksen 43 artiklan 2 kohdan mukaisesti annetun muun säädöksen mukaisesti tehdyistä sopimuksista, komissio avaa ne ja/tai hallinnoi niitä 126–128 artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä ja täytäntöönpanosäädöksillä.

1.   Kun kyseessä ovat tariffikiintiöt unionissa vapaaseen liikkeeseen luovutettaviksi tarkoitettujen maataloustuotteiden tuontia varten tai sellaiset unionin osittain tai kokonaan hallinnoimat tariffikiintiöt unionin maataloustuotteiden kolmansiin maihin tuontia varten, jotka johtuvat perussopimuksen 218 artiklan tai perussopimuksen 43 artiklan 2 kohdan mukaisesti annetun muun säädöksen mukaisesti tehdyistä sopimuksista, komissio avaa ne ja/tai hallinnoi niitä 126-128 artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä ja täytäntöönpanosäädöksillä.

Tarkistus 289

Ehdotus asetukseksi

125 artikla – 3 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | otettava riittävästi huomioon unionin markkinoiden hankintatarpeet ja tarve turvata näiden markkinoiden tasapaino, kun kyseessä ovat tuontitariffikiintiöt; |

Komission teksti

Tarkistus

a)

otettava riittävästi huomioon unionin markkinoiden hankintatarpeet ja tarve turvata näiden markkinoiden tasapaino, kun kyseessä ovat tuontitariffikiintiöt;

| a) | otettava riittävästi huomioon unionin markkinoiden hankintatarpeet ja tarve turvata näiden markkinoiden tasapaino, kun kyseessä ovat tuontitariffikiintiöt
  , ja kehittää uusia tuotantoketjun loppupään markkinoita teollisuustuotteiden valmistamisessa takaamalla toimitusten varmuus ja jatkuvuus maailmanlaajuisesti kilpailukykyisin hinnoin
  ; |
| --- | --- |

a)

otettava riittävästi huomioon unionin markkinoiden hankintatarpeet ja tarve turvata näiden markkinoiden tasapaino, kun kyseessä ovat tuontitariffikiintiöt
  , ja kehittää uusia tuotantoketjun loppupään markkinoita teollisuustuotteiden valmistamisessa takaamalla toimitusten varmuus ja jatkuvuus maailmanlaajuisesti kilpailukykyisin hinnoin
  ;

Tarkistus 290

Ehdotus asetukseksi

125 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 125 a artikla |
| | Erityissäännökset |
| | Espanjan 2 000 000 maissitonnin ja 300 000 durratonnin tuontitariffikiintiön sekä Portugalin 500 000 maissitonnin tuontitariffikiintiön osalta siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan tarvittavat säännökset, jotka ovat tarpeen tariffikiintiötuonnin ja tarvittaessa kyseisten jäsenvaltioiden maksajavirastojen tuomien määrien julkisen varastoinnin ja kyseisten jäsenvaltioiden markkinoille saattamisen toteuttamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

125 a artikla

Erityissäännökset

Espanjan 2 000 000 maissitonnin ja 300 000 durratonnin tuontitariffikiintiön sekä Portugalin 500 000 maissitonnin tuontitariffikiintiön osalta siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan tarvittavat säännökset, jotka ovat tarpeen tariffikiintiötuonnin ja tarvittaessa kyseisten jäsenvaltioiden maksajavirastojen tuomien määrien julkisen varastoinnin ja kyseisten jäsenvaltioiden markkinoille saattamisen toteuttamiseksi.

Tarkistus 291

Ehdotus asetukseksi

126 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | sellaisten edellytysten ja kelpoisuusvaatimusten määrittelemiseksi, jotka toimijan on täytettävä voidakseen jättää hakemuksen tuontitariffikiintiössä; asianomaisissa säännöksissä voidaan edellyttää vähimmäiskokemusta kolmansien maiden ja niihin rinnastettavien alueiden kanssa käytävässä kaupassa tai jalostustoiminnassa, ilmaistuna vähimmäismääränä ja -aikana tietyllä markkinasektorilla; kyseisiin säännöksiin voi sisältyä erityissääntöjä, jotka soveltuvat tietyn alan tarpeisiin ja käytäntöihin jalostusteollisuuden käyttötapojen ja tarpeiden osalta; |

Komission teksti

Tarkistus

a)

sellaisten edellytysten ja kelpoisuusvaatimusten määrittelemiseksi, jotka toimijan on täytettävä voidakseen jättää hakemuksen tuontitariffikiintiössä; asianomaisissa säännöksissä voidaan edellyttää vähimmäiskokemusta kolmansien maiden ja niihin rinnastettavien alueiden kanssa käytävässä kaupassa tai jalostustoiminnassa, ilmaistuna vähimmäismääränä ja -aikana tietyllä markkinasektorilla; kyseisiin säännöksiin voi sisältyä erityissääntöjä, jotka soveltuvat tietyn alan tarpeisiin ja käytäntöihin jalostusteollisuuden käyttötapojen ja tarpeiden osalta;

Poistetaan.

Tarkistus 292

Ehdotus asetukseksi

127 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | todistusten käytön ja tarvittaessa erityissäännöt, jotka koskevat erityisesti tuontihakemusten
  jättämisedellytyksiä
  ja lupien
  myöntämistä
  tariffikiintiöiden yhteydessä; |

Komission teksti

Tarkistus

e)

todistusten käytön ja tarvittaessa erityissäännöt, jotka koskevat erityisesti tuontihakemusten
  jättämisedellytyksiä
  ja lupien
  myöntämistä
  tariffikiintiöiden yhteydessä;

| e) | todistusten käytön ja tarvittaessa erityissäännöt, jotka koskevat erityisesti tuontihakemusten
  jättämiseen sovellettavia menettelyjä
  ja lupien
  myöntämismenettelyjä
  tariffikiintiöiden yhteydessä; |
| --- | --- |

e)

todistusten käytön ja tarvittaessa erityissäännöt, jotka koskevat erityisesti tuontihakemusten
  jättämiseen sovellettavia menettelyjä
  ja lupien
  myöntämismenettelyjä
  tariffikiintiöiden yhteydessä;

Tarkistus 293

Ehdotus asetukseksi

127 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e a) | sellaiset edellytykset ja kelpoisuusvaatimukset, jotka toimijan on täytettävä voidakseen jättää hakemuksen tuontitariffikiintiössä; kyseisissä säännöksissä voidaan edellyttää vähimmäiskokemusta kolmansien maiden ja niihin rinnastettavien alueiden kanssa käytävässä kaupassa tai jalostustoiminnassa, ilmaistuna vähimmäismääränä ja -aikana tietyllä markkinasektorilla; kyseisiin säännöksiin voi sisältyä erityissääntöjä, jotka soveltuvat tietyn alan tarpeisiin ja käytäntöihin jalostusteollisuuden käyttötapojen ja tarpeiden osalta; |

Komission teksti

Tarkistus

e a)

sellaiset edellytykset ja kelpoisuusvaatimukset, jotka toimijan on täytettävä voidakseen jättää hakemuksen tuontitariffikiintiössä; kyseisissä säännöksissä voidaan edellyttää vähimmäiskokemusta kolmansien maiden ja niihin rinnastettavien alueiden kanssa käytävässä kaupassa tai jalostustoiminnassa, ilmaistuna vähimmäismääränä ja -aikana tietyllä markkinasektorilla; kyseisiin säännöksiin voi sisältyä erityissääntöjä, jotka soveltuvat tietyn alan tarpeisiin ja käytäntöihin jalostusteollisuuden käyttötapojen ja tarpeiden osalta;

Tarkistus 294

Ehdotus asetukseksi

128 artikla – 2 kohta – 2 alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista. |

Komission teksti

Tarkistus

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista.

Tarkistus 295

Ehdotus asetukseksi

129 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 129 a artikla |
| | Humalan tuonti |
| | 1.
     
  Humala-alan tuotteita voidaan tuoda kolmansista maista ainoastaan, jos niiden laatuominaisuudet vastaavat vähintään unionissa korjatuille ja unionissa korjatuista tuotteista valmistetuille tuotteille vahvistettuja vaatimuksia. |
| | 2.
     
  Tuotteilla katsotaan olevan 1 kohdassa tarkoitetut ominaisuudet, jos niiden mukana seuraa alkuperämaan viranomaisten myöntämä ja 59 b artiklassa tarkoitettua varmennustodistusta vastaavaksi todettu todistus. |
| | Humalajauheen, lupuliinipitoisen humalajauheen, humalauutteen ja humalatuotteiden seosten osalta todistus voidaan todeta varmennustodistusta vastaavaksi ainoastaan, jos kyseisten tuotteiden alfahappopitoisuus ei ole pienempi kuin sen humalan alfahappopitoisuus, josta ne on valmistettu. |
| | 3.
     
  Hallinnollisen taakan keventämiseksi siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan edellytykset, joilla vastaavuustodistukseen ja pakkausmerkintöihin liittyviä velvollisuuksia ei sovelleta. |
| | 4.
     
  Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan tähän artiklaan liittyvät säännöt mukaan luettuina vastaavuustodistusten tunnustamista ja humalan tuontitarkastuksia koskevat säännöt. Nämä täytäntöönpanosäännökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen; |

Komission teksti

Tarkistus

129 a artikla

Humalan tuonti

1.
     
  Humala-alan tuotteita voidaan tuoda kolmansista maista ainoastaan, jos niiden laatuominaisuudet vastaavat vähintään unionissa korjatuille ja unionissa korjatuista tuotteista valmistetuille tuotteille vahvistettuja vaatimuksia.

2.
     
  Tuotteilla katsotaan olevan 1 kohdassa tarkoitetut ominaisuudet, jos niiden mukana seuraa alkuperämaan viranomaisten myöntämä ja 59 b artiklassa tarkoitettua varmennustodistusta vastaavaksi todettu todistus.

Humalajauheen, lupuliinipitoisen humalajauheen, humalauutteen ja humalatuotteiden seosten osalta todistus voidaan todeta varmennustodistusta vastaavaksi ainoastaan, jos kyseisten tuotteiden alfahappopitoisuus ei ole pienempi kuin sen humalan alfahappopitoisuus, josta ne on valmistettu.

3.
     
  Hallinnollisen taakan keventämiseksi siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan edellytykset, joilla vastaavuustodistukseen ja pakkausmerkintöihin liittyviä velvollisuuksia ei sovelleta.

4.
     
  Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan tähän artiklaan liittyvät säännöt mukaan luettuina vastaavuustodistusten tunnustamista ja humalan tuontitarkastuksia koskevat säännöt. Nämä täytäntöönpanosäännökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen;

Tarkistus 296

Ehdotus asetukseksi

130 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 130 a artikla |
| | Puhdistettavaksi tarkoitetun raakasokerin tuonti: päätoimisten puhdistamojen kolmen kuukauden yksinoikeus |
| | 1.
     
  Markkinointivuoden 2019–2020 loppuun saakka päätoimisille puhdistamoille myönnetään markkinointivuotta kohden yksinoikeus 2 500 000 tonnin tuontikapasiteettiin valkoisena sokerina ilmaistuna. |
| | 2.
     
  Ainoaa Portugalissa vuonna 2005 toiminnassa ollutta sokerijuurikkaan jalostustehdasta pidetään päätoimisena puhdistamona. |
| | 3.
     
  Puhdistettavaksi tarkoitetun sokerin tuontitodistuksia saa myöntää vain päätoimisille puhdistamoille sillä edellytyksellä, että asianomaiset määrät eivät ylitä 1 kohdassa tarkoitettuja määriä. Todistuksia voidaan siirtää ainoastaan päätoimisten puhdistamojen kesken, ja niiden voimassaolo lakkaa sen markkinointivuoden lopussa, jolle ne on myönnetty. |
| | Tätä kohtaa sovelletaan jokaisen markkinointivuoden ensimmäisinä kolmena kuukautena. |
| | 4.
     
  Ottaen huomioon tarve varmistaa, että puhdistettavaksi tarkoitettu tuonti puhdistetaan tämän alajakson mukaisesti, siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla otetaan käyttöön |
| | a) | eräitä 1 kohdassa tarkoitettujen tuontijärjestelyjen toimintaan liittyviä määritelmiä; |

Komission teksti

Tarkistus

130 a artikla

Puhdistettavaksi tarkoitetun raakasokerin tuonti: päätoimisten puhdistamojen kolmen kuukauden yksinoikeus

1.
     
  Markkinointivuoden 2019–2020 loppuun saakka päätoimisille puhdistamoille myönnetään markkinointivuotta kohden yksinoikeus 2 500 000 tonnin tuontikapasiteettiin valkoisena sokerina ilmaistuna.

2.
     
  Ainoaa Portugalissa vuonna 2005 toiminnassa ollutta sokerijuurikkaan jalostustehdasta pidetään päätoimisena puhdistamona.

3.
     
  Puhdistettavaksi tarkoitetun sokerin tuontitodistuksia saa myöntää vain päätoimisille puhdistamoille sillä edellytyksellä, että asianomaiset määrät eivät ylitä 1 kohdassa tarkoitettuja määriä. Todistuksia voidaan siirtää ainoastaan päätoimisten puhdistamojen kesken, ja niiden voimassaolo lakkaa sen markkinointivuoden lopussa, jolle ne on myönnetty.

Tätä kohtaa sovelletaan jokaisen markkinointivuoden ensimmäisinä kolmena kuukautena.

4.
     
  Ottaen huomioon tarve varmistaa, että puhdistettavaksi tarkoitettu tuonti puhdistetaan tämän alajakson mukaisesti, siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla otetaan käyttöön

a)

eräitä 1 kohdassa tarkoitettujen tuontijärjestelyjen toimintaan liittyviä määritelmiä;

| b) | edellytykset ja kelpoisuusvaatimukset, jotka toimijan on täytettävä voidakseen jättää tuontitodistushakemuksen, vakuuden asettaminen mukaan luettuna; |
| --- | --- |

b)

edellytykset ja kelpoisuusvaatimukset, jotka toimijan on täytettävä voidakseen jättää tuontitodistushakemuksen, vakuuden asettaminen mukaan luettuna;

| c) | hallinnollisia seuraamuksia koskevat säännöt. |
| --- | --- |

c)

hallinnollisia seuraamuksia koskevat säännöt.

5.
     
  Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan tarvittavat säännöt, jotka koskevat tuontivaatimuksiin ja -velvollisuuksiin liittyviä todisteita ja asiakirjoja, jotka toimijoiden ja erityisesti päätoimisten puhdistamojen on toimitettava. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 297

Ehdotus asetukseksi

130 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 130 b artikla |
| | Tuontitullien soveltamisen keskeyttäminen sokerialalla |
| | Jotta varmistetaan Euroopan sokerimarkkinoilla tarvittava saatavuus, komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla keskeytetään tuontitullien soveltaminen kokonaan tai osittain 101 d a artiklassa kuvatun mekanismin mukaisesti ja markkinointivuoden 2019–2020 loppuun saakka seuraavien tuotteiden tiettyjen määrien osalta: |
| | a) | CN-koodiin 1701 kuuluva sokeri; |

Komission teksti

Tarkistus

130 b artikla

Tuontitullien soveltamisen keskeyttäminen sokerialalla

Jotta varmistetaan Euroopan sokerimarkkinoilla tarvittava saatavuus, komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla keskeytetään tuontitullien soveltaminen kokonaan tai osittain 101 d a artiklassa kuvatun mekanismin mukaisesti ja markkinointivuoden 2019–2020 loppuun saakka seuraavien tuotteiden tiettyjen määrien osalta:

a)

CN-koodiin 1701 kuuluva sokeri;

| b) | CN-koodeihin 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 kuuluva isoglukoosi. |
| --- | --- |

b)

CN-koodeihin 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 kuuluva isoglukoosi.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 298

Ehdotus asetukseksi

133 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 133 artikla | 133 artikla |
| Soveltamisala | Soveltamisala |
| 1.   Jotta vienti olisi maailmanmarkkinanoteerausten ja -hintojen perusteella mahdollista sekä perussopimuksen 218 artiklan nojalla tehdyistä sopimuksista johtuvissa rajoissa, mainittujen noteerausten tai hintojen ja unionin hintojen välinen erotus voidaan kattaa vientituella | 1.   Jotta vienti olisi maailmanmarkkinanoteerausten ja -hintojen perusteella mahdollista
  , kun sisämarkkinoita koskevat edellytykset kuuluvat 154 artiklan 1 kohdassa kuvattujen edellytysten soveltamisalaan,
  sekä perussopimuksen 218 artiklan nojalla tehdyistä sopimuksista johtuvissa rajoissa
  ja noudattaen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 5 kohdassa vahvistettuja periaatteita
  , mainittujen noteerausten tai hintojen ja unionin hintojen välinen erotus voidaan kattaa vientituella |
| a) | sellaisenaan vietävien, seuraavien alojen tuotteiden osalta: |

Komission teksti

Tarkistus

133 artikla

133 artikla

Soveltamisala

Soveltamisala

1.   Jotta vienti olisi maailmanmarkkinanoteerausten ja -hintojen perusteella mahdollista sekä perussopimuksen 218 artiklan nojalla tehdyistä sopimuksista johtuvissa rajoissa, mainittujen noteerausten tai hintojen ja unionin hintojen välinen erotus voidaan kattaa vientituella

1.   Jotta vienti olisi maailmanmarkkinanoteerausten ja -hintojen perusteella mahdollista
  , kun sisämarkkinoita koskevat edellytykset kuuluvat 154 artiklan 1 kohdassa kuvattujen edellytysten soveltamisalaan,
  sekä perussopimuksen 218 artiklan nojalla tehdyistä sopimuksista johtuvissa rajoissa
  ja noudattaen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 5 kohdassa vahvistettuja periaatteita
  , mainittujen noteerausten tai hintojen ja unionin hintojen välinen erotus voidaan kattaa vientituella

a)

sellaisenaan vietävien, seuraavien alojen tuotteiden osalta:

| a) | sellaisenaan vietävien, seuraavien alojen tuotteiden osalta: |
| --- | --- |

a)

sellaisenaan vietävien, seuraavien alojen tuotteiden osalta:

| | i) | vilja; |
| --- | --- | --- |

i)

vilja;

| | i) | vilja; |
| --- | --- | --- |

i)

vilja;

| | ii) | riisi; |
| --- | --- | --- |

ii)

riisi;

| | ii) | riisi; |
| --- | --- | --- |

ii)

riisi;

| | iii) | sokeri liitteessä I olevan III osan b–d ja g kohdassa lueteltujen tuotteiden osalta; |
| --- | --- | --- |

iii)

sokeri liitteessä I olevan III osan b–d ja g kohdassa lueteltujen tuotteiden osalta;

| | iii) | sokeri liitteessä I olevan III osan b–d ja g kohdassa lueteltujen tuotteiden osalta; |
| --- | --- | --- |

iii)

sokeri liitteessä I olevan III osan b–d ja g kohdassa lueteltujen tuotteiden osalta;

| | iv) | naudan- ja vasikanliha; |
| --- | --- | --- |

iv)

naudan- ja vasikanliha;

| | iv) | naudan- ja vasikanliha; |
| --- | --- | --- |

iv)

naudan- ja vasikanliha;

| | v) | maito ja maitotuotteet; |
| --- | --- | --- |

v)

maito ja maitotuotteet;

| | v) | maito ja maitotuotteet; |
| --- | --- | --- |

v)

maito ja maitotuotteet;

| | vi) | sianliha; |
| --- | --- | --- |

vi)

sianliha;

| | vi) | sianliha; |
| --- | --- | --- |

vi)

sianliha;

| | vii) | munat; |
| --- | --- | --- |

vii)

munat;

| | vii) | munat; |
| --- | --- | --- |

vii)

munat;

| | viii) | siipikarjanliha; |
| --- | --- | --- |

viii)

siipikarjanliha;

| | viii) | siipikarjanliha; |
| --- | --- | --- |

viii)

siipikarjanliha;

| b) | tämän kohdan a alakohdan
  i–ii, v ja vii alakohdassa
  luetellut tuotteet, jotka viedään jalostettuina tavaroina tiettyihin maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1216/2009 mukaisesti, ja jotka ovat liitteessä I olevan X osan b alakohdassa lueteltujen sokeria sisältävien tuotteiden muodossa. |
| --- | --- |

b)

tämän kohdan a alakohdan
  i–ii, v ja vii alakohdassa
  luetellut tuotteet, jotka viedään jalostettuina tavaroina tiettyihin maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1216/2009 mukaisesti, ja jotka ovat liitteessä I olevan X osan b alakohdassa lueteltujen sokeria sisältävien tuotteiden muodossa.

| b) | tämän kohdan a alakohdan
  i–iii, v, vi ja vii alakohdassa
  luetellut tuotteet, jotka viedään jalostettuina tavaroina tiettyihin maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1216/2009 mukaisesti,
  mukaan lukien tuotteet, jotka viedään tavaroina, joita ei mainita perussopimuksen liitteessä I, 29 päivänä kesäkuuta 2010 annetun komission asetuksen (EU) N:o 578/2010 mukaisesti
  ja jotka ovat liitteessä I olevan X osan b alakohdassa lueteltujen sokeria sisältävien tuotteiden muodossa. |
| --- | --- |

b)

tämän kohdan a alakohdan
  i–iii, v, vi ja vii alakohdassa
  luetellut tuotteet, jotka viedään jalostettuina tavaroina tiettyihin maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1216/2009 mukaisesti,
  mukaan lukien tuotteet, jotka viedään tavaroina, joita ei mainita perussopimuksen liitteessä I, 29 päivänä kesäkuuta 2010 annetun komission asetuksen (EU) N:o 578/2010 mukaisesti
  ja jotka ovat liitteessä I olevan X osan b alakohdassa lueteltujen sokeria sisältävien tuotteiden muodossa.

2.   Vientituki tuotteille, jotka viedään jalostettuina tavaroina, ei saa olla suurempi kuin samojen, sellaisenaan vietävien tuotteiden vientituki.

2.   Vientituki tuotteille, jotka viedään jalostettuina tavaroina, ei saa olla suurempi kuin samojen, sellaisenaan vietävien tuotteiden vientituki.

2 a.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden saatavilla oleva tuki on 0 euroa sanotun rajoittamatta 154 artiklan 1 kohdan ja 159 artiklan soveltamista.

3.   Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tämän artiklan soveltamiseksi tarvittavat toimenpiteet. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tämän artiklan soveltamiseksi tarvittavat toimenpiteet. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 299

Ehdotus asetukseksi

135 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 135 artikla | 135 artikla |
| Vientituen vahvistaminen | Vientituen vahvistaminen |
| 1.   Samoihin tuotteisiin sovelletaan samoja vientitukia koko unionissa. Vientituki voi vaihdella määräpaikan mukaan, erityisesti jos maailmanmarkkinatilanne, tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset tai perussopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvat velvoitteet niin edellyttävät. | 1.   Samoihin tuotteisiin sovelletaan samoja vientitukia koko unionissa. Vientituki voi vaihdella määräpaikan mukaan, erityisesti jos maailmanmarkkinatilanne, tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset tai perussopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvat velvoitteet niin edellyttävät. |
| 2.   
  Neuvosto hyväksyy vientitukien vahvistamista koskevat toimenpiteet perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaisesti. | 2.   
  Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan vientituet rajatun ajanjakson ajaksi. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |
| | Ne voidaan vahvistaa viljaa, riisiä, sokeria sekä maitoa ja maitotuotteita koskevilla tarjouskilpailumenettelyillä. |
| | 2 a.
     
  Tiettyä tuotetta koskevia vientitukia vahvistettaessa on otettava huomioon yksi tai useampi seuraavista seikoista: |
| | a) | vallitseva tilanne ja kehitysnäkymät seuraavien seikkojen osalta: |

Komission teksti

Tarkistus

135 artikla

135 artikla

Vientituen vahvistaminen

Vientituen vahvistaminen

1.   Samoihin tuotteisiin sovelletaan samoja vientitukia koko unionissa. Vientituki voi vaihdella määräpaikan mukaan, erityisesti jos maailmanmarkkinatilanne, tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset tai perussopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvat velvoitteet niin edellyttävät.

1.   Samoihin tuotteisiin sovelletaan samoja vientitukia koko unionissa. Vientituki voi vaihdella määräpaikan mukaan, erityisesti jos maailmanmarkkinatilanne, tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset tai perussopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvat velvoitteet niin edellyttävät.

2.   
  Neuvosto hyväksyy vientitukien vahvistamista koskevat toimenpiteet perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

2.   
  Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan vientituet rajatun ajanjakson ajaksi. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Ne voidaan vahvistaa viljaa, riisiä, sokeria sekä maitoa ja maitotuotteita koskevilla tarjouskilpailumenettelyillä.

2 a.
     
  Tiettyä tuotetta koskevia vientitukia vahvistettaessa on otettava huomioon yksi tai useampi seuraavista seikoista:

a)

vallitseva tilanne ja kehitysnäkymät seuraavien seikkojen osalta:

| | i) | kyseisen tuotteen hinnat ja saatavuus unionin markkinoilla, |
| --- | --- | --- |

i)

kyseisen tuotteen hinnat ja saatavuus unionin markkinoilla,

| | ii) | kyseisen tuotteen hinnat maailmanmarkkinoilla; |
| --- | --- | --- |

ii)

kyseisen tuotteen hinnat maailmanmarkkinoilla;

| b) | yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteet eli tasapainon varmistaminen markkinoilla sekä hintojen ja kaupan luonnollinen kehitys; |
| --- | --- |

b)

yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteet eli tasapainon varmistaminen markkinoilla sekä hintojen ja kaupan luonnollinen kehitys;

| c) | tarve välttää häiriöitä, jotka saattaisivat luoda pitkäaikaista epätasapainoa kysynnän ja tarjonnan välillä unionin markkinoilla; |
| --- | --- |

c)

tarve välttää häiriöitä, jotka saattaisivat luoda pitkäaikaista epätasapainoa kysynnän ja tarjonnan välillä unionin markkinoilla;

| d) | suunniteltua vientiä koskevat taloudelliset näkökohdat; |
| --- | --- |

d)

suunniteltua vientiä koskevat taloudelliset näkökohdat;

| e) | perussopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvat rajoitukset; |
| --- | --- |

e)

perussopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvat rajoitukset;

| f) | tarve säilyttää tasapaino unionista kolmansiin maihin jalostettuina tuotteina vietävien maatalouden perustuotteiden ja kolmansista maista tuotavien sisäiseen jalostukseen tarkoitettujen tuotteiden käytön välillä; |
| --- | --- |

f)

tarve säilyttää tasapaino unionista kolmansiin maihin jalostettuina tuotteina vietävien maatalouden perustuotteiden ja kolmansista maista tuotavien sisäiseen jalostukseen tarkoitettujen tuotteiden käytön välillä;

| g) | suotuisimmat kaupan pitämisen kustannukset ja kuljetuskustannukset unionin markkinoilta unionin satamiin tai muihin vientipaikkoihin, mukaan luettuina kuljetuskustannukset määrämaihin; |
| --- | --- |

g)

suotuisimmat kaupan pitämisen kustannukset ja kuljetuskustannukset unionin markkinoilta unionin satamiin tai muihin vientipaikkoihin, mukaan luettuina kuljetuskustannukset määrämaihin;

| h) | kysyntä unionin markkinoilla; |
| --- | --- |

h)

kysyntä unionin markkinoilla;

| i) | sianliha-, muna- ja siipikarja-alojen osalta ero, joka on kyseisten alojen tuotteiden tuottamiseen unionissa tarvittavasta rehuviljamäärästä unionissa maksettavan hinnan ja maailmanmarkkinoilla maksettavan hinnan välillä. |
| --- | --- |

i)

sianliha-, muna- ja siipikarja-alojen osalta ero, joka on kyseisten alojen tuotteiden tuottamiseen unionissa tarvittavasta rehuviljamäärästä unionissa maksettavan hinnan ja maailmanmarkkinoilla maksettavan hinnan välillä.

Tarkistus 300

Ehdotus asetukseksi

141 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 141 artikla | 141 artikla |
| Muu täytäntöönpanovalta | Muu täytäntöönpanovalta |
| Komissio voi
  täytäntöönpanosäädöksillä vahvistaa
  kertoimia vientituen mukauttamiseksi 139 artiklan 6 kohdan mukaisesti vahvistettuja sääntöjä noudattaen. | Komissio voi
  antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan
  kertoimia vientituen mukauttamiseksi 139 artiklan 6 kohdan mukaisesti vahvistettuja sääntöjä noudattaen. |
| | Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista. |

Komission teksti

Tarkistus

141 artikla

141 artikla

Muu täytäntöönpanovalta

Muu täytäntöönpanovalta

Komissio voi
  täytäntöönpanosäädöksillä vahvistaa
  kertoimia vientituen mukauttamiseksi 139 artiklan 6 kohdan mukaisesti vahvistettuja sääntöjä noudattaen.

Komissio voi
  antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan
  kertoimia vientituen mukauttamiseksi 139 artiklan 6 kohdan mukaisesti vahvistettuja sääntöjä noudattaen.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista.

Tarkistus 301

Ehdotus asetukseksi

143 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 143 artikla | 143 artikla |
| Perussopimuksen 101–106 artiklan soveltaminen | Perussopimuksen 101–106 artiklan soveltaminen |
| Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, perussopimuksen 101–106 artiklaa sekä niiden täytäntöönpanoa koskevia säännöksiä sovelletaan kaikkiin perustamissopimuksen 101 artiklan 1 kohdassa ja 102 artiklassa tarkoitettuihin sopimuksiin, päätöksiin ja menettelytapoihin, jotka koskevat maataloustuotteiden tuotantoa tai kauppaa, jollei tämän asetuksen
  144–145 artiklasta
  muuta johdu. | Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, perussopimuksen 101–106 artiklaa sekä niiden täytäntöönpanoa koskevia säännöksiä sovelletaan
  perussopimuksen 42 artiklan mukaisesti
  kaikkiin perussopimuksen 101 artiklan 1 kohdassa ja 102 artiklassa tarkoitettuihin sopimuksiin, päätöksiin ja menettelytapoihin, jotka koskevat maataloustuotteiden tuotantoa tai kauppaa, jollei tämän asetuksen
  143 a–145 artiklasta
  muuta johdu. |
| | Sisämarkkinoiden toiminnan parantamiseksi ja unionin kilpailusääntöjen yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi maatalousalalla ja maatalouselintarvikealalla komissio koordinoi eri kansallisten kilpailuviranomaisten toimia. Sitä varten komissio julkaisee erityisesti suuntaviivat ja hyviä käytäntöjä koskevat oppaat, joissa selvennetään kansallisten kilpailuviranomaisten ja taloudellisten toimijoiden toimia maatalousalalla ja maatalouselintarvikealalla. |

Komission teksti

Tarkistus

143 artikla

143 artikla

Perussopimuksen 101–106 artiklan soveltaminen

Perussopimuksen 101–106 artiklan soveltaminen

Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, perussopimuksen 101–106 artiklaa sekä niiden täytäntöönpanoa koskevia säännöksiä sovelletaan kaikkiin perustamissopimuksen 101 artiklan 1 kohdassa ja 102 artiklassa tarkoitettuihin sopimuksiin, päätöksiin ja menettelytapoihin, jotka koskevat maataloustuotteiden tuotantoa tai kauppaa, jollei tämän asetuksen
  144–145 artiklasta
  muuta johdu.

Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, perussopimuksen 101–106 artiklaa sekä niiden täytäntöönpanoa koskevia säännöksiä sovelletaan
  perussopimuksen 42 artiklan mukaisesti
  kaikkiin perussopimuksen 101 artiklan 1 kohdassa ja 102 artiklassa tarkoitettuihin sopimuksiin, päätöksiin ja menettelytapoihin, jotka koskevat maataloustuotteiden tuotantoa tai kauppaa, jollei tämän asetuksen
  143 a–145 artiklasta
  muuta johdu.

Sisämarkkinoiden toiminnan parantamiseksi ja unionin kilpailusääntöjen yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi maatalousalalla ja maatalouselintarvikealalla komissio koordinoi eri kansallisten kilpailuviranomaisten toimia. Sitä varten komissio julkaisee erityisesti suuntaviivat ja hyviä käytäntöjä koskevat oppaat, joissa selvennetään kansallisten kilpailuviranomaisten ja taloudellisten toimijoiden toimia maatalousalalla ja maatalouselintarvikealalla.

Tarkistus 302

Ehdotus asetukseksi

143 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 143 a artikla |
| | Merkitykselliset markkinat |
| | 1.
     
  Merkityksellisten markkinoiden määrittely on väline, jonka avulla tunnistetaan ja määritellään yritysten välisen kilpailun rajat kahden ulottuvuuden osalta: |
| | a) | merkitykselliset tuotemarkkinat: tässä luvussa ”tuotemarkkinoilla” tarkoitetaan markkinoita, joihin kuuluvat kaikki tuotteet, joita kuluttaja pitää keskenään vaihdettavissa tai korvattavissa olevina niiden ominaisuuksien, hintojen ja käyttötarkoituksen vuoksi; |

Komission teksti

Tarkistus

143 a artikla

Merkitykselliset markkinat

1.
     
  Merkityksellisten markkinoiden määrittely on väline, jonka avulla tunnistetaan ja määritellään yritysten välisen kilpailun rajat kahden ulottuvuuden osalta:

a)

merkitykselliset tuotemarkkinat: tässä luvussa ”tuotemarkkinoilla” tarkoitetaan markkinoita, joihin kuuluvat kaikki tuotteet, joita kuluttaja pitää keskenään vaihdettavissa tai korvattavissa olevina niiden ominaisuuksien, hintojen ja käyttötarkoituksen vuoksi;

| b) | merkitykselliset maantieteelliset markkinat: tässä luvussa ”maantieteellisillä markkinoilla” tarkoitetaan markkinoita, jotka muodostuvat alueesta, jolla asianomaiset yritykset ovat sitoutuneet tarjoamaan kyseisiä tavaroita, jolla kilpailuedellytykset ovat riittävän yhtenäiset ja joka voidaan erottaa vierekkäisistä maantieteellisistä alueista erityisesti kilpailuedellytysten huomattavan erilaisuuden perusteella. |
| --- | --- |

b)

merkitykselliset maantieteelliset markkinat: tässä luvussa ”maantieteellisillä markkinoilla” tarkoitetaan markkinoita, jotka muodostuvat alueesta, jolla asianomaiset yritykset ovat sitoutuneet tarjoamaan kyseisiä tavaroita, jolla kilpailuedellytykset ovat riittävän yhtenäiset ja joka voidaan erottaa vierekkäisistä maantieteellisistä alueista erityisesti kilpailuedellytysten huomattavan erilaisuuden perusteella.

2.
     
  Merkityksellisten markkinoiden määrittämiseen sovelletaan seuraavia periaatteita:

| a) | merkityksellisiä tuotemarkkinoita analysoidaan raakatuotteiden osalta ensisijaisesti kasvien viljelyn ja eläinten kasvatuksen lajien tasolla; tätä alemman tason tarkastelu on perusteltava asianmukaisesti; |
| --- | --- |

a)

merkityksellisiä tuotemarkkinoita analysoidaan raakatuotteiden osalta ensisijaisesti kasvien viljelyn ja eläinten kasvatuksen lajien tasolla; tätä alemman tason tarkastelu on perusteltava asianmukaisesti;

| b) | merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita analysoidaan ensisijaisesti unionin markkinoiden tasolla; tätä alemman tason tarkastelu on perusteltava asianmukaisesti. |
| --- | --- |

b)

merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita analysoidaan ensisijaisesti unionin markkinoiden tasolla; tätä alemman tason tarkastelu on perusteltava asianmukaisesti.

Tarkistus 303

Ehdotus asetukseksi

143 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 143 b artikla |
| | Määräävä asema |
| | 1.
     
  Tässä luvussa määräävällä asemalla tarkoitetaan sitä, että yrityksellä on taloudellinen valta-asema, jonka perusteella se voi estää toimivan kilpailun merkityksellisillä markkinoilla, koska se voi toimia huomattavan itsenäisesti suhteessa kilpailijoihinsa, asiakkaihinsa ja viime kädessä kuluttajiin. |
| | 2.
     
  Määräävän aseman ei katsota olevan voimassa, jos yrityksen tai horisontaalisella sopimuksella toisiinsa liittyvien useiden yritysten merkityksellisten markkinoiden markkinaosuudet maatalous- ja maatalouselintarvikealalla ovat pienempiä kuin samojen merkityksellisten markkinoiden suurimman yrityksen markkinaosuudet toimitusketjun seuraavassa vaiheessa alaspäin. |

Komission teksti

Tarkistus

143 b artikla

Määräävä asema

1.
     
  Tässä luvussa määräävällä asemalla tarkoitetaan sitä, että yrityksellä on taloudellinen valta-asema, jonka perusteella se voi estää toimivan kilpailun merkityksellisillä markkinoilla, koska se voi toimia huomattavan itsenäisesti suhteessa kilpailijoihinsa, asiakkaihinsa ja viime kädessä kuluttajiin.

2.
     
  Määräävän aseman ei katsota olevan voimassa, jos yrityksen tai horisontaalisella sopimuksella toisiinsa liittyvien useiden yritysten merkityksellisten markkinoiden markkinaosuudet maatalous- ja maatalouselintarvikealalla ovat pienempiä kuin samojen merkityksellisten markkinoiden suurimman yrityksen markkinaosuudet toimitusketjun seuraavassa vaiheessa alaspäin.

Tarkistus 304

Ehdotus asetukseksi

144 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 144 artikla | 144 artikla |
| Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteita koskevat poikkeukset maataloustuottajien
  ja maataloustuottajayhdistysten
  osalta | Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteita koskevat poikkeukset maataloustuottajien
  , maataloustuottajaorganisaatioiden tai organisaatioiden liittojen
  osalta |
| 1.   Perussopimuksen 101 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta tämän asetuksen 143 artiklassa tarkoitettuihin sopimuksiin, päätöksiin ja menettelytapoihin, jotka ovat tarpeen perussopimuksen 39 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. | 1.   Perussopimuksen 101 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta tämän asetuksen 143 artiklassa tarkoitettuihin sopimuksiin, päätöksiin ja
  yhdenmukaistettuihin
  menettelytapoihin, jotka ovat tarpeen perussopimuksen 39 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| Perussopimuksen
  101 artiklan 1 kohtaa ei varsinkaan sovelleta sellaisiin
  maataloustuottajien
  , maataloustuottajayhdistysten, maataloustuottajayhdistysten liittojen
  tai tämän asetuksen 106 artiklan nojalla hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden tai tämän asetuksen 107 artiklan nojalla hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden liittojen
  sopimuksiin, päätöksiin
  ja
  menettelytapoihin
  , jotka koskevat maataloustuotteiden tuotantoa, myyntiä tai yhteisten varastointi-, käsittely- tai jalostuslaitosten käyttöä
  , ja joihin ei sisälly velvoitetta soveltaa samoja hintoja, jollei kilpailu tällöin esty tai perussopimuksen 39 artiklan tavoitteiden saavuttaminen vaarannu
  . | Perussopimuksen
  39 artiklan tavoitteiden toteuttamiseksi tarpeellisiksi katsotaan
  maataloustuottajien tai tämän asetuksen 106 artiklan nojalla hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden tai tämän asetuksen 107 artiklan nojalla hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden liittojen
  sopimukset, päätökset
  ja
  yhdenmukaistetut menettelytavat
  , jotka koskevat maataloustuotteiden tuotantoa, myyntiä tai yhteisten varastointi-, käsittely- tai jalostuslaitosten käyttöä. |
| | Tässä kohdassa tarkoitettujen sopimusten, päätösten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen katsotaan noudattavan perussopimuksen 101 artiklan 3 kohdassa esitettyjä edellytyksiä. |
| | Tätä kohtaa ei sovelleta, kun kilpailua ei ole. |
| | 1 a.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin ei sisälly velvoitetta soveltaa samoja hintoja, lukuun ottamatta 104 a, 105 a, 113 a ja 113 b artiklassa tarkoitettuja sopimuksia. |
| | 1 b.
     
  Maataloustuottajien tai 143 artiklassa tarkoitettujen tuottajaorganisaatioiden sopimukset, päätökset ja yhdenmukaistetut menettelytavat kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1/2003 soveltamisalaan. |
| 2.
     
  Jollei unionin tuomioistuimen toimivallasta tutkia komission päätöksiä muuta johdu, ainoastaan komissiolla on toimivalta, sen jälkeen kun se on kuullut jäsenvaltioita ja niitä yrityksiä tai yritysten yhteenliittymiä, joita asia koskee, sekä muita luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, joiden kuulemista se pitää tarpeellisena, ratkaista täytäntöönpanosäädöksillä tehtävällä päätöksellä, joka on julkaistava, mitkä sopimukset, päätökset ja menettelyt täyttävät 1 kohdassa säädetyt edellytykset. | |
| Komissio tekee kyseisen ratkaisun joko omasta aloitteestaan taikka jonkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tai sellaisen yrityksen tai yritysten yhteenliittymän pyynnöstä, jota asia koskee. | |
| 3.
     
  Julkaistaessa 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu päätös on mainittava asianosaisten nimet ja päätöksen pääasiallinen sisältö. Siinä on otettava huomioon yritysten perustellut edut niiden liikesalaisuuksien suojan suhteen. | |

Komission teksti

Tarkistus

144 artikla

144 artikla

Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteita koskevat poikkeukset maataloustuottajien
  ja maataloustuottajayhdistysten
  osalta

Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteita koskevat poikkeukset maataloustuottajien
  , maataloustuottajaorganisaatioiden tai organisaatioiden liittojen
  osalta

1.   Perussopimuksen 101 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta tämän asetuksen 143 artiklassa tarkoitettuihin sopimuksiin, päätöksiin ja menettelytapoihin, jotka ovat tarpeen perussopimuksen 39 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi.

1.   Perussopimuksen 101 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta tämän asetuksen 143 artiklassa tarkoitettuihin sopimuksiin, päätöksiin ja
  yhdenmukaistettuihin
  menettelytapoihin, jotka ovat tarpeen perussopimuksen 39 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi.

Perussopimuksen
  101 artiklan 1 kohtaa ei varsinkaan sovelleta sellaisiin
  maataloustuottajien
  , maataloustuottajayhdistysten, maataloustuottajayhdistysten liittojen
  tai tämän asetuksen 106 artiklan nojalla hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden tai tämän asetuksen 107 artiklan nojalla hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden liittojen
  sopimuksiin, päätöksiin
  ja
  menettelytapoihin
  , jotka koskevat maataloustuotteiden tuotantoa, myyntiä tai yhteisten varastointi-, käsittely- tai jalostuslaitosten käyttöä
  , ja joihin ei sisälly velvoitetta soveltaa samoja hintoja, jollei kilpailu tällöin esty tai perussopimuksen 39 artiklan tavoitteiden saavuttaminen vaarannu
  .

Perussopimuksen
  39 artiklan tavoitteiden toteuttamiseksi tarpeellisiksi katsotaan
  maataloustuottajien tai tämän asetuksen 106 artiklan nojalla hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden tai tämän asetuksen 107 artiklan nojalla hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden liittojen
  sopimukset, päätökset
  ja
  yhdenmukaistetut menettelytavat
  , jotka koskevat maataloustuotteiden tuotantoa, myyntiä tai yhteisten varastointi-, käsittely- tai jalostuslaitosten käyttöä.

Tässä kohdassa tarkoitettujen sopimusten, päätösten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen katsotaan noudattavan perussopimuksen 101 artiklan 3 kohdassa esitettyjä edellytyksiä.

Tätä kohtaa ei sovelleta, kun kilpailua ei ole.

1 a.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin ei sisälly velvoitetta soveltaa samoja hintoja, lukuun ottamatta 104 a, 105 a, 113 a ja 113 b artiklassa tarkoitettuja sopimuksia.

1 b.
     
  Maataloustuottajien tai 143 artiklassa tarkoitettujen tuottajaorganisaatioiden sopimukset, päätökset ja yhdenmukaistetut menettelytavat kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1/2003 soveltamisalaan.

2.
     
  Jollei unionin tuomioistuimen toimivallasta tutkia komission päätöksiä muuta johdu, ainoastaan komissiolla on toimivalta, sen jälkeen kun se on kuullut jäsenvaltioita ja niitä yrityksiä tai yritysten yhteenliittymiä, joita asia koskee, sekä muita luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, joiden kuulemista se pitää tarpeellisena, ratkaista täytäntöönpanosäädöksillä tehtävällä päätöksellä, joka on julkaistava, mitkä sopimukset, päätökset ja menettelyt täyttävät 1 kohdassa säädetyt edellytykset.

Komissio tekee kyseisen ratkaisun joko omasta aloitteestaan taikka jonkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tai sellaisen yrityksen tai yritysten yhteenliittymän pyynnöstä, jota asia koskee.

3.
     
  Julkaistaessa 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu päätös on mainittava asianosaisten nimet ja päätöksen pääasiallinen sisältö. Siinä on otettava huomioon yritysten perustellut edut niiden liikesalaisuuksien suojan suhteen.

Tarkistus 305

Ehdotus asetukseksi

145 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 145 artikla | 145 artikla |
| Hyväksyttyjen toimialakohtaisten organisaatioiden sopimukset ja yhdenmukaistetut menettelytavat | Hyväksyttyjen toimialakohtaisten organisaatioiden sopimukset ja yhdenmukaistetut menettelytavat |
| 1.   Perussopimuksen 101 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta sellaisten tämän asetuksen 108 artiklan nojalla hyväksyttyjen toimialakohtaisten organisaatioiden sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, joiden tarkoituksena on toteuttaa tämän asetuksen 108 artiklan 1 kohdan c alakohdassa lueteltuja toimia ja oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien sekä tupakka-alan osalta tämän asetuksen 108 artiklan 2 kohdassa lueteltuja toimia. | 1.   Perussopimuksen 101 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta sellaisten tämän asetuksen 108 artiklan nojalla hyväksyttyjen toimialakohtaisten organisaatioiden sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, joiden tarkoituksena on toteuttaa tämän asetuksen 108 artiklan 1 kohdan c alakohdassa lueteltuja toimia ja oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien sekä tupakka-alan osalta tämän asetuksen 108 artiklan 2 kohdassa lueteltuja toimia. |
| 2.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan ainoastaan, jos | 2.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan ainoastaan, jos |
| a) | sopimuksista, päätöksistä ja yhdenmukaistetuista menettelytavoista on ilmoitettu komissiolle; |

Komission teksti

Tarkistus

145 artikla

145 artikla

Hyväksyttyjen toimialakohtaisten organisaatioiden sopimukset ja yhdenmukaistetut menettelytavat

Hyväksyttyjen toimialakohtaisten organisaatioiden sopimukset ja yhdenmukaistetut menettelytavat

1.   Perussopimuksen 101 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta sellaisten tämän asetuksen 108 artiklan nojalla hyväksyttyjen toimialakohtaisten organisaatioiden sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, joiden tarkoituksena on toteuttaa tämän asetuksen 108 artiklan 1 kohdan c alakohdassa lueteltuja toimia ja oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien sekä tupakka-alan osalta tämän asetuksen 108 artiklan 2 kohdassa lueteltuja toimia.

1.   Perussopimuksen 101 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta sellaisten tämän asetuksen 108 artiklan nojalla hyväksyttyjen toimialakohtaisten organisaatioiden sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, joiden tarkoituksena on toteuttaa tämän asetuksen 108 artiklan 1 kohdan c alakohdassa lueteltuja toimia ja oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien sekä tupakka-alan osalta tämän asetuksen 108 artiklan 2 kohdassa lueteltuja toimia.

2.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan ainoastaan, jos

2.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan ainoastaan, jos

a)

sopimuksista, päätöksistä ja yhdenmukaistetuista menettelytavoista on ilmoitettu komissiolle;

| a) | sopimuksista, päätöksistä ja yhdenmukaistetuista menettelytavoista on ilmoitettu komissiolle; |
| --- | --- |

a)

sopimuksista, päätöksistä ja yhdenmukaistetuista menettelytavoista on ilmoitettu komissiolle;

| b) | komissio ei ole kahden kuukauden kuluessa
  tarvittavien tietojen
  saamisesta todennut
  täytäntöönpanosäädöksillä sopimusten, päätösten tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen olevan ristiriidassa unionin sääntöjen kanssa
  . |
| --- | --- |

b)

komissio ei ole kahden kuukauden kuluessa
  tarvittavien tietojen
  saamisesta todennut
  täytäntöönpanosäädöksillä sopimusten, päätösten tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen olevan ristiriidassa unionin sääntöjen kanssa
  .

| b) | komissio ei ole kahden kuukauden kuluessa
  tarvittavan ilmoituksen
  saamisesta todennut
  , että sopimukset kuuluvat 4 kohdan soveltamisalaan
  .
  Jos komissio havaitsee, että nämä sopimukset kuuluvat 4 kohdan soveltamisalaan, se antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan sen havainnot. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista. |
| --- | --- |

b)

komissio ei ole kahden kuukauden kuluessa
  tarvittavan ilmoituksen
  saamisesta todennut
  , että sopimukset kuuluvat 4 kohdan soveltamisalaan
  .
  Jos komissio havaitsee, että nämä sopimukset kuuluvat 4 kohdan soveltamisalaan, se antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan sen havainnot. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista.

3.   Sopimuksia, päätöksiä ja yhdenmukaistettuja menettelytapoja ei voida panna täytäntöön ennen 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräajan päättymistä.

3.   Sopimuksia, päätöksiä ja yhdenmukaistettuja menettelytapoja ei voida panna täytäntöön ennen 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräajan päättymistä.

3 a.
     
  Sen estämättä, mitä tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetään, kriisitilanteessa 1 kohdassa tarkoitetut sopimukset, päätökset ja yhdenmukaistetut menettelytavat tulevat voimaan, ja niistä ilmoitetaan komissiolle heti.

Komissio antaa 21 päivän kuluessa ilmoituspäivästä tarvittaessa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan sen päätös, jonka mukaan sopimukset kuuluvat 4 kohdan soveltamisalaan. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista.

4.   Sopimusten, päätösten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen katsotaan olevan ristiriidassa unionin sääntöjen kanssa, jos

4.   Sopimusten, päätösten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen katsotaan olevan ristiriidassa unionin sääntöjen kanssa, jos

| a) | ne voivat aiheuttaa minkäänlaista markkinoiden lokeroitumista unionin sisällä; |
| --- | --- |

a)

ne voivat aiheuttaa minkäänlaista markkinoiden lokeroitumista unionin sisällä;

| a) | ne voivat aiheuttaa minkäänlaista markkinoiden lokeroitumista unionin sisällä; |
| --- | --- |

a)

ne voivat aiheuttaa minkäänlaista markkinoiden lokeroitumista unionin sisällä;

| b) | ne voivat haitata yhteisen markkinajärjestelyn toimintaa; |
| --- | --- |

b)

ne voivat haitata yhteisen markkinajärjestelyn toimintaa;

| b) | ne voivat haitata yhteisen markkinajärjestelyn toimintaa; |
| --- | --- |

b)

ne voivat haitata yhteisen markkinajärjestelyn toimintaa;

| c) | ne voivat aiheuttaa kilpailun vääristymiä, jotka eivät ole välttämättömiä niiden yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi, joihin toimialakohtaisen organisaation toimella pyritään; |
| --- | --- |

c)

ne voivat aiheuttaa kilpailun vääristymiä, jotka eivät ole välttämättömiä niiden yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi, joihin toimialakohtaisen organisaation toimella pyritään;

| c) | ne voivat aiheuttaa kilpailun vääristymiä, jotka eivät ole välttämättömiä niiden yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi, joihin toimialakohtaisen organisaation toimella pyritään; |
| --- | --- |

c)

ne voivat aiheuttaa kilpailun vääristymiä, jotka eivät ole välttämättömiä niiden yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi, joihin toimialakohtaisen organisaation toimella pyritään;

| d) | ne sisältävät hintojen
  tai kiintiöiden
  vahvistamisen; |
| --- | --- |

d)

ne sisältävät hintojen
  tai kiintiöiden
  vahvistamisen;

| d) | ne sisältävät hintojen vahvistamisen; |
| --- | --- |

d)

ne sisältävät hintojen vahvistamisen;

| e) | ne voivat olla syrjiviä tai poistaa kilpailua merkittävältä osalta asianomaisia tuotteita. |
| --- | --- |

e)

ne voivat olla syrjiviä tai poistaa kilpailua merkittävältä osalta asianomaisia tuotteita.

| e) | ne voivat olla syrjiviä tai poistaa kilpailua merkittävältä osalta asianomaisia tuotteita. |
| --- | --- |

e)

ne voivat olla syrjiviä tai poistaa kilpailua merkittävältä osalta asianomaisia tuotteita.

5.   Jos komissio toteaa 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun kahden kuukauden määräajan jälkeen, että 1 kohdan soveltamista koskevat edellytykset eivät täyty, se tekee täytäntöönpanosäädöksillä päätöksen siitä, että kyseiseen sopimukseen, päätökseen tai yhdenmukaistettuun menettelytapaan sovelletaan perussopimuksen 101 artiklan 1 kohtaa.

5.   Jos komissio toteaa 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun kahden kuukauden määräajan jälkeen, että 1 kohdan soveltamista koskevat edellytykset eivät täyty, se tekee täytäntöönpanosäädöksillä päätöksen siitä, että kyseiseen sopimukseen, päätökseen tai yhdenmukaistettuun menettelytapaan sovelletaan perussopimuksen 101 artiklan 1 kohtaa.

Komission päätöstä voidaan soveltaa aikaisintaan sinä päivänä, jona se annetaan tiedoksi asianomaiselle toimialakohtaiselle järjestölle, paitsi jos tämä on antanut vääriä tietoja tai väärinkäyttänyt 1 kohdassa säädettyä poikkeusta.

Komission päätöstä voidaan soveltaa aikaisintaan sinä päivänä, jona se annetaan tiedoksi asianomaiselle toimialakohtaiselle järjestölle, paitsi jos tämä on antanut vääriä tietoja tai väärinkäyttänyt 1 kohdassa säädettyä poikkeusta.

6.   Kun kyseessä ovat monivuotiset sopimukset, ensimmäisenä vuonna annettu ilmoitus koskee myös seuraavia sopimuksen kattamia vuosia.
  Tällöin komissio voi kuitenkin milloin tahansa joko omasta aloitteestaan tai toisen jäsenvaltion pyynnöstä antaa lausunnon yhteensopimattomuudesta.

6.   Kun kyseessä ovat monivuotiset sopimukset, ensimmäisenä vuonna annettu ilmoitus koskee myös seuraavia sopimuksen kattamia vuosia.

6 a.
     
  Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä toimenpiteistä, jotka ovat tarpeen tämän artiklan yhdenmukaista soveltamista varten. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 306

Ehdotus asetukseksi

152 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltiot voivat rahoittaa tukensa asianomaisella alalla kerättävillä maksuilla tai yksityissektorilta saatavilla rahoitusosuuksilla. | Jäsenvaltiot voivat rahoittaa tukensa
  valtion talousarviostaan,
  asianomaisella alalla kerättävillä maksuilla tai yksityissektorilta saatavilla rahoitusosuuksilla. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltiot voivat rahoittaa tukensa asianomaisella alalla kerättävillä maksuilla tai yksityissektorilta saatavilla rahoitusosuuksilla.

Jäsenvaltiot voivat rahoittaa tukensa
  valtion talousarviostaan,
  asianomaisella alalla kerättävillä maksuilla tai yksityissektorilta saatavilla rahoitusosuuksilla.

Tarkistus 307

Ehdotus asetukseksi

152 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio voi 21 artiklassa säädetyn unionin tuen lisäksi myöntää kansallista tukea sellaisten liitännäistoimenpiteiden rahoittamiseksi, jotka ovat tarpeen 21 artiklan 2 kohdassa säädettyjen hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamista koskevien unionin järjestelmien tehokkuuden kannalta. | Jäsenvaltio voi 21 artiklassa säädetyn unionin tuen lisäksi myöntää kansallista tukea sellaisten liitännäistoimenpiteiden rahoittamiseksi, jotka ovat tarpeen 21 artiklan 2 kohdassa säädettyjen hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamista koskevien unionin järjestelmien tehokkuuden kannalta.
  Yhteisrahoituksen kokonaismäärä ei saa ylittää sataa prosenttia todellisista kuluista. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltio voi 21 artiklassa säädetyn unionin tuen lisäksi myöntää kansallista tukea sellaisten liitännäistoimenpiteiden rahoittamiseksi, jotka ovat tarpeen 21 artiklan 2 kohdassa säädettyjen hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamista koskevien unionin järjestelmien tehokkuuden kannalta.

Jäsenvaltio voi 21 artiklassa säädetyn unionin tuen lisäksi myöntää kansallista tukea sellaisten liitännäistoimenpiteiden rahoittamiseksi, jotka ovat tarpeen 21 artiklan 2 kohdassa säädettyjen hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamista koskevien unionin järjestelmien tehokkuuden kannalta.
  Yhteisrahoituksen kokonaismäärä ei saa ylittää sataa prosenttia todellisista kuluista.

Tarkistus 308

Ehdotus asetukseksi

153 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 153 a artikla |
| | Myynninedistäminen maito- ja maitotuotealalla |
| | Jäsenvaltio voi periä kaupan pidetyistä maitomääristä ja maitoa vastaavista tuotemääristä maidontuottajiltaan myynninedistämismaksua rahoittaakseen kulutuksen edistämistä yhteisössä, maidon ja maitotuotteiden markkinoiden laajentamista ja laadun parantamista koskevia toimenpiteitä. |

Komission teksti

Tarkistus

153 a artikla

Myynninedistäminen maito- ja maitotuotealalla

Jäsenvaltio voi periä kaupan pidetyistä maitomääristä ja maitoa vastaavista tuotemääristä maidontuottajiltaan myynninedistämismaksua rahoittaakseen kulutuksen edistämistä yhteisössä, maidon ja maitotuotteiden markkinoiden laajentamista ja laadun parantamista koskevia toimenpiteitä.

Tarkistus 309

Ehdotus asetukseksi

154 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 154 artikla | 154 artikla |
| Markkinahäiriöiden vastaiset toimenpiteet | Markkinahäiriöiden vastaiset toimenpiteet |
| 1.   Ottaen huomioon tarve reagoida tehokkaasti
  markkinahäiriöiden uhkiin
  , jotka johtuvat sisäisillä tai ulkoisilla markkinoilla esiintyvistä merkittävistä hintojen nousuista tai laskuista tai muista markkinoihin vaikuttavista tekijöistä, siirretään komissiolle valta antaa asianomaisella alalla delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti noudattaen perussopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvia velvoitteita. | 1.   Ottaen huomioon tarve reagoida tehokkaasti
  markkinahäiriöihin
  , jotka johtuvat sisäisillä tai ulkoisilla markkinoilla esiintyvistä merkittävistä hintojen nousuista tai laskuista
  tai 7 artiklan 2 kohdassa esitettyjen tuotantokustannusten huomattavasta noususta
  tai muista markkinoihin vaikuttavista tekijöistä,
  jos tilanne todennäköisesti jatkuu tai heikkenee entisestään,
  siirretään komissiolle valta antaa asianomaisella alalla delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti noudattaen perussopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvia velvoitteita
  , edellyttäen, että kaikki muut tämän asetuksen nojalla käytettävissä olevat toimenpiteet vaikuttavat riittämättömiltä
  . |
| Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa
  markkinahäiriöiden uhkatilanteessa
  on painavat perusteet käyttää kiireellistä menettelyä, tämän kohdan mukaisesti annettuihin delegoituihin säädöksiin sovelletaan tämän asetuksen 161 artiklassa säädettyä menettelyä. | Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa
  markkinahäiriötilanteessa
  on painavat perusteet käyttää kiireellistä menettelyä, tämän kohdan mukaisesti annettuihin delegoituihin säädöksiin sovelletaan tämän asetuksen 161 artiklassa säädettyä menettelyä. |
| Tällaisilla toimenpiteillä voidaan siinä laajuudessa ja sen ajan kuin on tarpeen laajentaa tai muuttaa tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden soveltamisalaa, kestoa tai muita näkökohtia tai tarvittaessa keskeyttää tuontitullit kokonaan tai osittain tiettyjen määrien tai kausien osalta. | Tällaisilla toimenpiteillä voidaan siinä laajuudessa ja sen ajan kuin on tarpeen laajentaa tai muuttaa tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden soveltamisalaa, kestoa tai muita näkökohtia tai tarvittaessa keskeyttää tuontitullit kokonaan tai osittain tiettyjen määrien tai kausien osalta
  tai osoittaa varoja III osan VI luvussa tarkoitettujen vientitukien käynnistämiseksi tai tarjota tuottajille erityistukea vakavien markkinahäiriöiden vaikutusten lievittämiseksi
  . |
| 2.   Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä
  ei sovelleta
  liitteessä I
  olevan XXIV osan 2 jaksossa
  lueteltuihin tuotteisiin. | 2.   
  Sanotun rajoittamatta 133 artiklan 1 kohtaa
  edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä
  sovelletaan kaikkiin
  liitteessä I lueteltuihin tuotteisiin. |
| 3.   Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tämän artiklan 1 kohdan soveltamiseksi tarvittavat säännöt. Kyseiset säännöt voivat koskea erityisesti menettelyjä ja teknisiä perusteita. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 3.   Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tämän artiklan 1 kohdan soveltamiseksi tarvittavat säännöt. Kyseiset säännöt voivat koskea erityisesti menettelyjä ja teknisiä perusteita. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Tarkistus

154 artikla

154 artikla

Markkinahäiriöiden vastaiset toimenpiteet

Markkinahäiriöiden vastaiset toimenpiteet

1.   Ottaen huomioon tarve reagoida tehokkaasti
  markkinahäiriöiden uhkiin
  , jotka johtuvat sisäisillä tai ulkoisilla markkinoilla esiintyvistä merkittävistä hintojen nousuista tai laskuista tai muista markkinoihin vaikuttavista tekijöistä, siirretään komissiolle valta antaa asianomaisella alalla delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti noudattaen perussopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvia velvoitteita.

1.   Ottaen huomioon tarve reagoida tehokkaasti
  markkinahäiriöihin
  , jotka johtuvat sisäisillä tai ulkoisilla markkinoilla esiintyvistä merkittävistä hintojen nousuista tai laskuista
  tai 7 artiklan 2 kohdassa esitettyjen tuotantokustannusten huomattavasta noususta
  tai muista markkinoihin vaikuttavista tekijöistä,
  jos tilanne todennäköisesti jatkuu tai heikkenee entisestään,
  siirretään komissiolle valta antaa asianomaisella alalla delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti noudattaen perussopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvia velvoitteita
  , edellyttäen, että kaikki muut tämän asetuksen nojalla käytettävissä olevat toimenpiteet vaikuttavat riittämättömiltä
  .

Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa
  markkinahäiriöiden uhkatilanteessa
  on painavat perusteet käyttää kiireellistä menettelyä, tämän kohdan mukaisesti annettuihin delegoituihin säädöksiin sovelletaan tämän asetuksen 161 artiklassa säädettyä menettelyä.

Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa
  markkinahäiriötilanteessa
  on painavat perusteet käyttää kiireellistä menettelyä, tämän kohdan mukaisesti annettuihin delegoituihin säädöksiin sovelletaan tämän asetuksen 161 artiklassa säädettyä menettelyä.

Tällaisilla toimenpiteillä voidaan siinä laajuudessa ja sen ajan kuin on tarpeen laajentaa tai muuttaa tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden soveltamisalaa, kestoa tai muita näkökohtia tai tarvittaessa keskeyttää tuontitullit kokonaan tai osittain tiettyjen määrien tai kausien osalta.

Tällaisilla toimenpiteillä voidaan siinä laajuudessa ja sen ajan kuin on tarpeen laajentaa tai muuttaa tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden soveltamisalaa, kestoa tai muita näkökohtia tai tarvittaessa keskeyttää tuontitullit kokonaan tai osittain tiettyjen määrien tai kausien osalta
  tai osoittaa varoja III osan VI luvussa tarkoitettujen vientitukien käynnistämiseksi tai tarjota tuottajille erityistukea vakavien markkinahäiriöiden vaikutusten lievittämiseksi
  .

2.   Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä
  ei sovelleta
  liitteessä I
  olevan XXIV osan 2 jaksossa
  lueteltuihin tuotteisiin.

2.   
  Sanotun rajoittamatta 133 artiklan 1 kohtaa
  edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä
  sovelletaan kaikkiin
  liitteessä I lueteltuihin tuotteisiin.

3.   Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tämän artiklan 1 kohdan soveltamiseksi tarvittavat säännöt. Kyseiset säännöt voivat koskea erityisesti menettelyjä ja teknisiä perusteita. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä tämän artiklan 1 kohdan soveltamiseksi tarvittavat säännöt. Kyseiset säännöt voivat koskea erityisesti menettelyjä ja teknisiä perusteita. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 310

Ehdotus asetukseksi

155 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 155 artikla | 155 artikla |
| Eläintauteihin
  ja kansanterveyden taikka eläinten tai kasvien terveyden riskeistä johtuvaan kuluttajien luottamuksen menettämiseen liittyvät toimenpiteet | Tuholaisiin, eläin- ja kasvitauteihin
  ja kansanterveyden taikka eläinten tai kasvien terveyden riskeistä johtuvaan kuluttajien luottamuksen menettämiseen liittyvät toimenpiteet |
| 1.   Komissio voi
  täytäntöönpanosäädöksillä vahvistaa
  poikkeuksellisia
  tukitoimenpiteitä | 1.   Komissio voi
  hyväksyä 161 artiklassa säädetyn kiireellisen menettelyn mukaisesti annetuilla delegoiduilla säädöksillä
  poikkeuksellisia
  toimenpiteitä asianomaisilla markkinoilla |
| a) | asianomaisilla markkinoilla
  ottaakseen huomioon unionin sisäisen ja kolmansien maiden kanssa käytävän kaupan rajoitukset, joita voi johtua
  eläintautien
  leviämisen estämiseksi tarkoitetuista toimenpiteistä; |

Komission teksti

Tarkistus

155 artikla

155 artikla

Eläintauteihin
  ja kansanterveyden taikka eläinten tai kasvien terveyden riskeistä johtuvaan kuluttajien luottamuksen menettämiseen liittyvät toimenpiteet

Tuholaisiin, eläin- ja kasvitauteihin
  ja kansanterveyden taikka eläinten tai kasvien terveyden riskeistä johtuvaan kuluttajien luottamuksen menettämiseen liittyvät toimenpiteet

1.   Komissio voi
  täytäntöönpanosäädöksillä vahvistaa
  poikkeuksellisia
  tukitoimenpiteitä

1.   Komissio voi
  hyväksyä 161 artiklassa säädetyn kiireellisen menettelyn mukaisesti annetuilla delegoiduilla säädöksillä
  poikkeuksellisia
  toimenpiteitä asianomaisilla markkinoilla

a)

asianomaisilla markkinoilla
  ottaakseen huomioon unionin sisäisen ja kolmansien maiden kanssa käytävän kaupan rajoitukset, joita voi johtua
  eläintautien
  leviämisen estämiseksi tarkoitetuista toimenpiteistä;

| a) | ottaakseen huomioon unionin sisäisen ja kolmansien maiden kanssa käytävän kaupan rajoitukset, joita voi johtua
  tuholaisten ja eläin- ja kasvitautien
  leviämisen estämiseksi tarkoitetuista toimenpiteistä; |
| --- | --- |

a)

ottaakseen huomioon unionin sisäisen ja kolmansien maiden kanssa käytävän kaupan rajoitukset, joita voi johtua
  tuholaisten ja eläin- ja kasvitautien
  leviämisen estämiseksi tarkoitetuista toimenpiteistä;

| b) | ottaakseen huomioon vakavat markkinahäiriöt, jotka liittyvät suoraan kansanterveyden taikka eläinten tai kasvien terveyden riskeistä johtuvaan kuluttajien luottamuksen menettämiseen. |
| --- | --- |

b)

ottaakseen huomioon vakavat markkinahäiriöt, jotka liittyvät suoraan kansanterveyden taikka eläinten tai kasvien terveyden riskeistä johtuvaan kuluttajien luottamuksen menettämiseen.

| b) | ottaakseen huomioon vakavat markkinahäiriöt, jotka liittyvät suoraan kansanterveyden taikka eläinten tai kasvien terveyden riskeistä johtuvaan kuluttajien luottamuksen menettämiseen. |
| --- | --- |

b)

ottaakseen huomioon vakavat markkinahäiriöt, jotka liittyvät suoraan kansanterveyden taikka eläinten tai kasvien terveyden riskeistä johtuvaan kuluttajien luottamuksen menettämiseen.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

2.   Edellä olevassa 1 kohdassa säädettyjä toimenpiteitä sovelletaan seuraavilla aloilla:

2.   Edellä olevassa 1 kohdassa säädettyjä toimenpiteitä sovelletaan seuraavilla aloilla:

| a) | naudan- ja vasikanliha; |
| --- | --- |

a)

naudan- ja vasikanliha;

| a) | naudan- ja vasikanliha; |
| --- | --- |

a)

naudan- ja vasikanliha;

| b) | maito ja maitotuotteet; |
| --- | --- |

b)

maito ja maitotuotteet;

| b) | maito ja maitotuotteet; |
| --- | --- |

b)

maito ja maitotuotteet;

| c) | sianliha; |
| --- | --- |

c)

sianliha;

| c) | sianliha; |
| --- | --- |

c)

sianliha;

| d) | lampaan- ja vuohenliha; |
| --- | --- |

d)

lampaan- ja vuohenliha;

| d) | lampaan- ja vuohenliha; |
| --- | --- |

d)

lampaan- ja vuohenliha;

| e) | munat; |
| --- | --- |

e)

munat;

| e) | munat; |
| --- | --- |

e)

munat;

| f) | siipikarjanliha. |
| --- | --- |

f)

siipikarjanliha.

| f) | siipikarjanliha. |
| --- | --- |

f)

siipikarjanliha.

Edellä olevan 1 kohdan b alakohdassa säädettyjä toimenpiteitä, jotka liittyvät kansanterveyden tai kasvien terveyden riskeistä johtuvaan kuluttajien luottamuksen menettämiseen, sovelletaan myös kaikkiin muihin maataloustuotteisiin
  lukuun ottamatta liitteessä I olevan XXIV osan 2 jaksossa lueteltuja tuotteita
  .

Edellä olevan 1 kohdan b alakohdassa säädettyjä toimenpiteitä, jotka liittyvät kansanterveyden tai kasvien terveyden riskeistä johtuvaan kuluttajien luottamuksen menettämiseen, sovelletaan myös kaikkiin muihin maataloustuotteisiin.

2 a.
     
  Komissio voi laajentaa 161 artiklassa säädetyn kiireellisen menettelyn mukaisesti annetuilla delegoiduilla säädöksillä 2 kohdassa tarkoitettua tuoteluetteloa.

3.   Edellä olevassa 1 kohdassa säädetyt toimenpiteet toteutetaan asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä.

3.   Edellä olevassa 1 kohdassa säädetyt toimenpiteet toteutetaan asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä.

4.   Edellä olevan 1 kohdan a alakohdassa säädettyjä toimenpiteitä voidaan toteuttaa ainoastaan, jos asianomainen jäsenvaltio on toteuttanut
  eläinlääkintä- ja terveystoimenpiteitä
  tautien nopeaa pysäyttämistä varten, ja ne voidaan toteuttaa ainoastaan niin laajoina ja niin pitkäksi aikaa kuin on ehdottomasti tarpeen asianomaisten markkinoiden tukemiseksi.

4.   Edellä olevan 1 kohdan a alakohdassa säädettyjä toimenpiteitä voidaan toteuttaa ainoastaan, jos asianomainen jäsenvaltio on toteuttanut
  asianmukaiset kasviterveys- tai eläinlääkintä- ja terveystoimenpiteet tuholaisten tai
  tautien nopeaa pysäyttämistä varten, ja ne voidaan toteuttaa ainoastaan niin laajoina ja niin pitkäksi aikaa kuin on ehdottomasti tarpeen asianomaisten markkinoiden tukemiseksi.

5.   Unioni osallistuu
  1 kohdassa
  säädetyistä toimenpiteistä jäsenvaltiolle aiheutuvien menojen rahoitukseen
  50 prosentilla
  .

5.   Unioni osallistuu
  1 kohdan a ja b alakohdassa
  säädetyistä toimenpiteistä jäsenvaltiolle aiheutuvien menojen rahoitukseen
  50 ja 75 prosentilla
  .
  Tällaisia toimia voivat olla viljelijöille myönnetyt verohelpotukset tai edulliset lainat, jotka rahoitetaan maaseudun kehittämisestä annetun asetuksen nojalla.

Suu- ja sorkkataudin torjumiseksi naudan- ja vasikanliha-, maito- ja maitotuote-, sianliha- sekä lampaan- ja vuohenliha-aloilla unioni osallistuu rahoitukseen kuitenkin osuudella, joka on 60 prosenttia tällaisista menoista.

Suu- ja sorkkataudin torjumiseksi naudan- ja vasikanliha-, maito- ja maitotuote-, sianliha- sekä lampaan- ja vuohenliha-aloilla unioni osallistuu rahoitukseen kuitenkin osuudella, joka on 60 prosenttia tällaisista menoista.

6.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos tuottajat osallistuvat jäsenvaltioille aiheutuviin menoihin, siitä ei seuraa kilpailun vääristymistä eri jäsenvaltioiden tuottajien kesken.

6.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos tuottajat osallistuvat jäsenvaltioille aiheutuviin menoihin, siitä ei seuraa kilpailun vääristymistä eri jäsenvaltioiden tuottajien kesken.

Tarkistus 311

Ehdotus asetukseksi

156 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 156 artikla | 156 artikla |
| Toimenpiteet erityisten ongelmien ratkaisemiseksi | Toimenpiteet erityisten ongelmien ratkaisemiseksi |
| 1.   Komissio
  vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä kiireelliset toimenpiteet
  , jotka ovat tarpeen ja perusteltuja erityisten ongelmien ratkaisemiseksi. Kyseiset toimenpiteet voivat poiketa tämän asetuksen säännöksistä, mutta ainoastaan siinä määrin ja sellaisen ajan kuin on ehdottoman välttämätöntä.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 1.   Komissio
  säätää 161 artiklassa tarkoitetun kiireellisen menettelyn mukaisesti annetuilla delegoiduilla säädöksillä kiireellisistä toimenpiteistä
  , jotka ovat tarpeen ja perusteltuja erityisten ongelmien ratkaisemiseksi. Kyseiset toimenpiteet voivat poiketa tämän asetuksen säännöksistä, mutta ainoastaan siinä määrin ja sellaisen ajan kuin on ehdottoman välttämätöntä. |
| 2.   Komissio hyväksyy erityisten ongelmien ratkaisemiseksi
  162 artiklan 3 kohdassa
  tarkoitettua menettelyä noudattaen asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa
  välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä
  . | 2.   Komissio hyväksyy erityisten ongelmien ratkaisemiseksi
  161 artiklassa
  tarkoitettua menettelyä noudattaen asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa
  delegoituja säädöksiä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

156 artikla

156 artikla

Toimenpiteet erityisten ongelmien ratkaisemiseksi

Toimenpiteet erityisten ongelmien ratkaisemiseksi

1.   Komissio
  vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä kiireelliset toimenpiteet
  , jotka ovat tarpeen ja perusteltuja erityisten ongelmien ratkaisemiseksi. Kyseiset toimenpiteet voivat poiketa tämän asetuksen säännöksistä, mutta ainoastaan siinä määrin ja sellaisen ajan kuin on ehdottoman välttämätöntä.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

1.   Komissio
  säätää 161 artiklassa tarkoitetun kiireellisen menettelyn mukaisesti annetuilla delegoiduilla säädöksillä kiireellisistä toimenpiteistä
  , jotka ovat tarpeen ja perusteltuja erityisten ongelmien ratkaisemiseksi. Kyseiset toimenpiteet voivat poiketa tämän asetuksen säännöksistä, mutta ainoastaan siinä määrin ja sellaisen ajan kuin on ehdottoman välttämätöntä.

2.   Komissio hyväksyy erityisten ongelmien ratkaisemiseksi
  162 artiklan 3 kohdassa
  tarkoitettua menettelyä noudattaen asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa
  välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä
  .

2.   Komissio hyväksyy erityisten ongelmien ratkaisemiseksi
  161 artiklassa
  tarkoitettua menettelyä noudattaen asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa
  delegoituja säädöksiä
  .

Tarkistus 312

Ehdotus asetukseksi

156 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 156 a artikla |
| | Toimenpiteet maidon ja maitotuotteiden markkinoiden vakavien epätasapainotilojen ratkaisemiseksi |
| | 1.
     
  Tilanteessa, jossa maidon ja maitotuotteiden markkinoilla ilmenee vakava epätasapaino, komissio voi 1 päivästä huhtikuuta 2015 alkaen antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla myönnetään tukea maidontuottajille, jotka vähentävät vapaaehtoisesti tuotantoaan vähintään viisi prosenttia verrattuna edellisen vuoden samaan ajankohtaan, vähintään kolmen kuukauden ajanjaksoksi, joka voidaan uusia. Nämä täytäntöönpanosäännökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |
| | Tukea myöntäessään komissio myös antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla määrätään maksuja maidontuottajille, jotka lisäävät tuotantoaan vähintään viisi prosenttia verrattuna edelliseen vuoden samaan ajankohtaan, vähintään kolmen kuukauden ajanjaksoksi, joka voidaan uusia. Nämä täytäntöönpanosäännökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |
| | 2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettua toimenpidettä käynnistäessään komissio ottaa huomioon tuotantokustannusten ja erityisesti tuotantopanosten kehityksen. |
| | 3.
     
  Hyväntekeväisyysjärjestöille veloituksetta ”kumppaniorganisaatioiden” kautta asetusehdotuksen COM(2012)0617 29 artiklan 3 kohdan b alakohdan määritelmän mukaisesti toimitetut maitomäärät voidaan katsoa tuotannon vähentämiseksi komission 4 kohdan mukaisesti määrittämin edellytyksin. |
| | 4.
     
  Niiden yritysten tuotteet, jotka ovat ottaneet käyttöön 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun järjestelmän, asetetaan etusijalle, kun maidon ja maitotuotteiden markkinoilla sovelletaan II osan I osastossa tarkoitettuja interventiotoimenpiteitä. |
| | 5.
     
  Ottaen huomioon tarve varmistaa, että tämä järjestelmä toimii tehokkaasti ja asianmukaisesti, siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan |
| | a) | tukikelpoisuuden edellytykset; |

Komission teksti

Tarkistus

156 a artikla

Toimenpiteet maidon ja maitotuotteiden markkinoiden vakavien epätasapainotilojen ratkaisemiseksi

1.
     
  Tilanteessa, jossa maidon ja maitotuotteiden markkinoilla ilmenee vakava epätasapaino, komissio voi 1 päivästä huhtikuuta 2015 alkaen antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla myönnetään tukea maidontuottajille, jotka vähentävät vapaaehtoisesti tuotantoaan vähintään viisi prosenttia verrattuna edellisen vuoden samaan ajankohtaan, vähintään kolmen kuukauden ajanjaksoksi, joka voidaan uusia. Nämä täytäntöönpanosäännökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tukea myöntäessään komissio myös antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla määrätään maksuja maidontuottajille, jotka lisäävät tuotantoaan vähintään viisi prosenttia verrattuna edelliseen vuoden samaan ajankohtaan, vähintään kolmen kuukauden ajanjaksoksi, joka voidaan uusia. Nämä täytäntöönpanosäännökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettua toimenpidettä käynnistäessään komissio ottaa huomioon tuotantokustannusten ja erityisesti tuotantopanosten kehityksen.

3.
     
  Hyväntekeväisyysjärjestöille veloituksetta ”kumppaniorganisaatioiden” kautta asetusehdotuksen COM(2012)0617 29 artiklan 3 kohdan b alakohdan määritelmän mukaisesti toimitetut maitomäärät voidaan katsoa tuotannon vähentämiseksi komission 4 kohdan mukaisesti määrittämin edellytyksin.

4.
     
  Niiden yritysten tuotteet, jotka ovat ottaneet käyttöön 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun järjestelmän, asetetaan etusijalle, kun maidon ja maitotuotteiden markkinoilla sovelletaan II osan I osastossa tarkoitettuja interventiotoimenpiteitä.

5.
     
  Ottaen huomioon tarve varmistaa, että tämä järjestelmä toimii tehokkaasti ja asianmukaisesti, siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan

a)

tukikelpoisuuden edellytykset;

| b) | erityisedellytykset, joiden täyttyessä järjestelmää sovelletaan; |
| --- | --- |

b)

erityisedellytykset, joiden täyttyessä järjestelmää sovelletaan;

| c) | edellytykset, joiden täyttyessä 2 kohdassa tarkoitettu maidon jakaminen veloituksetta hyväntekeväisyysjärjestöille voidaan katsoa tuotannon vähentämiseksi; |
| --- | --- |

c)

edellytykset, joiden täyttyessä 2 kohdassa tarkoitettu maidon jakaminen veloituksetta hyväntekeväisyysjärjestöille voidaan katsoa tuotannon vähentämiseksi;

| d) | edellytykset, jotka koskevat tuen takaisinmaksua tuotannon vähentämistä koskevien sitoumusten noudattamatta jättämisen yhteydessä sekä voimassa olevien sääntöjen mukaisesti perittäviä korkoja. |
| --- | --- |

d)

edellytykset, jotka koskevat tuen takaisinmaksua tuotannon vähentämistä koskevien sitoumusten noudattamatta jättämisen yhteydessä sekä voimassa olevien sääntöjen mukaisesti perittäviä korkoja.

6.
     
  Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan 1 kohdassa tarkoitetun tuen ja maksujen määrä.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 313

Ehdotus asetukseksi

156 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 156 a artikla |
| | Vuoristoalueilla tuotettua maitoa koskevat toimintaohjelmat |
| | Jotta voidaan varmistaa vuoristoalueiden maatalouden järkiperäinen kehitys ja siten taata vuoristoalueiden maidontuottajien kohtuullinen elintaso, hyväksytyt tuottajaorganisaatiot voivat vuoristoalueilla 30 päivä huhtikuuta 2014 alkaen laatia toimintaohjelmia näiden tuottajien voittomarginaalien parantamiseksi ottaen huomioon alueiden erityispiirteet. Unionin taloudellinen tuki on rajoitettu 4,1 prosenttiin kunkin tuottajaorganisaation kaupan pidetyn tuotannon arvosta. Prosenttiosuutta voidaan kuitenkin korottaa 4,6 prosenttiin kaupan pidetyn tuotannon arvosta edellyttäen, että määrä, joka ylittää 4,1 prosenttia kaupan pidetyn tuotannon arvosta, käytetään yksinomaan kriisinehkäisy- ja kriisinhallintatoimenpiteisiin. |

Komission teksti

Tarkistus

156 a artikla

Vuoristoalueilla tuotettua maitoa koskevat toimintaohjelmat

Jotta voidaan varmistaa vuoristoalueiden maatalouden järkiperäinen kehitys ja siten taata vuoristoalueiden maidontuottajien kohtuullinen elintaso, hyväksytyt tuottajaorganisaatiot voivat vuoristoalueilla 30 päivä huhtikuuta 2014 alkaen laatia toimintaohjelmia näiden tuottajien voittomarginaalien parantamiseksi ottaen huomioon alueiden erityispiirteet. Unionin taloudellinen tuki on rajoitettu 4,1 prosenttiin kunkin tuottajaorganisaation kaupan pidetyn tuotannon arvosta. Prosenttiosuutta voidaan kuitenkin korottaa 4,6 prosenttiin kaupan pidetyn tuotannon arvosta edellyttäen, että määrä, joka ylittää 4,1 prosenttia kaupan pidetyn tuotannon arvosta, käytetään yksinomaan kriisinehkäisy- ja kriisinhallintatoimenpiteisiin.

Tarkistus 314

Ehdotus asetukseksi

156 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 156 b artikla |
| | Toimenpiteet markkinahäiriöiden estämiseksi hedelmä- ja vihannesalalla |
| | 1.
     
  Koska hedelmät ja vihannekset ovat erityislaatuisia ja helposti pilaantuvia tuotteita, otetaan käyttöön mekanismi, jolla voidaan puuttua vakaviin markkinahäiriöihin, jotka voivat johtua sisämarkkinoiden hintojen huomattavasta laskusta, joka aiheutuu terveyteen liittyvistä epäilyksistä ja muista äkilliseen kysynnän laskuun johtavista syistä. |
| | 2.
     
  Tämä mekanismi on tarkoitettu vain kyseiselle tuotteelle tai tuotteille, sen soveltamisaika on ajallisesti rajattu, se on tarkistettavissa, automaattisesti käyttöön otettava ja kaikkien alan tuottajien käytettävissä. |
| | 3.
     
  Siihen sisältyvät tämän asetuksen 31 artiklan 2 kohdan g, h ja d alakohdassa luetellut toimenpiteet, mutta ne eivät ole riippuvaisia hedelmä- ja vihannesalan hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden käyttämien toimintarahastojen hallinnoinnista. |
| | 4.
     
  Unioni rahoittaa 100 prosenttia tässä artiklassa säädettyjen toimenpiteiden aiheuttamista menoista. |
| | 5.
     
  Vakavien kriisien hallitsemiseksi toteutettavien toimenpiteiden hallintaan sovelletaan toimintaohjelmien puitteissa vahvistettuja kriisinhallintamenettelyjä. Asianosaiset, jotka eivät ole tuottajaorganisaatioiden jäseniä, koordinoivat kriisinhallintaoperaatioita organisaatioiden kautta sopimuksilla ja sopivat tietystä prosenttiosuudesta, joka varataan hallintakulujen kattamiseksi. |
| | 6.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| | 7.
     
  Komissio voi jäsenvaltioiden pyynnöstä antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla säädetään poikkeuksellisista toimenpiteistä markkinahäiriöiden torjumiseksi hedelmä- ja vihannesalalla. Komissio varmistaa, että yleisölle tiedotetaan toimenpiteiden alkamisesta sekä niihin kuuluvista tuotteista, alueista ja tukien määrästä. Jos kyse on ilmaisjakelusta, tukien määriä eriytetään. Kriisitoimenpiteiden lopettaminen on myös tehtävä täytäntöönpanosäädöksellä heti kun vakava häiriö on mennyt ohi. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Tarkistus

156 b artikla

Toimenpiteet markkinahäiriöiden estämiseksi hedelmä- ja vihannesalalla

1.
     
  Koska hedelmät ja vihannekset ovat erityislaatuisia ja helposti pilaantuvia tuotteita, otetaan käyttöön mekanismi, jolla voidaan puuttua vakaviin markkinahäiriöihin, jotka voivat johtua sisämarkkinoiden hintojen huomattavasta laskusta, joka aiheutuu terveyteen liittyvistä epäilyksistä ja muista äkilliseen kysynnän laskuun johtavista syistä.

2.
     
  Tämä mekanismi on tarkoitettu vain kyseiselle tuotteelle tai tuotteille, sen soveltamisaika on ajallisesti rajattu, se on tarkistettavissa, automaattisesti käyttöön otettava ja kaikkien alan tuottajien käytettävissä.

3.
     
  Siihen sisältyvät tämän asetuksen 31 artiklan 2 kohdan g, h ja d alakohdassa luetellut toimenpiteet, mutta ne eivät ole riippuvaisia hedelmä- ja vihannesalan hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden käyttämien toimintarahastojen hallinnoinnista.

4.
     
  Unioni rahoittaa 100 prosenttia tässä artiklassa säädettyjen toimenpiteiden aiheuttamista menoista.

5.
     
  Vakavien kriisien hallitsemiseksi toteutettavien toimenpiteiden hallintaan sovelletaan toimintaohjelmien puitteissa vahvistettuja kriisinhallintamenettelyjä. Asianosaiset, jotka eivät ole tuottajaorganisaatioiden jäseniä, koordinoivat kriisinhallintaoperaatioita organisaatioiden kautta sopimuksilla ja sopivat tietystä prosenttiosuudesta, joka varataan hallintakulujen kattamiseksi.

6.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen toimenpiteiden soveltamiseksi.

7.
     
  Komissio voi jäsenvaltioiden pyynnöstä antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla säädetään poikkeuksellisista toimenpiteistä markkinahäiriöiden torjumiseksi hedelmä- ja vihannesalalla. Komissio varmistaa, että yleisölle tiedotetaan toimenpiteiden alkamisesta sekä niihin kuuluvista tuotteista, alueista ja tukien määrästä. Jos kyse on ilmaisjakelusta, tukien määriä eriytetään. Kriisitoimenpiteiden lopettaminen on myös tehtävä täytäntöönpanosäädöksellä heti kun vakava häiriö on mennyt ohi. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 315

Ehdotus asetukseksi

V osa – I luku – 3 a jakso (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | |

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus 316

Ehdotus asetukseksi

156 c artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 156 c artikla |
| | Perussopimuksen 101 artiklan 1 kohdan soveltaminen |
| | 1.
     
  Markkinoiden vakavien epätasapainotilojen aikana komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla säädetään, että perussopimuksen 101 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta missään tapauksessa hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden, niiden liittojen ja hyväksyttyjen toimialakohtaisten organisaatioiden sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin millään tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla alalla niiltä osin kuin näillä sopimuksilla, päätöksillä tai yhdenmukaistetuilla menettelytavoilla pyritään vakauttamaan kyseistä alaa toimenpiteillä, jotka tähtäävät hintojen vahvistamiseen ja tarjonnan valvontaan. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |
| | Tätä kohtaa sovelletaan myös organisaatioiden välisiin sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin. |
| | 2.
     
  Edellä 1 kohtaa sovelletaan ainoastaan, jos komissio on jo hyväksynyt yhden tässä luvussa tarkoitetuista toimenpiteistä tai hyväksynyt julkisen intervention tai II osan I osaston I luvussa tarkoitetun yksityisen varastoinnin tuen aktivoinnin ja jos asianomainen jäsenvaltio tai asianomaiset jäsenvaltiot katsovat 1 kohdassa tarkoitetut sopimukset, päätökset ja yhdenmukaistetut menettelytavat perustelluiksi markkinoiden epätasapainon osalta. |
| | 3.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetut sopimukset, päätökset ja yhdenmukaistetut menettelytavat eivät voi ylittää kestoltaan kuutta kuukautta. Komissio voi kuitenkin antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla hyväksytään tällaisten sopimusten, päätösten ja yhdenmukaistettujen menettelyjen voimassaolon jatkaminen enintään kuuden kuukauden lisäajaksi. Nämä täytäntöönpanosäännökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Tarkistus

156 c artikla

Perussopimuksen 101 artiklan 1 kohdan soveltaminen

1.
     
  Markkinoiden vakavien epätasapainotilojen aikana komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla säädetään, että perussopimuksen 101 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta missään tapauksessa hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden, niiden liittojen ja hyväksyttyjen toimialakohtaisten organisaatioiden sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin millään tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla alalla niiltä osin kuin näillä sopimuksilla, päätöksillä tai yhdenmukaistetuilla menettelytavoilla pyritään vakauttamaan kyseistä alaa toimenpiteillä, jotka tähtäävät hintojen vahvistamiseen ja tarjonnan valvontaan. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tätä kohtaa sovelletaan myös organisaatioiden välisiin sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin.

2.
     
  Edellä 1 kohtaa sovelletaan ainoastaan, jos komissio on jo hyväksynyt yhden tässä luvussa tarkoitetuista toimenpiteistä tai hyväksynyt julkisen intervention tai II osan I osaston I luvussa tarkoitetun yksityisen varastoinnin tuen aktivoinnin ja jos asianomainen jäsenvaltio tai asianomaiset jäsenvaltiot katsovat 1 kohdassa tarkoitetut sopimukset, päätökset ja yhdenmukaistetut menettelytavat perustelluiksi markkinoiden epätasapainon osalta.

3.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetut sopimukset, päätökset ja yhdenmukaistetut menettelytavat eivät voi ylittää kestoltaan kuutta kuukautta. Komissio voi kuitenkin antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla hyväksytään tällaisten sopimusten, päätösten ja yhdenmukaistettujen menettelyjen voimassaolon jatkaminen enintään kuuden kuukauden lisäajaksi. Nämä täytäntöönpanosäännökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 317

Ehdotus asetukseksi

157 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio voi 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, jotka liittyvät yritysten, jäsenvaltioiden ja/tai kolmansien maiden tiedonantoihin tämän asetuksen soveltamiseksi, maataloustuotteiden markkinoiden seuraamiseksi, analysoimiseksi ja hallinnoimiseksi, markkinoiden avoimuuden varmistamiseksi sekä yhteisen maatalouspolitiikan toimenpiteiden moitteettoman toiminnan ja tarkistamisen, valvonnan, seurannan, arvioimisen ja tarkastamisen varmistamiseksi sekä kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanemiseksi, mukaan luettuina kyseisten sopimusten mukaiset ilmoitusvaatimukset. Komissio ottaa tällöin huomioon tietotarpeet ja mahdollisten tietolähteiden välisen synergian. | 1.   Komissio voi 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, jotka liittyvät yritysten, jäsenvaltioiden ja/tai kolmansien maiden tiedonantoihin tämän asetuksen soveltamiseksi, maataloustuotteiden markkinoiden seuraamiseksi, analysoimiseksi ja hallinnoimiseksi, markkinoiden avoimuuden varmistamiseksi sekä yhteisen maatalouspolitiikan toimenpiteiden moitteettoman toiminnan ja tarkistamisen, valvonnan, seurannan, arvioimisen ja tarkastamisen varmistamiseksi sekä kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanemiseksi, mukaan luettuina kyseisten sopimusten mukaiset ilmoitusvaatimukset. Komissio ottaa tämän tehdessään huomioon tietotarpeet ja mahdollisten tietolähteiden välisen synergian
  sekä valvoo sen periaatteen noudattamista, jonka mukaan henkilötietoja ei saa myöhemmin käsitellä tietojen keruun alkuperäisen tarkoituksen kanssa yhteensopimattomalla tavalla
  . |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Komissio voi 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, jotka liittyvät yritysten, jäsenvaltioiden ja/tai kolmansien maiden tiedonantoihin tämän asetuksen soveltamiseksi, maataloustuotteiden markkinoiden seuraamiseksi, analysoimiseksi ja hallinnoimiseksi, markkinoiden avoimuuden varmistamiseksi sekä yhteisen maatalouspolitiikan toimenpiteiden moitteettoman toiminnan ja tarkistamisen, valvonnan, seurannan, arvioimisen ja tarkastamisen varmistamiseksi sekä kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanemiseksi, mukaan luettuina kyseisten sopimusten mukaiset ilmoitusvaatimukset. Komissio ottaa tällöin huomioon tietotarpeet ja mahdollisten tietolähteiden välisen synergian.

1.   Komissio voi 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, jotka liittyvät yritysten, jäsenvaltioiden ja/tai kolmansien maiden tiedonantoihin tämän asetuksen soveltamiseksi, maataloustuotteiden markkinoiden seuraamiseksi, analysoimiseksi ja hallinnoimiseksi, markkinoiden avoimuuden varmistamiseksi sekä yhteisen maatalouspolitiikan toimenpiteiden moitteettoman toiminnan ja tarkistamisen, valvonnan, seurannan, arvioimisen ja tarkastamisen varmistamiseksi sekä kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanemiseksi, mukaan luettuina kyseisten sopimusten mukaiset ilmoitusvaatimukset. Komissio ottaa tämän tehdessään huomioon tietotarpeet ja mahdollisten tietolähteiden välisen synergian
  sekä valvoo sen periaatteen noudattamista, jonka mukaan henkilötietoja ei saa myöhemmin käsitellä tietojen keruun alkuperäisen tarkoituksen kanssa yhteensopimattomalla tavalla
  .

Tarkistus 318

Ehdotus asetukseksi

157 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Saatuja tietoja voidaan toimittaa kansainvälisille organisaatioille tai kolmansien maiden toimivaltaisille viranomaisille tai asettaa näiden saataville tai julkaista, jollei muuta johdu henkilötietojen suojasta ja yritysten liikesalaisuuksien, hinnat mukaan luettuina, suojaamiseen liittyvästä oikeutetusta edusta. | Saatuja tietoja voidaan toimittaa kansainvälisille organisaatioille tai kolmansien maiden toimivaltaisille viranomaisille tai asettaa näiden saataville tai julkaista, jollei muuta johdu henkilötietojen suojasta ja yritysten liikesalaisuuksien, hinnat mukaan luettuina, suojaamiseen liittyvästä oikeutetusta edusta.
  Erityisesti henkilötietoja voidaan toimittaa kansainvälisille organisaatioille tai kolmansien maiden toimivaltaisille viranomaisille vain asetuksen (EY) N:o 45/2001 9 artiklan ja direktiivin 95/46/EY 25 ja 26 artiklan mukaisesti ja yksinomaan kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanoa varten. |

Komission teksti

Tarkistus

Saatuja tietoja voidaan toimittaa kansainvälisille organisaatioille tai kolmansien maiden toimivaltaisille viranomaisille tai asettaa näiden saataville tai julkaista, jollei muuta johdu henkilötietojen suojasta ja yritysten liikesalaisuuksien, hinnat mukaan luettuina, suojaamiseen liittyvästä oikeutetusta edusta.

Saatuja tietoja voidaan toimittaa kansainvälisille organisaatioille tai kolmansien maiden toimivaltaisille viranomaisille tai asettaa näiden saataville tai julkaista, jollei muuta johdu henkilötietojen suojasta ja yritysten liikesalaisuuksien, hinnat mukaan luettuina, suojaamiseen liittyvästä oikeutetusta edusta.
  Erityisesti henkilötietoja voidaan toimittaa kansainvälisille organisaatioille tai kolmansien maiden toimivaltaisille viranomaisille vain asetuksen (EY) N:o 45/2001 9 artiklan ja direktiivin 95/46/EY 25 ja 26 artiklan mukaisesti ja yksinomaan kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanoa varten.

Tarkistus 319

Ehdotus asetukseksi

157 artikla – 2 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | henkilötietojen osalta käsiteltyjen tietojen tyypit, tiedonsaantivaltuudet, säilyttämisen vähimmäis- ja enimmäisajat sekä käsittelyn tarkoitus erityisesti kun tietoja julkaistaan ja siirretään kolmansiin maihin. |

Komission teksti

Tarkistus

d a)

henkilötietojen osalta käsiteltyjen tietojen tyypit, tiedonsaantivaltuudet, säilyttämisen vähimmäis- ja enimmäisajat sekä käsittelyn tarkoitus erityisesti kun tietoja julkaistaan ja siirretään kolmansiin maihin.

Tarkistus 320

Ehdotus asetukseksi

157 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 157 a artikla |
| | Pakolliset ilmoitukset maito- ja maitotuotealalla |
| | Raakamaidon ensiostajien on 1 päivästä huhtikuuta 2015 ilmoitettava toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle niille kunkin kuukauden aikana toimitetun raakamaidon määrä. |
| | Tässä artiklassa ja 104 a artiklassa ”ensiostajalla” tarkoitetaan yritystä tai ryhmää, joka ostaa maitoa tuottajilta |
| | a) | kerätäkseen, pakatakseen, varastoidakseen, jäähdyttääkseen tai jalostaakseen sitä, myös toimeksiantona; |

Komission teksti

Tarkistus

157 a artikla

Pakolliset ilmoitukset maito- ja maitotuotealalla

Raakamaidon ensiostajien on 1 päivästä huhtikuuta 2015 ilmoitettava toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle niille kunkin kuukauden aikana toimitetun raakamaidon määrä.

Tässä artiklassa ja 104 a artiklassa ”ensiostajalla” tarkoitetaan yritystä tai ryhmää, joka ostaa maitoa tuottajilta

a)

kerätäkseen, pakatakseen, varastoidakseen, jäähdyttääkseen tai jalostaakseen sitä, myös toimeksiantona;

| b) | myydäkseen maidon yhdelle tai useammalle maitoa tai muita maitotuotteita käsittelevälle tai jalostavalle yritykselle. |
| --- | --- |

b)

myydäkseen maidon yhdelle tai useammalle maitoa tai muita maitotuotteita käsittelevälle tai jalostavalle yritykselle.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun raakamaidon määrä.

Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan tällaisten ilmoitusten sisältöä, muotoa ja toimittamisajankohtaa koskevat säännöt sekä jäsenvaltioiden tämän artiklan mukaisesti antamiin ilmoituksiin liittyvät toimenpiteet. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 321

Ehdotus asetukseksi

157 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 157 b artikla |
| | Viinialan pakolliset ilmoitukset |
| | 1.
     
  Viiniyttämiseen käytettävien rypäleiden tuottajien sekä rypäleen puristemehun ja viinin tuottajien on ilmoitettava vuosittain toimivaltaisille kansallisille viranomaisille edellisestä sadosta tuotetut määrät. |
| | 2.
     
  Jäsenvaltiot voivat vaatia viiniyttämiseen käytettävien rypäleiden kauppiaita ilmoittamaan vuosittain edellisestä sadosta kaupan pidetyt määrät. |
| | 3.
     
  Rypäleen puristemehun ja viinin tuottajien sekä kauppiaiden – vähittäiskauppiaita lukuun ottamatta – on vuosittain ilmoitettava toimivaltaisille kansallisille viranomaisille hallussaan olevan rypäleen puristemehun ja viinin määrä riippumatta siitä, ovatko ne peräisin kyseisen vuoden vai edellisvuosien sadosta. Kolmansista maista tuodut rypäleen puristemehut ja viinit on mainittava erikseen. |
| | 4.
     
  Jotta varmistetaan, että 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut tuottajat ja kauppiaat noudattavat velvollisuuksiaan, siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan säännöt, jotka koskevat |
| | a) | pakollisten ilmoitusten sisältöä ja poikkeuksia; |

Komission teksti

Tarkistus

157 b artikla

Viinialan pakolliset ilmoitukset

1.
     
  Viiniyttämiseen käytettävien rypäleiden tuottajien sekä rypäleen puristemehun ja viinin tuottajien on ilmoitettava vuosittain toimivaltaisille kansallisille viranomaisille edellisestä sadosta tuotetut määrät.

2.
     
  Jäsenvaltiot voivat vaatia viiniyttämiseen käytettävien rypäleiden kauppiaita ilmoittamaan vuosittain edellisestä sadosta kaupan pidetyt määrät.

3.
     
  Rypäleen puristemehun ja viinin tuottajien sekä kauppiaiden – vähittäiskauppiaita lukuun ottamatta – on vuosittain ilmoitettava toimivaltaisille kansallisille viranomaisille hallussaan olevan rypäleen puristemehun ja viinin määrä riippumatta siitä, ovatko ne peräisin kyseisen vuoden vai edellisvuosien sadosta. Kolmansista maista tuodut rypäleen puristemehut ja viinit on mainittava erikseen.

4.
     
  Jotta varmistetaan, että 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut tuottajat ja kauppiaat noudattavat velvollisuuksiaan, siirretään komissiolle valta antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan säännöt, jotka koskevat

a)

pakollisten ilmoitusten sisältöä ja poikkeuksia;

| b) | a alakohdassa tarkoitettujen ilmoitusten sisältöä ja jättämisedellytyksiä sekä poikkeuksia ilmoitusten jättämisvelvollisuudesta; |
| --- | --- |

b)

a alakohdassa tarkoitettujen ilmoitusten sisältöä ja jättämisedellytyksiä sekä poikkeuksia ilmoitusten jättämisvelvollisuudesta;

| c) | seuraamuksia, joita on sovellettava, jos ilmoituksia ei jätetä jäsenvaltioille määräajassa. |
| --- | --- |

c)

seuraamuksia, joita on sovellettava, jos ilmoituksia ei jätetä jäsenvaltioille määräajassa.

5.
     
  Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla

| a) | vahvistetaan edellytykset, jotka liittyvät pakollisissa ilmoituksissa käytettäviin mallilomakkeisiin; |
| --- | --- |

a)

vahvistetaan edellytykset, jotka liittyvät pakollisissa ilmoituksissa käytettäviin mallilomakkeisiin;

| b) | vahvistetaan säännöt, jotka koskevat muiden tuotteiden kuin viinin muuntokertoimia; |
| --- | --- |

b)

vahvistetaan säännöt, jotka koskevat muiden tuotteiden kuin viinin muuntokertoimia;

| c) | asetetaan määräajat pakollisten ilmoitusten jättämiselle; |
| --- | --- |

c)

asetetaan määräajat pakollisten ilmoitusten jättämiselle;

| d) | vahvistetaan säännöt, jotka koskevat jäsenvaltioiden tarkastuksia ja raportointia komissiolle. |
| --- | --- |

d)

vahvistetaan säännöt, jotka koskevat jäsenvaltioiden tarkastuksia ja raportointia komissiolle.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 322

Ehdotus asetukseksi

158 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 158 artikla | 158 artikla |
| Komission raportointivelvoite | Komission raportointivelvoite |
| Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle | Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle |
| a) | vuoden 2013 jälkeen
  joka kolmas vuosi
  kertomuksen 52–54 artiklassa vahvistettujen mehiläishoitoalaa koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanosta
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

158 artikla

158 artikla

Komission raportointivelvoite

Komission raportointivelvoite

Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle

Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle

a)

vuoden 2013 jälkeen
  joka kolmas vuosi
  kertomuksen 52–54 artiklassa vahvistettujen mehiläishoitoalaa koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanosta
  ;

| a) | joka kolmas vuosi
  tämän asetuksen voimaantulon jälkeen: |
| --- | --- |

a)

joka kolmas vuosi
  tämän asetuksen voimaantulon jälkeen:

| | i) | kertomuksen 52–54 artiklassa vahvistettujen mehiläishoitoalaa koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanosta; |
| --- | --- | --- |

i)

kertomuksen 52–54 artiklassa vahvistettujen mehiläishoitoalaa koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanosta;

| | ii) | kilpailusääntöjen soveltamista viljely- ja maatalouselintarvikealoilla kaikissa jäsenvaltioissa koskevan kertomuksen, jossa kiinnitetään erityistä huomiota 144 ja 145 artiklassa tarkoitettujen vapautusten soveltamiseen ja mahdollisiin eroihin sekä kansallisten että EU:n kilpailusääntöjen tulkinnassa ja täytäntöönpanossa; kertomukseen liitetään tarvittaessa aiheellisia ehdotuksia; |
| --- | --- | --- |

ii)

kilpailusääntöjen soveltamista viljely- ja maatalouselintarvikealoilla kaikissa jäsenvaltioissa koskevan kertomuksen, jossa kiinnitetään erityistä huomiota 144 ja 145 artiklassa tarkoitettujen vapautusten soveltamiseen ja mahdollisiin eroihin sekä kansallisten että EU:n kilpailusääntöjen tulkinnassa ja täytäntöönpanossa; kertomukseen liitetään tarvittaessa aiheellisia ehdotuksia;

| | iii) | kertomuksen toteutetuista toimenpiteistä, joilla suojataan alkuperänimityksiä ja maantieteellisiä nimityksiä väärinkäytöltä kolmansissa maissa; |
| --- | --- | --- |

iii)

kertomuksen toteutetuista toimenpiteistä, joilla suojataan alkuperänimityksiä ja maantieteellisiä nimityksiä väärinkäytöltä kolmansissa maissa;

| b) | viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2014 ja 31 päivänä joulukuuta 2018
  kertomuksen
  maito- ja maitotuotealan markkinatilanteen kehityksestä ja erityisesti
  104–107 artiklan sekä 145 artiklan
  soveltamisesta kyseisellä alalla sekä tuottajille yhteistuotantosopimusten tekemiseksi
  myönnettävistä mahdollisista kannustimista
  ; kertomukseen liitetään tarvittaessa aiheellisia ehdotuksia. |
| --- | --- |

b)

viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2014 ja 31 päivänä joulukuuta 2018
  kertomuksen
  maito- ja maitotuotealan markkinatilanteen kehityksestä ja erityisesti
  104–107 artiklan sekä 145 artiklan
  soveltamisesta kyseisellä alalla sekä tuottajille yhteistuotantosopimusten tekemiseksi
  myönnettävistä mahdollisista kannustimista
  ; kertomukseen liitetään tarvittaessa aiheellisia ehdotuksia.

| b) | viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2014 ja
  viimeistään
  31 päivänä joulukuuta 2018 maito- ja maitotuotealan markkinatilanteen kehitystä ja erityisesti
  104 a artiklan, 105 a artiklan, 105 b artiklan ja 157 a artiklan
  soveltamista kyseisellä alalla sekä tuottajille yhteistuotantosopimusten tekemiseksi
  myönnettäviä mahdollisia kannustimia koskevan kertomuksen, jossa arvioidaan erityisesti epäedullisessa asemassa olevien alueiden maidontuottajiin ja maidontuotantoon kohdistuvia vaikutuksia näillä alueilla tapahtuvan tuotannon säilyttämistä koskevan yleisen tavoitteen yhteydessä
  ; kertomukseen liitetään tarvittaessa aiheellisia ehdotuksia; |
| --- | --- |

b)

viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2014 ja
  viimeistään
  31 päivänä joulukuuta 2018 maito- ja maitotuotealan markkinatilanteen kehitystä ja erityisesti
  104 a artiklan, 105 a artiklan, 105 b artiklan ja 157 a artiklan
  soveltamista kyseisellä alalla sekä tuottajille yhteistuotantosopimusten tekemiseksi
  myönnettäviä mahdollisia kannustimia koskevan kertomuksen, jossa arvioidaan erityisesti epäedullisessa asemassa olevien alueiden maidontuottajiin ja maidontuotantoon kohdistuvia vaikutuksia näillä alueilla tapahtuvan tuotannon säilyttämistä koskevan yleisen tavoitteen yhteydessä
  ; kertomukseen liitetään tarvittaessa aiheellisia ehdotuksia;

| b a) | 31 päivään joulukuuta 2014 mennessä: |
| --- | --- |

b a)

31 päivään joulukuuta 2014 mennessä:

| | i) | kertomuksen mahdollisuudesta ottaa käyttöön sianlihaa, lampaanlihaa ja vuohenlihaa koskevat erityiset kaupan pitämistä koskevat säännöt; kertomuksessa on esitettävä kaikki asiaa koskevat säännökset, jotka komissio ehdottaa hyväksyttäviksi delegoiduilla säädöksillä; |
| --- | --- | --- |

i)

kertomuksen mahdollisuudesta ottaa käyttöön sianlihaa, lampaanlihaa ja vuohenlihaa koskevat erityiset kaupan pitämistä koskevat säännöt; kertomuksessa on esitettävä kaikki asiaa koskevat säännökset, jotka komissio ehdottaa hyväksyttäviksi delegoiduilla säädöksillä;

| | ii) | kertomuksen kaupan pitämiseen sovellettavista yksinkertaistetuista vaatimuksista, jotka sopivat pientuottajien käyttämille ja tuottamille eläinlajeille ja kasvilajikkeille; kertomus sisältää kaikki aiheelliset ehdotukset niiden ongelmien käsittelemiseksi, joita kyseisillä tuottajilla on kaupan pitämiseen sovellettavien unionin vaatimusten noudattamisessa; |
| --- | --- | --- |

ii)

kertomuksen kaupan pitämiseen sovellettavista yksinkertaistetuista vaatimuksista, jotka sopivat pientuottajien käyttämille ja tuottamille eläinlajeille ja kasvilajikkeille; kertomus sisältää kaikki aiheelliset ehdotukset niiden ongelmien käsittelemiseksi, joita kyseisillä tuottajilla on kaupan pitämiseen sovellettavien unionin vaatimusten noudattamisessa;

| | iii) | kertomuksen maatalous- ja maatalouselintarvikealan kilpailukyvystä ja kestävyydestä sekä seurantakertomuksen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2019; |
| --- | --- | --- |

iii)

kertomuksen maatalous- ja maatalouselintarvikealan kilpailukyvystä ja kestävyydestä sekä seurantakertomuksen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2019;

| | iv) | kertomuksen sokerialan toimitusketjun markkinatilanteesta ja toiminnasta sekä ennen 1 päivää heinäkuuta 2018 sokerialan markkinatilannetta koskevan seurantakertomuksen, jossa kiinnitetään erityistä huomiota asianmukaisiin toimiin nykyisen kiintiöjärjestelmän keskeyttämiseksi ja alan tulevaisuuteen vuoden 2020 jälkeen sekä siihen, että on taattava oikeudenmukainen sopimusjärjestelmä ja sokerin hintaa koskeva ilmoitusjärjestelmä; kertomukseen liitettään tarvittaessa aiheellisia ehdotuksia; |
| --- | --- | --- |

iv)

kertomuksen sokerialan toimitusketjun markkinatilanteesta ja toiminnasta sekä ennen 1 päivää heinäkuuta 2018 sokerialan markkinatilannetta koskevan seurantakertomuksen, jossa kiinnitetään erityistä huomiota asianmukaisiin toimiin nykyisen kiintiöjärjestelmän keskeyttämiseksi ja alan tulevaisuuteen vuoden 2020 jälkeen sekä siihen, että on taattava oikeudenmukainen sopimusjärjestelmä ja sokerin hintaa koskeva ilmoitusjärjestelmä; kertomukseen liitettään tarvittaessa aiheellisia ehdotuksia;

| | v) | naudan- ja vasikanliha-alan vapaaehtoisten varattujen ilmaisujen yksinkertaistettua järjestelmää koskevan kertomuksen, jossa kiinnitetään erityistä huomiota vapaaehtoiseen merkintään sekä kasvatusta, tuotantoa ja rehua koskeviin asianmukaisiin ilmaisuihin, jotka voivat tuoda lisäarvoa naudan- ja vasikanliha-alalla; kertomukseen liitetään tarvittaessa aiheellisia ehdotuksia; |
| --- | --- | --- |

v)

naudan- ja vasikanliha-alan vapaaehtoisten varattujen ilmaisujen yksinkertaistettua järjestelmää koskevan kertomuksen, jossa kiinnitetään erityistä huomiota vapaaehtoiseen merkintään sekä kasvatusta, tuotantoa ja rehua koskeviin asianmukaisiin ilmaisuihin, jotka voivat tuoda lisäarvoa naudan- ja vasikanliha-alalla; kertomukseen liitetään tarvittaessa aiheellisia ehdotuksia;

| b a) | viimeistään neljän vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta maatalousmarkkinoiden hallinnointivälineiden toimintaa ja tehokkuutta ja niiden tarkoituksenmukaisuutta uusissa kansainvälisissä puitteissa koskevan kertomuksen, jossa kiinnitetään erityistä huomiota niiden yhdenmukaisuuteen perussopimuksen 39 artiklassa säädettyjen tavoitteiden kanssa; kertomukseen liitetään tarvittaessa aiheellisia ehdotuksia. |
| --- | --- |

b a)

viimeistään neljän vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta maatalousmarkkinoiden hallinnointivälineiden toimintaa ja tehokkuutta ja niiden tarkoituksenmukaisuutta uusissa kansainvälisissä puitteissa koskevan kertomuksen, jossa kiinnitetään erityistä huomiota niiden yhdenmukaisuuteen perussopimuksen 39 artiklassa säädettyjen tavoitteiden kanssa; kertomukseen liitetään tarvittaessa aiheellisia ehdotuksia.

Tarkistus 323

Ehdotus asetukseksi

159 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 159 artikla | 159 artikla |
| Varauksen käyttö | Varauksen käyttö |
| Määrärahat, jotka siirretään maatalousalan kriisivarauksesta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen 14 kohdassa tarkoitettujen edellytysten ja menettelyn mukaisesti, asetetaan käytettäviksi sille vuodelle tai niille vuosille, jolloin lisätukea tarvitaan, tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin toimenpiteisiin, jotka toteutetaan tavanomaisesta markkinakehityksestä poikkeavissa olosuhteissa. | Määrärahat, jotka siirretään maatalousalan kriisivarauksesta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen 14 kohdassa tarkoitettujen edellytysten ja menettelyn mukaisesti, asetetaan käytettäviksi sille vuodelle tai niille vuosille, jolloin lisätukea tarvitaan, tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin toimenpiteisiin, jotka toteutetaan tavanomaisesta markkinakehityksestä poikkeavissa olosuhteissa. |
| Määrärahoja siirretään erityisesti menoihin, jotka liittyvät | Määrärahoja siirretään erityisesti menoihin, jotka liittyvät |
| a) | II osan I osaston I lukuun; |

Komission teksti

Tarkistus

159 artikla

159 artikla

Varauksen käyttö

Varauksen käyttö

Määrärahat, jotka siirretään maatalousalan kriisivarauksesta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen 14 kohdassa tarkoitettujen edellytysten ja menettelyn mukaisesti, asetetaan käytettäviksi sille vuodelle tai niille vuosille, jolloin lisätukea tarvitaan, tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin toimenpiteisiin, jotka toteutetaan tavanomaisesta markkinakehityksestä poikkeavissa olosuhteissa.

Määrärahat, jotka siirretään maatalousalan kriisivarauksesta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen 14 kohdassa tarkoitettujen edellytysten ja menettelyn mukaisesti, asetetaan käytettäviksi sille vuodelle tai niille vuosille, jolloin lisätukea tarvitaan, tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin toimenpiteisiin, jotka toteutetaan tavanomaisesta markkinakehityksestä poikkeavissa olosuhteissa.

Määrärahoja siirretään erityisesti menoihin, jotka liittyvät

Määrärahoja siirretään erityisesti menoihin, jotka liittyvät

a)

II osan I osaston I lukuun;

| a) | II osan I osaston I lukuun; |
| --- | --- |

a)

II osan I osaston I lukuun;

| b) | III osan VI lukuun; ja |
| --- | --- |

b)

III osan VI lukuun; ja

| b) | III osan VI lukuun; ja |
| --- | --- |

b)

III osan VI lukuun; ja

| c) | tämän osan I lukuun. |
| --- | --- |

c)

tämän osan I lukuun.

| c) | tämän osan I lukuun. |
| --- | --- |

c)

tämän osan I lukuun.

Komissio voi tämän artiklan toisesta kohdasta poiketen päättää täytäntöönpanosäädöksillä, että määrärahoja ei siirretä eräisiin mainitun kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin menoihin, jos ne ovat osa tavanomaista markkinoiden hallintaa. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 162 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 324

Ehdotus asetukseksi

160 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään komissiolle
  määräämättömäksi ajaksi
  tämän asetuksen voimaantulosta lukien
  valta antaa tässä asetuksessa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä
  . | 2.   Siirretään
  tässä asetuksessa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä
  komissiolle
  viideksi vuodeksi
  tämän asetuksen voimaantulosta lukien.
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Siirretään komissiolle
  määräämättömäksi ajaksi
  tämän asetuksen voimaantulosta lukien
  valta antaa tässä asetuksessa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä
  .

2.   Siirretään
  tässä asetuksessa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä
  komissiolle
  viideksi vuodeksi
  tämän asetuksen voimaantulosta lukien.
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

Tarkistus 325

Ehdotus asetukseksi

163 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 163 artikla | 163 artikla |
| Kumoamiset | Kumoamiset |
| 1.   Kumotaan asetus (EY) N:o 1234/2007. | 1.   Kumotaan asetus (EY) N:o 1234/2007. |
| Seuraavia asetuksen (EY) N:o 1234/2007
  [asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799]
  säännöksiä sovelletaan kuitenkin edelleen: | Seuraavia asetuksen (EY) N:o 1234/2007 säännöksiä sovelletaan kuitenkin edelleen: |
| a) | sokerialan osalta II osan I osasto, 142 artikla, 153 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta, 153 artiklan 2 ja 3 kohta, 156 artikla, liitteessä III oleva II osa ja liite VI [asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799 II osan I osasto, 248 artikla, 260–262 artikla ja liitteessä III oleva II osa] 30 päivänä syyskuuta 2015 päättyvän sokerin markkinointivuoden 2014/2015 loppuun asti; |

Komission teksti

Tarkistus

163 artikla

163 artikla

Kumoamiset

Kumoamiset

1.   Kumotaan asetus (EY) N:o 1234/2007.

1.   Kumotaan asetus (EY) N:o 1234/2007.

Seuraavia asetuksen (EY) N:o 1234/2007
  [asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799]
  säännöksiä sovelletaan kuitenkin edelleen:

Seuraavia asetuksen (EY) N:o 1234/2007 säännöksiä sovelletaan kuitenkin edelleen:

a)

sokerialan osalta II osan I osasto, 142 artikla, 153 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta, 153 artiklan 2 ja 3 kohta, 156 artikla, liitteessä III oleva II osa ja liite VI [asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799 II osan I osasto, 248 artikla, 260–262 artikla ja liitteessä III oleva II osa] 30 päivänä syyskuuta 2015 päättyvän sokerin markkinointivuoden 2014/2015 loppuun asti;

| b) | maidontuotannon rajoittamista koskevaan järjestelmään liittyvät säännökset, joista säädetään II osan I osaston III luvussa sekä liitteissä IX ja X
  [asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799 II osan I osaston III luvussa ja liitteissä VIII ja IX]
  31 päivään maaliskuuta 2015 asti; |
| --- | --- |

b)

maidontuotannon rajoittamista koskevaan järjestelmään liittyvät säännökset, joista säädetään II osan I osaston III luvussa sekä liitteissä IX ja X
  [asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799 II osan I osaston III luvussa ja liitteissä VIII ja IX]
  31 päivään maaliskuuta 2015 asti;

| b) | maidontuotannon rajoittamista koskevaan järjestelmään liittyvät säännökset, joista säädetään II osan I osaston III luvussa sekä liitteissä IX ja X 31 päivään maaliskuuta 2015 asti; |
| --- | --- |

b)

maidontuotannon rajoittamista koskevaan järjestelmään liittyvät säännökset, joista säädetään II osan I osaston III luvussa sekä liitteissä IX ja X 31 päivään maaliskuuta 2015 asti;

| c) | viinialan osalta: |
| --- | --- |

c)

viinialan osalta:

| c) | viinialan osalta: |
| --- | --- |

c)

viinialan osalta:

| | i) | 85 a – 85 e artikla
  [asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799 82–87 artikla]
  sellaisten 85 a artiklan 2 kohdassa
  [asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799 82 artiklan 2 kohdassa]
  tarkoitettujen alojen osalta, joita ei ole vielä raivattu, ja sellaisten 85 b artiklan 1 kohdassa
  [asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799 83 artiklan 1 kohdassa]
  tarkoitettujen alojen osalta, joita ei ole säännönmukaistettu, siihen asti kun kyseiset alat on raivattu tai säännönmukaistettu; |
| --- | --- | --- |

i)

85 a – 85 e artikla
  [asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799 82–87 artikla]
  sellaisten 85 a artiklan 2 kohdassa
  [asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799 82 artiklan 2 kohdassa]
  tarkoitettujen alojen osalta, joita ei ole vielä raivattu, ja sellaisten 85 b artiklan 1 kohdassa
  [asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799 83 artiklan 1 kohdassa]
  tarkoitettujen alojen osalta, joita ei ole säännönmukaistettu, siihen asti kun kyseiset alat on raivattu tai säännönmukaistettu;

| | i) | 85 a–85 e artikla sellaisten 85 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen alojen osalta, joita ei ole vielä raivattu, ja sellaisten 85 b artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen alojen osalta, joita ei ole säännönmukaistettu, siihen asti kun kyseiset alat on raivattu tai säännönmukaistettu; |
| --- | --- | --- |

i)

85 a–85 e artikla sellaisten 85 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen alojen osalta, joita ei ole vielä raivattu, ja sellaisten 85 b artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen alojen osalta, joita ei ole säännönmukaistettu, siihen asti kun kyseiset alat on raivattu tai säännönmukaistettu;

| | ii) | II osan I osaston III luvun IV a jakson II alajaksossa [asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799 II osan I osaston III luvun V jakson II alajaksossa] säädetty istutusoikeuksien siirtymäjärjestely 31 päivään joulukuuta 2015 asti, tai siltä osin kuin on tarpeen jäsenvaltioiden 85 g artiklan 5 kohdan [asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799 89 artiklan 5 kohdan] mukaisesti tekemän päätöksen noudattamiseksi, 31 päivään joulukuuta 2018 asti; |
| --- | --- | --- |

ii)

II osan I osaston III luvun IV a jakson II alajaksossa [asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799 II osan I osaston III luvun V jakson II alajaksossa] säädetty istutusoikeuksien siirtymäjärjestely 31 päivään joulukuuta 2015 asti, tai siltä osin kuin on tarpeen jäsenvaltioiden 85 g artiklan 5 kohdan [asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799 89 artiklan 5 kohdan] mukaisesti tekemän päätöksen noudattamiseksi, 31 päivään joulukuuta 2018 asti;

| | iii) | 118 m artiklan 5 kohta ja 118 s artiklan 5 kohta; |
| --- | --- | --- |

iii)

118 m artiklan 5 kohta ja 118 s artiklan 5 kohta;

| iii) | 118 m artiklan 5 kohta ja 118 s artiklan 5 kohta; |
| --- | --- |

iii)

118 m artiklan 5 kohta ja 118 s artiklan 5 kohta;

| d) | 182 artiklan 7 kohta
  [asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799 291 artiklan 2 kohta]
  31 päivään maaliskuuta 2014 asti; |
| --- | --- |

d)

182 artiklan 7 kohta
  [asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799 291 artiklan 2 kohta]
  31 päivään maaliskuuta 2014 asti;

| d) | 182 artiklan 7 kohta 31 päivään maaliskuuta 2014 asti; |
| --- | --- |

d)

182 artiklan 7 kohta 31 päivään maaliskuuta 2014 asti;

| e) | 182 artiklan 3 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta
  [asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799 293 artikla]
  sokerin markkinointivuoden 2013/2014 loppuun asti; |
| --- | --- |

e)

182 artiklan 3 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta
  [asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799 293 artikla]
  sokerin markkinointivuoden 2013/2014 loppuun asti;

| e) | 182 artiklan 3 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta sokerin markkinointivuoden 2013/2014 loppuun asti; |
| --- | --- |

e)

182 artiklan 3 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta sokerin markkinointivuoden 2013/2014 loppuun asti;

| f) | 182 artiklan 4 kohta
  [asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799 294 artikla]
  31 päivään joulukuuta 2017 asti.
  [;] |
| --- | --- |

f)

182 artiklan 4 kohta
  [asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799 294 artikla]
  31 päivään joulukuuta 2017 asti.
  [;]

| f) | 182 artiklan 4 kohta 31 päivään joulukuuta 2017 asti. |
| --- | --- |

f)

182 artiklan 4 kohta 31 päivään joulukuuta 2017 asti.

| g) | asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799 326 artikla.] |
| --- | --- |

g)

asetuksen (EU) N:o KOM(2010)799 326 artikla.]

2.   Viittauksia asetukseen (EY) N:o 1234/2007
  [asetukseen (EU) N:o KOM(2010)799]
  pidetään viittauksina tähän asetukseen ja [yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annettuun] asetukseen (EU) N:o [...], ja ne on luettava tämän asetuksen liitteessä VIII vahvistetun vastaavuustaulukon mukaisesti.

2.   Viittauksia asetukseen (EY) N:o 1234/2007 pidetään viittauksina tähän asetukseen ja [yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annettuun] asetukseen (EU) N:o [...], ja ne on luettava tämän asetuksen liitteessä VIII vahvistetun vastaavuustaulukon mukaisesti.

3.   Kumotaan asetukset (EY) N:o 234/79, (EY) N:o 1601/96 ja (EY) N:o 1037/2001.”

3.   Kumotaan neuvoston asetukset (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1601/96 ja (EY) N:o 1037/2001.

(Tarkistus perustuu COM-asiakirjaan COM(2012)0535.)

Tarkistus 326

Ehdotus asetukseksi

163 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 163 a artikla |
| | Kaupan pitämistä koskevien sääntöjen soveltamispäivä |
| | Oikeusvarmuuden takaamiseksi kaupan pitämistä koskevien sääntöjen soveltamisen osalta komissio antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan päivämäärä, jonka jälkeen asetuksen (EY) N:o 1234/2007 seuraavia säännöksiä ei enää sovelleta kyseiseen alaan: |
| | — | 113 a, 113 b, 114, 115 ja 116 artikla ja 117 artiklan 1–4 kohta; |

Komission teksti

Tarkistus

163 a artikla

Kaupan pitämistä koskevien sääntöjen soveltamispäivä

Oikeusvarmuuden takaamiseksi kaupan pitämistä koskevien sääntöjen soveltamisen osalta komissio antaa 160 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan päivämäärä, jonka jälkeen asetuksen (EY) N:o 1234/2007 seuraavia säännöksiä ei enää sovelleta kyseiseen alaan:

—

113 a, 113 b, 114, 115 ja 116 artikla ja 117 artiklan 1–4 kohta;

| — | liitteessä XI a olevan II kohdan 2 alakohta, liitteessä XI a oleva IV–IX kohta, liitteessä XII olevan IV kohdan 2 alakohta, liitteessä XIII olevan VI kohdan 2 alakohta, liitteessä XIV oleva A osa, liitteessä XIV olevan B osan I kohdan 2 ja 3 alakohta, liitteessä XIV olevan B osan III kohta, liitteessä XIV oleva C osa ja liitteessä XV oleva II, III, IV ja VI kohta. |
| --- | --- |

—

liitteessä XI a olevan II kohdan 2 alakohta, liitteessä XI a oleva IV–IX kohta, liitteessä XII olevan IV kohdan 2 alakohta, liitteessä XIII olevan VI kohdan 2 alakohta, liitteessä XIV oleva A osa, liitteessä XIV olevan B osan I kohdan 2 ja 3 alakohta, liitteessä XIV olevan B osan III kohta, liitteessä XIV oleva C osa ja liitteessä XV oleva II, III, IV ja VI kohta.

Kyseinen päivämäärä on vastaavien kaupan pitämistä koskevien sääntöjen soveltamispäivä, jotka vahvistetaan tämän asetuksen II osan II osaston I luvun I jaksossa säädetyillä delegoiduilla säädöksillä.

Tarkistus 327

Ehdotus asetukseksi

164 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 164 artikla | 164 artikla |
| Siirtymäsäännökset | Siirtymäsäännökset |
| Jotta siirtyminen
  asetuksessa (EU) N:o [KOM(2010)799]
  säädetyistä järjestelyistä tässä asetuksessa säädettyihin järjestelyihin olisi joustava, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti sellaisten toimenpiteiden osalta, jotka tarvitaan yritysten saavutettujen oikeuksien ja oikeutettujen odotusten suojaamiseksi. | Jotta siirtyminen
  asetuksessa (EY) N:o 1234/2007
  säädetyistä järjestelyistä tässä asetuksessa säädettyihin järjestelyihin olisi joustava, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti sellaisten toimenpiteiden osalta, jotka tarvitaan yritysten saavutettujen oikeuksien ja oikeutettujen odotusten suojaamiseksi. |
| | Kaikkiin asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103, 103 i ja 105 a artiklan nojalla ennen 1 päivää tammikuuta 2014 hyväksyttyihin monivuotisiin tukiohjelmiin sovelletaan näitä säännöksiä myös tämän asetuksen voimaantulon jälkeen niiden päättymiseen saakka. |

Komission teksti

Tarkistus

164 artikla

164 artikla

Siirtymäsäännökset

Siirtymäsäännökset

Jotta siirtyminen
  asetuksessa (EU) N:o [KOM(2010)799]
  säädetyistä järjestelyistä tässä asetuksessa säädettyihin järjestelyihin olisi joustava, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti sellaisten toimenpiteiden osalta, jotka tarvitaan yritysten saavutettujen oikeuksien ja oikeutettujen odotusten suojaamiseksi.

Jotta siirtyminen
  asetuksessa (EY) N:o 1234/2007
  säädetyistä järjestelyistä tässä asetuksessa säädettyihin järjestelyihin olisi joustava, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 160 artiklan mukaisesti sellaisten toimenpiteiden osalta, jotka tarvitaan yritysten saavutettujen oikeuksien ja oikeutettujen odotusten suojaamiseksi.

Kaikkiin asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103, 103 i ja 105 a artiklan nojalla ennen 1 päivää tammikuuta 2014 hyväksyttyihin monivuotisiin tukiohjelmiin sovelletaan näitä säännöksiä myös tämän asetuksen voimaantulon jälkeen niiden päättymiseen saakka.

Tarkistus 328

Ehdotus asetukseksi

165 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 165 artikla | 165 artikla |
| Voimaantulo ja soveltaminen | Voimaantulo ja soveltaminen |
| 1.   Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. | 1.   Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014. | Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014. |
| Asetuksen
  7, 16 ja 101 artiklaa sekä liitettä III
  sovelletaan kuitenkin
  sokerialalla
  vasta sokerin markkinointivuoden
  2014/2015
  päätyttyä
  1 päivästä lokakuuta 2015
  . | Asetuksen
  7 ja 16 artiklaa
  sovelletaan kuitenkin vasta sokerin markkinointivuoden
  2019–2020
  päätyttyä
  1 päivästä lokakuuta 2020
  . |
| 2.   Maito- ja maitotuotealalla
  104 ja 105 artiklaa
  sovelletaan 30 päivään kesäkuuta 2020. | 2.   Maito- ja maitotuotealalla
  104 a, 105, 105 b ja 157 a artiklaa
  sovelletaan 30 päivään kesäkuuta 2020. |

Komission teksti

Tarkistus

165 artikla

165 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Voimaantulo ja soveltaminen

1.   Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

1.   Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.

Asetuksen
  7, 16 ja 101 artiklaa sekä liitettä III
  sovelletaan kuitenkin
  sokerialalla
  vasta sokerin markkinointivuoden
  2014/2015
  päätyttyä
  1 päivästä lokakuuta 2015
  .

Asetuksen
  7 ja 16 artiklaa
  sovelletaan kuitenkin vasta sokerin markkinointivuoden
  2019–2020
  päätyttyä
  1 päivästä lokakuuta 2020
  .

2.   Maito- ja maitotuotealalla
  104 ja 105 artiklaa
  sovelletaan 30 päivään kesäkuuta 2020.

2.   Maito- ja maitotuotealalla
  104 a, 105, 105 b ja 157 a artiklaa
  sovelletaan 30 päivään kesäkuuta 2020.

Tarkistus 329

Ehdotus asetukseksi

Liite I – V osa – tuotekohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | ex 1207 99 15 |
| | hampunsiemenet |
| | — | kylvämiseen |

Komission teksti

Tarkistus

ex 1207 99 15

hampunsiemenet

—

kylvämiseen

Tarkistus 330

Ehdotus asetukseksi

Liite I – IX osa

Komission teksti

| CN-koodi | Kuvaus |
| --- | --- |
| 0702 00 00 | Tuoreet tai jäähdytetyt tomaatit |
| 0703 | Sipuli, tuoreet tai jäähdytetyt kepa-, salotti-, valko- ja purjosipulit sekä muut Allium-sukuiset kasvikset |
| 0704 | Tuore tai jäähdytetty keräkaali, kukkakaali, kyssäkaali ja lehtikaali sekä niiden kaltainen Brassica-sukuinen syötävä kaali |
| 0705 | Tuoreet tai jäähdytetyt salaatit (Lactuca sativa) sekä sikurit ja endiivit (Cichorium spp.) |
| 0706 | Tuoreet tai jäähdytetyt porkkanat, nauriit, punajuuret, kaurajuuret, mukulasellerit, retiisit ja retikat sekä niiden kaltaiset syötävät juuret |
| 0707 00 | Tuoreet tai jäähdytetyt kurkut |
| 0708 | Tuoreet tai jäähdytetyt palkokasvit, myös silvityt |
| ex 0709 | Muut tuoreet tai jäähdytetyt kasvikset, ei kuitenkaan alanimikkeiden 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 ja 0709 90 60 kasvikset |
| ex 0802 | Muut tuoreet tai kuivatut pähkinät, myös kuorettomat, ei kuitenkaan alanimikkeen 0802 90 20 areca- eli betelpähkinät ja koolapähkinät (colapähkinät) |
| 0803 00 11 | Tuoreet jauhobanaanit |
| ex 0803 00 90 | Kuivatut jauhobanaanit |
| 0804 20 10 | Tuoreet viikunat |
| 0804 30 00 | Ananakset |
| 0804 40 00 | Avokadot |
| 0804 50 00 | Guavat, mangot ja mangostanit |
| 0805 | Tuoreet tai kuivatut sitrushedelmät |
| 0806 10 10 | Tuoreet, syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet |
| 0807 | Tuoreet melonit (myös vesimelonit) ja papaijat |
| 0808 | Tuoreet omenat, päärynät ja kvittenit |
| 0809 | Tuoreet aprikoosit, kirsikat, persikat (myös nektariinit), luumut ja oratuomenmarjat |
| 0810 | Muut tuoreet hedelmät |
| 0813 50 31
  0813 50 39 | Sekoitukset, jotka sisältävät yksinomaan nimikkeiden 0801 ja 0802 pähkinöitä |
| 0910 20 | Sahrami |
| ex 0910 99 | Tuore tai jäähdytetty timjami |
| ex 1211 90 85 | Tuore tai jäähdytetty basilika, sitruunamelissa, minttu, mäkimeirami (Origanum vulgare), rosmariini, salvia |
| 1212 99 30 | Johanneksenleipä |

CN-koodi

Kuvaus

0702 00 00

Tuoreet tai jäähdytetyt tomaatit

0703

Sipuli, tuoreet tai jäähdytetyt kepa-, salotti-, valko- ja purjosipulit sekä muut Allium-sukuiset kasvikset

0704

Tuore tai jäähdytetty keräkaali, kukkakaali, kyssäkaali ja lehtikaali sekä niiden kaltainen Brassica-sukuinen syötävä kaali

0705

Tuoreet tai jäähdytetyt salaatit (Lactuca sativa) sekä sikurit ja endiivit (Cichorium spp.)

0706

Tuoreet tai jäähdytetyt porkkanat, nauriit, punajuuret, kaurajuuret, mukulasellerit, retiisit ja retikat sekä niiden kaltaiset syötävät juuret

0707 00

Tuoreet tai jäähdytetyt kurkut

0708

Tuoreet tai jäähdytetyt palkokasvit, myös silvityt

ex 0709

Muut tuoreet tai jäähdytetyt kasvikset, ei kuitenkaan alanimikkeiden 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 ja 0709 90 60 kasvikset

ex 0802

Muut tuoreet tai kuivatut pähkinät, myös kuorettomat, ei kuitenkaan alanimikkeen 0802 90 20 areca- eli betelpähkinät ja koolapähkinät (colapähkinät)

0803 00 11

Tuoreet jauhobanaanit

ex 0803 00 90

Kuivatut jauhobanaanit

0804 20 10

Tuoreet viikunat

0804 30 00

Ananakset

0804 40 00

Avokadot

0804 50 00

Guavat, mangot ja mangostanit

0805

Tuoreet tai kuivatut sitrushedelmät

0806 10 10

Tuoreet, syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet

0807

Tuoreet melonit (myös vesimelonit) ja papaijat

0808

Tuoreet omenat, päärynät ja kvittenit

0809

Tuoreet aprikoosit, kirsikat, persikat (myös nektariinit), luumut ja oratuomenmarjat

0810

Muut tuoreet hedelmät

0813 50 31

0813 50 39

Sekoitukset, jotka sisältävät yksinomaan nimikkeiden 0801 ja 0802 pähkinöitä

0910 20

Sahrami

ex 0910 99

Tuore tai jäähdytetty timjami

ex 1211 90 85

Tuore tai jäähdytetty basilika, sitruunamelissa, minttu, mäkimeirami (Origanum vulgare), rosmariini, salvia

1212 99 30

Johanneksenleipä

Tarkistus

| CN-koodi | Kuvaus |
| --- | --- |
| 0702 00 00 | Tuoreet tai jäähdytetyt tomaatit |
| 0703 | Sipuli, tuoreet tai jäähdytetyt kepa-, salotti-, valko- ja purjosipulit sekä muut Allium-sukuiset kasvikset |
| 0704 | Tuore tai jäähdytetty keräkaali, kukkakaali, kyssäkaali ja lehtikaali sekä niiden kaltainen Brassica-sukuinen syötävä kaali |
| 0705 | Tuoreet tai jäähdytetyt salaatit (Lactuca sativa) sekä sikurit ja endiivit (Cichorium spp.) |
| 0706 | Tuoreet tai jäähdytetyt porkkanat, nauriit, punajuuret, kaurajuuret, mukulasellerit, retiisit ja retikat sekä niiden kaltaiset syötävät juuret |
| 0707 00 | Tuoreet tai jäähdytetyt kurkut |
| 0708 | Tuoreet tai jäähdytetyt palkokasvit, myös silvityt |
| ex 0709 | Tryffelit ja
  muut tuoreet tai jäähdytetyt kasvikset, ei kuitenkaan alanimikkeiden 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 ja 0709 90 60 kasvikset |
| 071320 00 | Kahviherneet (garbanzot) |
| 07 13 40 00 | Linssit eli kylvövirvilät |
| 07 14 90 | Jamssit ja maa-artisokat |
| Ex 1214 | Lantut |
| 09 05 00 00 | Vanilja |
| 0906 | Kaneli ja kanelinnuput |
| 09 07 00 00 | Mausteneilikka |
| 09 08 | Muskottipähkinä, muskottikukka ja kardemumma |
| 09 09 | Aniksen, tähtianiksen, fenkolin (saksankuminan), korianterin, roomankuminan tai kuminan hedelmät ja siemenet; katajanmarjat |
| Ex 0910 | Inkivääri, kurkuma, laakerinlehdet, curry ja muut mausteet timjamia ja sahramia lukuun ottamatta |
| ex 0802 | Muut tuoreet tai kuivatut pähkinät, myös kuorettomat, ei kuitenkaan alanimikkeen 0802 90 20 areca- eli betelpähkinät ja koolapähkinät (colapähkinät) |
| 0803 00 11 | Tuoreet jauhobanaanit |
| ex 0803 00 90 | Kuivatut jauhobanaanit |
| 0804 20 10 | Tuoreet viikunat |
| 0804 30 00 | Ananakset |
| 0804 40 00 | Avokadot |
| 0804 50 00 | Guavat, mangot ja mangostanit |
| 0805 | Tuoreet tai kuivatut sitrushedelmät |
| 0806 10 10 | Tuoreet, syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet |
| 0807 | Tuoreet melonit (myös vesimelonit) ja papaijat |
| 0808 | Tuoreet omenat, päärynät ja kvittenit |
| 0809 | Tuoreet aprikoosit, kirsikat, persikat (myös nektariinit), luumut ja oratuomenmarjat |
| 0810 | Muut tuoreet hedelmät |
| 0813 50 31
  0813 50 39 | Sekoitukset, jotka sisältävät yksinomaan nimikkeiden 0801 ja 0802 pähkinöitä |
| 0910 20 | Sahrami |
| ex 0910 99 | Tuore tai jäähdytetty timjami |
| ex 1211 90 85 | Tuore tai jäähdytetty basilika, sitruunamelissa, minttu, mäkimeirami (Origanum vulgare), rosmariini, salvia |
| 1212 99 30 | Johanneksenleipä |

CN-koodi

Kuvaus

0702 00 00

Tuoreet tai jäähdytetyt tomaatit

0703

Sipuli, tuoreet tai jäähdytetyt kepa-, salotti-, valko- ja purjosipulit sekä muut Allium-sukuiset kasvikset

0704

Tuore tai jäähdytetty keräkaali, kukkakaali, kyssäkaali ja lehtikaali sekä niiden kaltainen Brassica-sukuinen syötävä kaali

0705

Tuoreet tai jäähdytetyt salaatit (Lactuca sativa) sekä sikurit ja endiivit (Cichorium spp.)

0706

Tuoreet tai jäähdytetyt porkkanat, nauriit, punajuuret, kaurajuuret, mukulasellerit, retiisit ja retikat sekä niiden kaltaiset syötävät juuret

0707 00

Tuoreet tai jäähdytetyt kurkut

0708

Tuoreet tai jäähdytetyt palkokasvit, myös silvityt

ex 0709

Tryffelit ja
  muut tuoreet tai jäähdytetyt kasvikset, ei kuitenkaan alanimikkeiden 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 ja 0709 90 60 kasvikset

071320 00

Kahviherneet (garbanzot)

07 13 40 00

Linssit eli kylvövirvilät

07 14 90

Jamssit ja maa-artisokat

Ex 1214

Lantut

09 05 00 00

Vanilja

0906

Kaneli ja kanelinnuput

09 07 00 00

Mausteneilikka

09 08

Muskottipähkinä, muskottikukka ja kardemumma

09 09

Aniksen, tähtianiksen, fenkolin (saksankuminan), korianterin, roomankuminan tai kuminan hedelmät ja siemenet; katajanmarjat

Ex 0910

Inkivääri, kurkuma, laakerinlehdet, curry ja muut mausteet timjamia ja sahramia lukuun ottamatta

ex 0802

Muut tuoreet tai kuivatut pähkinät, myös kuorettomat, ei kuitenkaan alanimikkeen 0802 90 20 areca- eli betelpähkinät ja koolapähkinät (colapähkinät)

0803 00 11

Tuoreet jauhobanaanit

ex 0803 00 90

Kuivatut jauhobanaanit

0804 20 10

Tuoreet viikunat

0804 30 00

Ananakset

0804 40 00

Avokadot

0804 50 00

Guavat, mangot ja mangostanit

0805

Tuoreet tai kuivatut sitrushedelmät

0806 10 10

Tuoreet, syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet

0807

Tuoreet melonit (myös vesimelonit) ja papaijat

0808

Tuoreet omenat, päärynät ja kvittenit

0809

Tuoreet aprikoosit, kirsikat, persikat (myös nektariinit), luumut ja oratuomenmarjat

0810

Muut tuoreet hedelmät

0813 50 31

0813 50 39

Sekoitukset, jotka sisältävät yksinomaan nimikkeiden 0801 ja 0802 pähkinöitä

0910 20

Sahrami

ex 0910 99

Tuore tai jäähdytetty timjami

ex 1211 90 85

Tuore tai jäähdytetty basilika, sitruunamelissa, minttu, mäkimeirami (Origanum vulgare), rosmariini, salvia

1212 99 30

Johanneksenleipä

Tarkistus 331

Ehdotus asetukseksi

Liite I – X osa – tuotekohdat (uusi)

Komission teksti

| CN-koodi | Kuvaus |
| --- | --- |
| a) | ex 0710 | Jäädytetyt kasvikset (myös höyryssä tai vedessä keitetyt), ei kuitenkaan alanimikkeen 0710 40 00 sokerimaissi, alanimikkeen 0710 80 10 oliivit eivätkä alanimikkeen 0710 80 59 Capsicum- tai Pimenta-sukuiset hedelmät |
| | ex 0711 | Kasvikset, väliaikaisesti (esim. rikkidioksidikaasulla tai suolavedessä, rikkihapoke- tai muussa säilöntäliuoksessa) säilöttyinä, mutta siinä tilassa välittömään kulutukseen soveltumattomina, ei kuitenkaan alanimikkeen 0711 20 oliivit, alanimikkeen 0711 90 10 Capsicum- tai Pimenta-sukuiset hedelmät eikä alanimikkeen 0711 90 30 sokerimaissi |
| | ex 0712 | Kuivatut kasvikset, myös paloitellut, viipaloidut, rouhitut tai jauhetut, mutta ei enempää valmistetut, ei kuitenkaan alanimikkeen ex 0712 90 05 lämpökuivauksella keinotekoisesti kuivatut perunat, jotka eivät sovellu ihmisravinnoksi, alanimikkeiden ex 0712 90 11 ja 0712 90 19 sokerimaissi eivätkä alanimikkeen ex 0712 90 90 oliivit |
| | 0804 20 90 | Kuivatut viikunat |
| | 0806 20 | Kuivatut viinirypäleet |
| | ex 0811 | Jäädytetyt hedelmät ja pähkinät, keittämättömät tai vedessä tai höyryssä keitetyt, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät, ei kuitenkaan alanimikkeen ex 0811 90 95 jäädytetyt banaanit |
| | ex 0812 | Hedelmät ja pähkinät, väliaikaisesti (esim. rikkidioksidikaasulla tai suolavedessä, rikkihapoke- tai muussa säilöntäliuoksessa) säilöttyinä, mutta siinä tilassa välittömään kulutukseen soveltumattomina, ei kuitenkaan alanimikkeen ex 0812 90 98 banaanit |
| | ex 0813 | Kuivatut hedelmät, nimikkeisiin 0801–0806 kuulumattomat; tämän ryhmän pähkinöiden tai kuivattujen hedelmien sekoitukset, ei kuitenkaan alanimikkeiden 0813 50 31 ja 0813 50 39 sekoitukset, jotka sisältävät yksinomaan nimikkeiden 0801 ja 0802 pähkinöitä |
| | 0814 00 00 | Sitrushedelmien ja melonin (myös vesimelonin) kuoret, tuoreet, jäädytetyt, kuivatut tai väliaikaisesti suolavedessä, rikkihapoke- tai muussa säilöntäliuoksessa säilöttyinä |
| | 0904 20 10 | Kuivatut makeat ja miedot paprikat, murskaamattomat ja jauhamattomat |
| b) | ex 0811 | Jäädytetyt hedelmät ja vihannekset, keittämättömät tai vedessä tai höyryssä keitetyt, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät |
| | ex 1302 20 | Pektiiniaineet ja pektinaatit |
| | ex 2001 | Etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt kasvikset, hedelmät, pähkinät ja muut syötävät kasvinosat, ei kuitenkaan:






  — | alanimikkeen 2001 90 20 Capsicum-sukuiset hedelmät, muut kuin makeat ja miedot paprikat |

CN-koodi

Kuvaus

a)

ex 0710

Jäädytetyt kasvikset (myös höyryssä tai vedessä keitetyt), ei kuitenkaan alanimikkeen 0710 40 00 sokerimaissi, alanimikkeen 0710 80 10 oliivit eivätkä alanimikkeen 0710 80 59 Capsicum- tai Pimenta-sukuiset hedelmät

ex 0711

Kasvikset, väliaikaisesti (esim. rikkidioksidikaasulla tai suolavedessä, rikkihapoke- tai muussa säilöntäliuoksessa) säilöttyinä, mutta siinä tilassa välittömään kulutukseen soveltumattomina, ei kuitenkaan alanimikkeen 0711 20 oliivit, alanimikkeen 0711 90 10 Capsicum- tai Pimenta-sukuiset hedelmät eikä alanimikkeen 0711 90 30 sokerimaissi

ex 0712

Kuivatut kasvikset, myös paloitellut, viipaloidut, rouhitut tai jauhetut, mutta ei enempää valmistetut, ei kuitenkaan alanimikkeen ex 0712 90 05 lämpökuivauksella keinotekoisesti kuivatut perunat, jotka eivät sovellu ihmisravinnoksi, alanimikkeiden ex 0712 90 11 ja 0712 90 19 sokerimaissi eivätkä alanimikkeen ex 0712 90 90 oliivit

0804 20 90

Kuivatut viikunat

0806 20

Kuivatut viinirypäleet

ex 0811

Jäädytetyt hedelmät ja pähkinät, keittämättömät tai vedessä tai höyryssä keitetyt, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät, ei kuitenkaan alanimikkeen ex 0811 90 95 jäädytetyt banaanit

ex 0812

Hedelmät ja pähkinät, väliaikaisesti (esim. rikkidioksidikaasulla tai suolavedessä, rikkihapoke- tai muussa säilöntäliuoksessa) säilöttyinä, mutta siinä tilassa välittömään kulutukseen soveltumattomina, ei kuitenkaan alanimikkeen ex 0812 90 98 banaanit

ex 0813

Kuivatut hedelmät, nimikkeisiin 0801–0806 kuulumattomat; tämän ryhmän pähkinöiden tai kuivattujen hedelmien sekoitukset, ei kuitenkaan alanimikkeiden 0813 50 31 ja 0813 50 39 sekoitukset, jotka sisältävät yksinomaan nimikkeiden 0801 ja 0802 pähkinöitä

0814 00 00

Sitrushedelmien ja melonin (myös vesimelonin) kuoret, tuoreet, jäädytetyt, kuivatut tai väliaikaisesti suolavedessä, rikkihapoke- tai muussa säilöntäliuoksessa säilöttyinä

0904 20 10

Kuivatut makeat ja miedot paprikat, murskaamattomat ja jauhamattomat

b)

ex 0811

Jäädytetyt hedelmät ja vihannekset, keittämättömät tai vedessä tai höyryssä keitetyt, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät

ex 1302 20

Pektiiniaineet ja pektinaatit

ex 2001

Etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt kasvikset, hedelmät, pähkinät ja muut syötävät kasvinosat, ei kuitenkaan:

—

alanimikkeen 2001 90 20 Capsicum-sukuiset hedelmät, muut kuin makeat ja miedot paprikat

| — | alanimikkeen 2001 90 30 sokerimaissi (Zea mays var. saccharata) |
| --- | --- |

—

alanimikkeen 2001 90 30 sokerimaissi (Zea mays var. saccharata)

| — | alanimikkeen 2001 90 40 jamssit, bataatit ja niiden kaltaiset syötävät kasvinosat, joissa on vähintään 5 painoprosenttia tärkkelystä |
| --- | --- |

—

alanimikkeen 2001 90 40 jamssit, bataatit ja niiden kaltaiset syötävät kasvinosat, joissa on vähintään 5 painoprosenttia tärkkelystä

| — | alanimikkeen 2001 90 60 palmunsydämet |
| --- | --- |

—

alanimikkeen 2001 90 60 palmunsydämet

| — | alanimikkeen 2001 90 65 oliivit |
| --- | --- |

—

alanimikkeen 2001 90 65 oliivit

| — | alanimikkeen ex 2001 90 97 viinilehdet, humalanversot ja niiden kaltaiset syötävät kasvinosat |
| --- | --- |

—

alanimikkeen ex 2001 90 97 viinilehdet, humalanversot ja niiden kaltaiset syötävät kasvinosat

2002

Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt tomaatit

2003

Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt sienet ja multasienet (tryffelit)

ex 2004

Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt muut kasvikset, jäädytetyt, muut kuin nimikkeen 2006 tuotteet, ei kuitenkaan alanimikkeen 2004 90 10 sokerimaissi (Zea mays var. saccharata), alanimikkeen ex 2004 90 30 oliivit eivätkä alanimikkeen 2004 10 91 valmistetut tai säilötyt hienoina tai karkeina jauhoina taikka hiutaleina olevat perunat.

ex 2005

Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt muut kasvikset, jäädyttämättömät, muut kuin nimikkeen 2006 tuotteet, ei kuitenkaan alanimikkeen 2005 70 00 oliivit, alanimikkeen 2005 80 00 sokerimaissi (Zea mays var. saccharata), alanimikkeen 2005 99 10 Capsicum-sukuiset hedelmät, muut kuin makeat ja miedot paprikat eivätkä alanimikkeen 2005 20 10 valmistetut tai säilötyt hienoina tai karkeina jauhoina taikka hiutaleina olevat perunat

ex 2006 00

Sokerilla säilötyt (valellut, lasitetut tai kandeeratut) hedelmät, pähkinät, hedelmänkuoret ja muut kasvinosat, ei kuitenkaan alanimikkeiden ex 2006 00 38 ja ex 2006 00 99 sokerilla säilötyt banaanit

ex 2007

Keittämällä valmistetut hillot, hedelmähyytelöt, marmelaatit, hedelmä- ja pähkinäsoseet sekä hedelmä- ja pähkinäpastat, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät, ei kuitenkaan:

| — | alanimikkeen ex 2007 10 homogenoidut banaanivalmisteet |
| --- | --- |

—

alanimikkeen ex 2007 10 homogenoidut banaanivalmisteet

| — | alanimikkeiden ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 ja ex 2007 99 97 banaanista valmistetut hillot, hyytelöt, marmelaatit, soseet tai pastat |
| --- | --- |

—

alanimikkeiden ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 ja ex 2007 99 97 banaanista valmistetut hillot, hyytelöt, marmelaatit, soseet tai pastat

ex 2008

Muulla tavalla valmistetut tai säilötyt hedelmät, pähkinät ja muut syötävät kasvinosat, myös lisättyä sokeria, muuta makeutusainetta tai alkoholia sisältävät, muualle kuulumattomat, ei kuitenkaan:

| — | alanimikkeen 2008 11 10 maapähkinävoi |
| --- | --- |

—

alanimikkeen 2008 11 10 maapähkinävoi

| — | alanimikkeen 2008 91 00 palmunsydämet |
| --- | --- |

—

alanimikkeen 2008 91 00 palmunsydämet

| — | alanimikkeen 2008 99 85 maissi |
| --- | --- |

—

alanimikkeen 2008 99 85 maissi

| — | alanimikkeen 2008 99 91 jamssit, bataatit ja niiden kaltaiset syötävät kasvinosat, joissa on vähintään 5 painoprosenttia tärkkelystä |
| --- | --- |

—

alanimikkeen 2008 99 91 jamssit, bataatit ja niiden kaltaiset syötävät kasvinosat, joissa on vähintään 5 painoprosenttia tärkkelystä

| — | alanimikkeen ex 2008 99 99 viinilehdet, humalanversot ja niiden kaltaiset syötävät kasvinosat |
| --- | --- |

—

alanimikkeen ex 2008 99 99 viinilehdet, humalanversot ja niiden kaltaiset syötävät kasvinosat

| — | alanimikkeiden ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 ja ex 2008 92 98 muulla tavalla valmistetut tai säilötyt banaanisekoitukset |
| --- | --- |

—

alanimikkeiden ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 ja ex 2008 92 98 muulla tavalla valmistetut tai säilötyt banaanisekoitukset

| — | alanimikkeiden ex 2008 99 49, ex 2008 99 67 ja ex 2008 99 99 muulla tavalla valmistetut tai säilötyt banaanit |
| --- | --- |

—

alanimikkeiden ex 2008 99 49, ex 2008 99 67 ja ex 2008 99 99 muulla tavalla valmistetut tai säilötyt banaanit

ex 2009

Käymättömät ja lisättyä alkoholia sisältämättömät hedelmämehut (ei kuitenkaan alanimikkeiden 2009 61 ja 2009 69 viinirypälemehu ja rypäleen puristemehu eikä alanimikkeen ex 2009 80 banaanimehu) ja vihannesmehut, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät

Tarkistus

| CN-koodi | Kuvaus |
| --- | --- |
| a) | ex 0710 | Jäädytetyt kasvikset (myös höyryssä tai vedessä keitetyt), ei kuitenkaan alanimikkeen 0710 40 00 sokerimaissi, alanimikkeen 0710 80 10 oliivit eivätkä alanimikkeen 0710 80 59 Capsicum- tai Pimenta-sukuiset hedelmät |
| | ex 0711 | Kasvikset, väliaikaisesti (esim. rikkidioksidikaasulla tai suolavedessä, rikkihapoke- tai muussa säilöntäliuoksessa) säilöttyinä, mutta siinä tilassa välittömään kulutukseen soveltumattomina, ei kuitenkaan alanimikkeen 0711 20 oliivit, alanimikkeen 0711 90 10 Capsicum- tai Pimenta-sukuiset hedelmät eikä alanimikkeen 0711 90 30 sokerimaissi |
| | ex 0712 | Kuivatut kasvikset, myös paloitellut, viipaloidut, rouhitut tai jauhetut, mutta ei enempää valmistetut, ei kuitenkaan alanimikkeen ex 0712 90 05 lämpökuivauksella keinotekoisesti kuivatut perunat, jotka eivät sovellu ihmisravinnoksi, alanimikkeiden ex 0712 90 11 ja 0712 90 19 sokerimaissi eivätkä alanimikkeen ex 0712 90 90 oliivit |
| | 0804 20 90 | Kuivatut viikunat |
| | 0806 20 | Kuivatut viinirypäleet |
| | ex 0811 | Jäädytetyt hedelmät ja pähkinät, keittämättömät tai vedessä tai höyryssä keitetyt, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät, ei kuitenkaan alanimikkeen ex 0811 90 95 jäädytetyt banaanit |
| | ex 0812 | Hedelmät ja pähkinät, väliaikaisesti (esim. rikkidioksidikaasulla tai suolavedessä, rikkihapoke- tai muussa säilöntäliuoksessa) säilöttyinä, mutta siinä tilassa välittömään kulutukseen soveltumattomina, ei kuitenkaan alanimikkeen ex 0812 90 98 banaanit |
| | ex 0813 | Kuivatut hedelmät, nimikkeisiin 0801–0806 kuulumattomat; tämän ryhmän pähkinöiden tai kuivattujen hedelmien sekoitukset, ei kuitenkaan alanimikkeiden 0813 50 31 ja 0813 50 39 sekoitukset, jotka sisältävät yksinomaan nimikkeiden 0801 ja 0802 pähkinöitä |
| | 0814 00 00 | Sitrushedelmien ja melonin (myös vesimelonin) kuoret, tuoreet, jäädytetyt, kuivatut tai väliaikaisesti suolavedessä, rikkihapoke- tai muussa säilöntäliuoksessa säilöttyinä |
| | 0904 20 10 | Kuivatut makeat ja miedot paprikat, murskaamattomat ja jauhamattomat |
| b) | ex 0811 | Jäädytetyt hedelmät ja vihannekset, keittämättömät tai vedessä tai höyryssä keitetyt, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät |
| | ex 1302 20 | Pektiiniaineet ja pektinaatit |
| | ex 2001 | Etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt kasvikset, hedelmät, pähkinät ja muut syötävät kasvinosat, ei kuitenkaan:






  — | alanimikkeen 2001 90 20 Capsicum-sukuiset hedelmät, muut kuin makeat ja miedot paprikat |

CN-koodi

Kuvaus

a)

ex 0710

Jäädytetyt kasvikset (myös höyryssä tai vedessä keitetyt), ei kuitenkaan alanimikkeen 0710 40 00 sokerimaissi, alanimikkeen 0710 80 10 oliivit eivätkä alanimikkeen 0710 80 59 Capsicum- tai Pimenta-sukuiset hedelmät

ex 0711

Kasvikset, väliaikaisesti (esim. rikkidioksidikaasulla tai suolavedessä, rikkihapoke- tai muussa säilöntäliuoksessa) säilöttyinä, mutta siinä tilassa välittömään kulutukseen soveltumattomina, ei kuitenkaan alanimikkeen 0711 20 oliivit, alanimikkeen 0711 90 10 Capsicum- tai Pimenta-sukuiset hedelmät eikä alanimikkeen 0711 90 30 sokerimaissi

ex 0712

Kuivatut kasvikset, myös paloitellut, viipaloidut, rouhitut tai jauhetut, mutta ei enempää valmistetut, ei kuitenkaan alanimikkeen ex 0712 90 05 lämpökuivauksella keinotekoisesti kuivatut perunat, jotka eivät sovellu ihmisravinnoksi, alanimikkeiden ex 0712 90 11 ja 0712 90 19 sokerimaissi eivätkä alanimikkeen ex 0712 90 90 oliivit

0804 20 90

Kuivatut viikunat

0806 20

Kuivatut viinirypäleet

ex 0811

Jäädytetyt hedelmät ja pähkinät, keittämättömät tai vedessä tai höyryssä keitetyt, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät, ei kuitenkaan alanimikkeen ex 0811 90 95 jäädytetyt banaanit

ex 0812

Hedelmät ja pähkinät, väliaikaisesti (esim. rikkidioksidikaasulla tai suolavedessä, rikkihapoke- tai muussa säilöntäliuoksessa) säilöttyinä, mutta siinä tilassa välittömään kulutukseen soveltumattomina, ei kuitenkaan alanimikkeen ex 0812 90 98 banaanit

ex 0813

Kuivatut hedelmät, nimikkeisiin 0801–0806 kuulumattomat; tämän ryhmän pähkinöiden tai kuivattujen hedelmien sekoitukset, ei kuitenkaan alanimikkeiden 0813 50 31 ja 0813 50 39 sekoitukset, jotka sisältävät yksinomaan nimikkeiden 0801 ja 0802 pähkinöitä

0814 00 00

Sitrushedelmien ja melonin (myös vesimelonin) kuoret, tuoreet, jäädytetyt, kuivatut tai väliaikaisesti suolavedessä, rikkihapoke- tai muussa säilöntäliuoksessa säilöttyinä

0904 20 10

Kuivatut makeat ja miedot paprikat, murskaamattomat ja jauhamattomat

b)

ex 0811

Jäädytetyt hedelmät ja vihannekset, keittämättömät tai vedessä tai höyryssä keitetyt, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät

ex 1302 20

Pektiiniaineet ja pektinaatit

ex 2001

Etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt kasvikset, hedelmät, pähkinät ja muut syötävät kasvinosat, ei kuitenkaan:

—

alanimikkeen 2001 90 20 Capsicum-sukuiset hedelmät, muut kuin makeat ja miedot paprikat

| — | alanimikkeen 2001 90 30 sokerimaissi (Zea mays var. saccharata) |
| --- | --- |

—

alanimikkeen 2001 90 30 sokerimaissi (Zea mays var. saccharata)

| — | alanimikkeen 2001 90 40 jamssit, bataatit ja niiden kaltaiset syötävät kasvinosat, joissa on vähintään 5 painoprosenttia tärkkelystä |
| --- | --- |

—

alanimikkeen 2001 90 40 jamssit, bataatit ja niiden kaltaiset syötävät kasvinosat, joissa on vähintään 5 painoprosenttia tärkkelystä

| — | alanimikkeen 2001 90 60 palmunsydämet |
| --- | --- |

—

alanimikkeen 2001 90 60 palmunsydämet

| — | alanimikkeen 2001 90 65 oliivit |
| --- | --- |

—

alanimikkeen 2001 90 65 oliivit

| — | alanimikkeen ex 2001 90 97 viinilehdet, humalanversot ja niiden kaltaiset syötävät kasvinosat |
| --- | --- |

—

alanimikkeen ex 2001 90 97 viinilehdet, humalanversot ja niiden kaltaiset syötävät kasvinosat

2002

Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt tomaatit

2003

Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt sienet ja multasienet (tryffelit)

ex 2004

Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt muut kasvikset, jäädytetyt, muut kuin nimikkeen 2006 tuotteet, ei kuitenkaan alanimikkeen 2004 90 10 sokerimaissi (Zea mays var. saccharata), alanimikkeen ex 2004 90 30 oliivit eivätkä alanimikkeen 2004 10 91 valmistetut tai säilötyt hienoina tai karkeina jauhoina taikka hiutaleina olevat perunat.

ex 2005

Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt muut kasvikset, jäädyttämättömät, muut kuin nimikkeen 2006 tuotteet, ei kuitenkaan alanimikkeen 2005 70 00 oliivit, alanimikkeen 2005 80 00 sokerimaissi (Zea mays var. saccharata), alanimikkeen 2005 99 10 Capsicum-sukuiset hedelmät, muut kuin makeat ja miedot paprikat eivätkä alanimikkeen 2005 20 10 valmistetut tai säilötyt hienoina tai karkeina jauhoina taikka hiutaleina olevat perunat

ex 2006 00

Sokerilla säilötyt (valellut, lasitetut tai kandeeratut) hedelmät, pähkinät, hedelmänkuoret ja muut kasvinosat, ei kuitenkaan alanimikkeiden ex 2006 00 38 ja ex 2006 00 99 sokerilla säilötyt banaanit

ex 2007

Keittämällä valmistetut hillot, hedelmähyytelöt, marmelaatit, hedelmä- ja pähkinäsoseet sekä hedelmä- ja pähkinäpastat, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät, ei kuitenkaan:

| — | alanimikkeen ex 2007 10 homogenoidut banaanivalmisteet |
| --- | --- |

—

alanimikkeen ex 2007 10 homogenoidut banaanivalmisteet

| — | alanimikkeiden ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 ja ex 2007 99 97 banaanista valmistetut hillot, hyytelöt, marmelaatit, soseet tai pastat |
| --- | --- |

—

alanimikkeiden ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 ja ex 2007 99 97 banaanista valmistetut hillot, hyytelöt, marmelaatit, soseet tai pastat

ex 2008

Muulla tavalla valmistetut tai säilötyt hedelmät, pähkinät ja muut syötävät kasvinosat, myös lisättyä sokeria, muuta makeutusainetta tai alkoholia sisältävät, muualle kuulumattomat, ei kuitenkaan:

| — | alanimikkeen 2008 11 10 maapähkinävoi |
| --- | --- |

—

alanimikkeen 2008 11 10 maapähkinävoi

| — | alanimikkeen 2008 91 00 palmunsydämet |
| --- | --- |

—

alanimikkeen 2008 91 00 palmunsydämet

| — | alanimikkeen 2008 99 85 maissi |
| --- | --- |

—

alanimikkeen 2008 99 85 maissi

| — | alanimikkeen 2008 99 91 jamssit, bataatit ja niiden kaltaiset syötävät kasvinosat, joissa on vähintään 5 painoprosenttia tärkkelystä |
| --- | --- |

—

alanimikkeen 2008 99 91 jamssit, bataatit ja niiden kaltaiset syötävät kasvinosat, joissa on vähintään 5 painoprosenttia tärkkelystä

| — | alanimikkeen ex 2008 99 99 viinilehdet, humalanversot ja niiden kaltaiset syötävät kasvinosat |
| --- | --- |

—

alanimikkeen ex 2008 99 99 viinilehdet, humalanversot ja niiden kaltaiset syötävät kasvinosat

| — | alanimikkeiden ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 ja ex 2008 92 98 muulla tavalla valmistetut tai säilötyt banaanisekoitukset |
| --- | --- |

—

alanimikkeiden ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 ja ex 2008 92 98 muulla tavalla valmistetut tai säilötyt banaanisekoitukset

| — | alanimikkeiden ex 2008 99 49, ex 2008 99 67 ja ex 2008 99 99 muulla tavalla valmistetut tai säilötyt banaanit |
| --- | --- |

—

alanimikkeiden ex 2008 99 49, ex 2008 99 67 ja ex 2008 99 99 muulla tavalla valmistetut tai säilötyt banaanit

ex 2009

Käymättömät ja lisättyä alkoholia sisältämättömät hedelmämehut (ei kuitenkaan alanimikkeiden 2009 61 ja 2009 69 viinirypälemehu ja rypäleen puristemehu eikä alanimikkeen ex 2009 80 banaanimehu) ja vihannesmehut, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät

ex 0910

Kuivattu timjami

ex 1211

Kuivattu, kokonainen, paloiteltu, murskattu tai jauhettu basilika, sitruunamelissa, minttu, mäkimeirami (Origanum vulgare), rosmariini ja salvia

ex 0904

Pippuri; kuivatut, murskatut tai jauhetut Capsicum- tai Pimenta-sukuiset hedelmät:, ei kuitenkaan alanimikkeen 0904 20 10 makeat tai miedot paprikat

ex 220600

Siideri

Tarkistus 332

Ehdotus asetukseksi

Liite I – XV osa – a alaosa – CN-koodi 0201 – luetelmakohdat (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 0201 – Naudanliha, tuore tai jäähdytetty | 0201 – Naudanliha, tuore tai jäähdytetty: |
| | — | 0201 10 00 – ruhot ja puoliruhot |

Komission teksti

Tarkistus

0201 – Naudanliha, tuore tai jäähdytetty

0201 – Naudanliha, tuore tai jäähdytetty:

—

0201 10 00 – ruhot ja puoliruhot

| — | 0201 20 – muut palat, luulliset: |
| --- | --- |

—

0201 20 – muut palat, luulliset:

| — | 0201 20 20 – saman ruhon neljännekset |
| --- | --- |

—

0201 20 20 – saman ruhon neljännekset

| — | 0201 20 30 – erottamattomat tai erotetut etuneljännekset |
| --- | --- |

—

0201 20 30 – erottamattomat tai erotetut etuneljännekset

| — | 0201 20 50 – erottamattomat tai erotetut takaneljännekset |
| --- | --- |

—

0201 20 50 – erottamattomat tai erotetut takaneljännekset

Tarkistus 351

Ehdotus asetukseksi

Liite I – XXI osa – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a. | Raakaa alkoholia, jonka alkoholipitoisuus on vähintään 96 tilavuusprosenttia ja joka säilyttää sen tuotantoon käytettyjen perusraaka-aineiden aistinvaraiset ominaisuudet, pidetään 1 kohdassa tarkoitettuna etyylialkoholina edellyttäen, että kyseistä raakaa alkoholia markkinoidaan tai käytetään jatkojalostuksen jälkeen 1 kohdassa tarkoitettuna etyylialkoholina. |

Komission teksti

Tarkistus

1 a.

Tarkistus 333

Ehdotus asetukseksi

Liite II – I a osa (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | I a osa: Sokerialan määritelmät |
| | 1. | ”Valkoisella sokerilla” tarkoitetaan maustamatonta, värjäämätöntä ja muita aineita sisältämätöntä sokeria, jonka sakkaroosipitoisuus polarimetrimenetelmällä kuivapainosta määritettynä on vähintään 99,5 prosenttia; |

Komission teksti

Tarkistus

I a osa: Sokerialan määritelmät

1.

| 2. | ”raakasokerilla” tarkoitetaan maustamatonta ja värjäämätöntä sokeria, johon ei ole lisätty muita aineita ja jonka sakkaroosipitoisuus polarimetrimenetelmällä kuivapainosta määritettynä on pienempi kuin 99,5 prosenttia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ”isoglukoosilla” tarkoitetaan glukoosista tai sen polymeereistä saatua tuotetta, jonka fruktoosipitoisuus kuivapainosta määritettynä on vähintään 10 prosenttia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ”inuliinisiirapilla” tarkoitetaan tuotetta, joka on saatu välittömällä inuliinin ja oligofruktoosien hydrolyysilla ja joka sisältää kuiva-aineesta laskettuna vähintään 10 prosenttia vapaassa muodossa olevaa fruktoosia tai sakkaroosiksi laskettuna ja ilmoitettuina sokeri/isoglukoosiekvivalentteina. Komissio voi muuttaa tätä määritelmää, jotta vältetään markkinarajoituksia, jotka koskevat inuliinikuituvalmistajan inuliinisiirappikiintiön ulkopuolella valmistamia lievästi makeuttavia tuotteita; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ”kiintiösokerilla”, ”kiintiöisoglukoosilla” tai ”kiintiöinuliinisiirapilla” tarkoitetaan sokeri-, isoglukoosi- tai inuliinisiirappimäärää, joka tuotetaan tiettynä markkinointivuonna asianomaisen yrityksen kiintiön rajoissa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ”teollisuudelle tarkoitetulla sokerilla” tarkoitetaan sokerimäärää, joka tuotetaan tiettynä markkinointivuonna, joka ylittää 5 kohdassa tarkoitetun sokerimäärän ja joka on tarkoitettu teollisuuden käyttöön jonkin 101 m artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tuotteen valmistukseen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ”teollisuudelle tarkoitetulla isoglukoosilla” tai ”teollisuudelle tarkoitetulla inuliinisiirapilla” tarkoitetaan isoglukoosi- tai inuliinisiirappimäärää, joka tuotetaan tiettynä markkinointivuonna ja joka on tarkoitettu teollisuuden käyttöön jonkin 101 m artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tuotteen valmistukseen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ”ylijäämäsokerilla”, ”ylijäämäisoglukoosilla” tai ”ylijäämäinuliinisiirapilla” tarkoitetaan sokeri-, isoglukoosi- tai inuliinisiirappimäärää, joka tuotetaan tiettynä markkinointivuonna ja joka ylittää asianomaisen 5, 6 ja 7 kohdassa tarkoitetun määrän; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ”kiintiösokerijuurikkaalla” tarkoitetaan kiintiösokeriksi jalostettavia sokerijuurikkaita; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ”toimitussopimuksella” tarkoitetaan myyjän ja yrityksen tekemää sopimusta ja sitoumusta toimittaa sokerijuurikasta sokerin valmistukseen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ”toimialakohtaisella sopimuksella” tarkoitetaan jotakin seuraavista: |
| --- | --- |

11.

| a) | kansallisten yritysten organisaatioiden ryhmittymän ja kansallisten myyjien organisaatioiden ryhmittymän unionin tasolla ennen toimitussopimusten tekemistä tekemä sopimus; |
| --- | --- |

a)

kansallisten yritysten organisaatioiden ryhmittymän ja kansallisten myyjien organisaatioiden ryhmittymän unionin tasolla ennen toimitussopimusten tekemistä tekemä sopimus;

| b) | yritysten tai asianomaisen jäsenvaltion hyväksymän yritysten organisaation ja asianomaisen jäsenvaltion hyväksymän myyjien järjestön ennen toimitussopimusten tekemistä tekemä sopimus; |
| --- | --- |

b)

yritysten tai asianomaisen jäsenvaltion hyväksymän yritysten organisaation ja asianomaisen jäsenvaltion hyväksymän myyjien järjestön ennen toimitussopimusten tekemistä tekemä sopimus;

| c) | jollei a tai b alakohdassa tarkoitettua sopimusta ole, yhtiö- tai osuuskuntaoikeuteen liittyvät määräykset siinä määrin kuin ne koskevat yhtiön osakkeenomistajien tai jäsenten tai sokeria valmistavan osuuskunnan sokerijuurikkaiden toimittamista; |
| --- | --- |

c)

jollei a tai b alakohdassa tarkoitettua sopimusta ole, yhtiö- tai osuuskuntaoikeuteen liittyvät määräykset siinä määrin kuin ne koskevat yhtiön osakkeenomistajien tai jäsenten tai sokeria valmistavan osuuskunnan sokerijuurikkaiden toimittamista;

| d) | jollei a tai b alakohdassa tarkoitettua sopimusta ole, ennen toimitussopimusten tekemistä toteutuneet järjestelyt, jos järjestelyn hyväksyvät myyjät toimittavat vähintään 60 prosenttia kaikista yrityksen ostamista sokerijuurikkaista, jotka on tarkoitettu sokerinvalmistukseen yhdessä tai useammassa tehtaassa; |
| --- | --- |

d)

jollei a tai b alakohdassa tarkoitettua sopimusta ole, ennen toimitussopimusten tekemistä toteutuneet järjestelyt, jos järjestelyn hyväksyvät myyjät toimittavat vähintään 60 prosenttia kaikista yrityksen ostamista sokerijuurikkaista, jotka on tarkoitettu sokerinvalmistukseen yhdessä tai useammassa tehtaassa;

| 12. | ”päätoimisella puhdistamolla” tarkoitetaan tuotantoyksikköä, |
| --- | --- |

12.

| — | jonka ainoa toiminta on tuodun raa'an ruokosokerin puhdistaminen; tai |
| --- | --- |

—

jonka ainoa toiminta on tuodun raa'an ruokosokerin puhdistaminen; tai

| — | joka puhdisti markkinointivuonna 2004/2005 vähintään 15 000 tonnia tuotua raakaa ruokosokeria. Tätä luetelmakohtaa sovellettaessa Kroatian osalta kyseinen markkinointivuosi on markkinointivuosi 2007/2008. |
| --- | --- |

—

joka puhdisti markkinointivuonna 2004/2005 vähintään 15 000 tonnia tuotua raakaa ruokosokeria. Tätä luetelmakohtaa sovellettaessa Kroatian osalta kyseinen markkinointivuosi on markkinointivuosi 2007/2008.

Tarkistus 334

Ehdotus asetukseksi

Liite II – VIII osa – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1. | ”Hunajalla” tarkoitetaan luontoperäistä makeaa ainetta, jonka hunajamehiläinen (Apis mellifera) on tuottanut kukkien medestä tai kasvien elävien osien eritteistä tai tiettyjen kasveja imevien hyönteislajien kasvien elävillä osilla olevista eritteistä, ja jota mehiläiset keräävät, muuntavat yhdistellen tiettyjen itsestään peräisin olevien aineiden kanssa, saostavat, kuivaavat, varastoivat sekä jättävät kehittymään ja kypsymään hunajakennoihin. |

Komission teksti

Tarkistus

1.

”Hunajalla” tarkoitetaan luontoperäistä makeaa ainetta, jonka hunajamehiläinen (Apis mellifera) on tuottanut kukkien medestä tai kasvien elävien osien eritteistä tai tiettyjen kasveja imevien hyönteislajien kasvien elävillä osilla olevista eritteistä, ja jota mehiläiset keräävät, muuntavat yhdistellen tiettyjen itsestään peräisin olevien aineiden kanssa, saostavat, kuivaavat, varastoivat sekä jättävät kehittymään ja kypsymään hunajakennoihin.

| 1. | ”Hunajalla” tarkoitetaan luontoperäistä makeaa ainetta, jonka hunajamehiläinen (Apis mellifera) on tuottanut kukkien medestä tai kasvien elävien osien eritteistä tai tiettyjen kasveja imevien hyönteislajien kasvien elävillä osilla olevista eritteistä, ja jota mehiläiset keräävät, muuntavat yhdistellen tiettyjen itsestään peräisin olevien aineiden kanssa, saostavat, kuivaavat, varastoivat sekä jättävät kehittymään ja kypsymään hunajakennoihin.
  Hunaja koostuu olennaiselta osaltaan erilaisista sokereista, ennen kaikkea hedelmäsokerista ja rypälesokerista sekä muista aineista, kuten orgaanisista hapoista, entsyymeistä ja kiinteistä hiukkasista, jotka on saatu kerätystä hunajasta, siitepöly mukaan luettuna, vaikka mitään näistä aineista tai hiukkasista ei voida pitää hunajan ainesosana. |
| --- | --- |

1.

”Hunajalla” tarkoitetaan luontoperäistä makeaa ainetta, jonka hunajamehiläinen (Apis mellifera) on tuottanut kukkien medestä tai kasvien elävien osien eritteistä tai tiettyjen kasveja imevien hyönteislajien kasvien elävillä osilla olevista eritteistä, ja jota mehiläiset keräävät, muuntavat yhdistellen tiettyjen itsestään peräisin olevien aineiden kanssa, saostavat, kuivaavat, varastoivat sekä jättävät kehittymään ja kypsymään hunajakennoihin.
  Hunaja koostuu olennaiselta osaltaan erilaisista sokereista, ennen kaikkea hedelmäsokerista ja rypälesokerista sekä muista aineista, kuten orgaanisista hapoista, entsyymeistä ja kiinteistä hiukkasista, jotka on saatu kerätystä hunajasta, siitepöly mukaan luettuna, vaikka mitään näistä aineista tai hiukkasista ei voida pitää hunajan ainesosana.

Tarkistus 335

Ehdotus asetukseksi

Liite II – VIII osa – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2. | ”Mehiläistuotteilla” tarkoitetaan hunajaa, mehiläisvahaa, emoainetta, kittivahaa ja siitepölyä. |

Komission teksti

Tarkistus

2.

”Mehiläistuotteilla” tarkoitetaan hunajaa, mehiläisvahaa, emoainetta, kittivahaa ja siitepölyä.

| 2. | ”Mehiläistuotteilla” tarkoitetaan hunajaa, mehiläisvahaa, emoainetta, kittivahaa ja siitepölyä. |
| --- | --- |

2.

”Mehiläistuotteilla” tarkoitetaan hunajaa, mehiläisvahaa, emoainetta, kittivahaa ja siitepölyä.

”Mehiläisvahalla” tarkoitetaan rasvaista luonnonainetta, joka valmistetaan hunajamehiläislajin työläisten vaharauhasten tuottamasta eritteestä ja jota käytetään hunajakennojen rakentamiseen.

”Emoaineella” tarkoitetaan hunajamehiläislajin ruokkijamehiläisten alanielun rauhasten ja mandibulaarirauhasten erittämää luonnonainetta, joka on tarkoitettu toukkien ja kuningattaren ruokkimiseen ja johon ei lisätä muita aineita.

”Kittivahalla” tarkoitetaan hunajamehiläislajin työläisten tietyistä kasveista keräämää ainetta, jonka ne muuttavat sen jälkeen lisäämällä siihen omia eritteitään (pääasiassa vaha- ja sylkieritteitä), jotta sitä voidaan käyttää kittaamiseen.

”Siitepölyllä” tarkoitetaan enemmän tai vähemmän pallonmuotoista tiivistä ainetta, joka koostuu kukkien koiraspuolisten sukusolujen kertymästä, joka syntyy meden, sylkieritteiden ja hunajamehiläislajin työläisten takaraajojen mekaanisen toiminnan avulla ja joka kerätään ja muokataan siitepölypalloiksi, jotta se voidaan viedä ja varastoida pesään, ja johon ei saa lisätä muita aineita.

”Mehiläissiitepölyllä tai mehiläisleivällä” tarkoitetaan siitepölypalloja, jotka mehiläiset ovat levittäneet hunajakennoihin ja jotka ovat käyneet läpi tiettyjä luonnollisia muutoksia entsyymien ja mikro organismien läsnäolon ansiosta. Siitepöly voi olla hunajan peitossa.

Tarkistus 336

Ehdotus asetukseksi

Liite III – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| LIITE III | LIITE III |
| 7 ARTIKLASSA TARKOITETTU RIISIN JA SOKERIN VAKIOLAATU | 7 ARTIKLASSA
  JA 101 G ARTIKLASSA
  TARKOITETTU RIISIN JA SOKERIN VAKIOLAATU |

Komission teksti

Tarkistus

LIITE III

LIITE III

7 ARTIKLASSA TARKOITETTU RIISIN JA SOKERIN VAKIOLAATU

7 ARTIKLASSA
  JA 101 G ARTIKLASSA
  TARKOITETTU RIISIN JA SOKERIN VAKIOLAATU

Tarkistus 337

Ehdotus asetukseksi

Liite III a (uusi)

Komission teksti

Tarkistus

LIITE III a

7 ARTIKLASSA TARKOITETUT UNIONIN RUHOJEN LUOKITTELUASTEIKOT

A:

     

  Unionissa sovellettava täysikasvuisten nautaeläinten ruhojen luokitteluasteikko

I.
     
  Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| 1. | ”ruholla” teurastetun eläimen kokoruhoa, josta on laskettu veri, poistettu sisälmykset ja joka on nyljetty; |
| --- | --- |

1.

”ruholla” teurastetun eläimen kokoruhoa, josta on laskettu veri, poistettu sisälmykset ja joka on nyljetty;

| 2. | ”puoliruholla” tuotetta, joka on saatu halkaisemalla 1 kohdassa tarkoitettu ruho symmetrisesti kunkin kaula-, selkä-, lanne- ja ristinikaman keskikohdasta sekä rintalastan ja häpyliitoksen keskikohdasta. |
| --- | --- |

2.

”puoliruholla” tuotetta, joka on saatu halkaisemalla 1 kohdassa tarkoitettu ruho symmetrisesti kunkin kaula-, selkä-, lanne- ja ristinikaman keskikohdasta sekä rintalastan ja häpyliitoksen keskikohdasta.

II.
     
  Luokat

Täysikasvuisten nautaeläinten ruhot jaetaan luokkiin seuraavasti:

A: nuorempien kuin kaksivuotiaiden kuohitsemattomien sonnien ruhot;

B: muiden urospuolisten kuohitsemattomien eläinten ruhot;

C: kuohittujen sonnien ruhot;

D: lehmien ruhot;

E: muiden naaraspuolisten nautojen ruhot.

III.
     
  Luokittelu

Ruhojen luokittelu suoritetaan arvioimalla erikseen

| 1. | lihakkuus, joka määritellään seuraavasti:



  Ruhon muotojen kehittyneisyys, erityisesti sen pääosien osalta (reisi, selkä, lapa)










  Lihakkuusluokka | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| S




  Superior | Kaikki muodot äärimmäisen paljon ulospäin kaarevat; poikkeuksellisen kehittyneet lihakset (kaksoislihastyyppi) |
| E




  Erinomainen | Kaikki muodot ulospäin kaarevista erityisen paljon ulospäin kaareviin; poikkeuksellisen kehittyneet lihakset |
| U




  Erittäin hyvä | Yleensä ulospäin kaarevat muodot; erittäin kehittyneet lihakset |
| R




  Hyvä | Yleensä suorat muodot; hyvin kehittyneet lihakset |
| O




  Melko hyvä | Muodot suorista sisäänpäin kaareviin; keskinkertaisesti kehittyneet lihakset |
| P




  Poor | Kaikki muodot sisäänpäin kaarevista erittäin paljon sisäänpäin kaareviin; vähän kehittyneet lihakset |

1.

Ruhon muotojen kehittyneisyys, erityisesti sen pääosien osalta (reisi, selkä, lapa)

Lihakkuusluokka

Kuvaus

S

Superior

Kaikki muodot äärimmäisen paljon ulospäin kaarevat; poikkeuksellisen kehittyneet lihakset (kaksoislihastyyppi)

E

Erinomainen

Kaikki muodot ulospäin kaarevista erityisen paljon ulospäin kaareviin; poikkeuksellisen kehittyneet lihakset

U

Erittäin hyvä

Yleensä ulospäin kaarevat muodot; erittäin kehittyneet lihakset

R

Hyvä

Yleensä suorat muodot; hyvin kehittyneet lihakset

O

Melko hyvä

Muodot suorista sisäänpäin kaareviin; keskinkertaisesti kehittyneet lihakset

P

Poor

Kaikki muodot sisäänpäin kaarevista erittäin paljon sisäänpäin kaareviin; vähän kehittyneet lihakset

| 2. | Rasvaisuus, joka määritellään seuraavasti:



  Ulkoisen rasvan paksuus ruhon pinnassa ja rintaontelon sisäpinnassa










  Rasvaisuusluokka | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| 1




  hyvin ohut | Ei rasvakerrosta tai hyvin ohut rasvakerros |
| 2




  ohut | Ohut rasvakerros, lihakset lähes kaikkialla näkyvissä |
| 3




  keskivoimakas | Lihakset reittä ja lapaa lukuun ottamatta lähes kaikkialla rasvan peitossa; ohuita rasvakasautumia rintaontelon kalvon alla |
| 4




  paksu | Lihakset rasvan peitossa, mutta vielä osittain näkyvissä reiden ja lavan kohdalla; muutamia selviä rasvakasautumia rintaontelon kalvon alla |
| 5




  hyvin paksu | Koko ruho rasvan peitossa; paksuja kasautumia rintaontelon kalvon alla |

2.

Ulkoisen rasvan paksuus ruhon pinnassa ja rintaontelon sisäpinnassa

Rasvaisuusluokka

Kuvaus

1

hyvin ohut

Ei rasvakerrosta tai hyvin ohut rasvakerros

2

ohut

Ohut rasvakerros, lihakset lähes kaikkialla näkyvissä

3

keskivoimakas

Lihakset reittä ja lapaa lukuun ottamatta lähes kaikkialla rasvan peitossa; ohuita rasvakasautumia rintaontelon kalvon alla

4

paksu

Lihakset rasvan peitossa, mutta vielä osittain näkyvissä reiden ja lavan kohdalla; muutamia selviä rasvakasautumia rintaontelon kalvon alla

5

hyvin paksu

Koko ruho rasvan peitossa; paksuja kasautumia rintaontelon kalvon alla

Jäsenvaltioilla on lupa jakaa kukin 1 ja 2 kohdassa vahvistetuista luokista enintään kolmeen alaluokkaan.

IV.
     
  Tarjoaminen

Ruhot ja puoliruhot on tarjottava

| 1. | ilman päätä ja sorkkia; pään on oltava katkaistu ylemmän niskanivelen etupuolelta, sorkat on oltava katkaistu etupolvinivelistä tai kinnernivelistä, |
| --- | --- |

1.

ilman päätä ja sorkkia; pään on oltava katkaistu ylemmän niskanivelen etupuolelta, sorkat on oltava katkaistu etupolvinivelistä tai kinnernivelistä,

| 2. | ilman rinta- ja vatsaontelon elimiä, munuaisineen, munuaisrasvoineen ja lantion rasvakasautumineen tai ilman niitä, |
| --- | --- |

2.

ilman rinta- ja vatsaontelon elimiä, munuaisineen, munuaisrasvoineen ja lantion rasvakasautumineen tai ilman niitä,

| 3. | ilman sukuelimiä ja niihin kiinnittyneitä lihaksia, ilman utareita tai utarerasvaa. |
| --- | --- |

3.

ilman sukuelimiä ja niihin kiinnittyneitä lihaksia, ilman utareita tai utarerasvaa.

V.
     
  Luokittelu ja tunnistemerkitseminen

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 4 artiklan nojalla hyväksyttyjen teurastamojen on toteutettava toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaikki kyseisissä laitoksissa teurastettujen täysikasvuisten nautaeläinten ruhot ja puoliruhot, jotka on merkitty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 854/2004 5 artiklan 2 kohdassa yhdessä liitteessä I olevan I jakson III luvun kanssa säädetyllä terveysmerkillä, luokitellaan ja tunnistemerkitään unionin asteikon mukaisesti.

Ennen tunnistemerkitsemistä jäsenvaltiot voivat antaa luvan ulkoisen rasvan poistamiseen ruhoista tai puoliruhoista, mikäli se on perusteltua rasvaisuuden kannalta.

B:

     

  Unionissa sovellettava sianruhojen luokitteluasteikko

I.
     
  Määritelmä

”Ruholla” tarkoitetaan kokonaista tai keskeltä jaettua teurastetun sian ruumista, joka on pistetty ja jonka elimet on poistettu.

II.
     
  Luokittelu

Ruhot on luokiteltava niiden arvioidun vähärasvaisen lihan osuuden mukaan ja ne on jaettava luokkiin seuraavasti:

| Luokka | Vähärasvaisen lihan prosenttiosuus ruhon painosta |
| --- | --- |
| S | 60 tai enemmän (*)

   (9) |
| E | 55 tai enemmän |
| U | vähintään 50, mutta vähemmän kuin 55 |
| R | vähintään 45, mutta vähemmän kuin 50 |
| O | vähintään 40, mutta vähemmän kuin 45 |
| P | vähemmän kuin 40 |

Luokka

Vähärasvaisen lihan prosenttiosuus ruhon painosta

S

60 tai enemmän (*)

   (9)

E

55 tai enemmän

U

vähintään 50, mutta vähemmän kuin 55

R

vähintään 45, mutta vähemmän kuin 50

O

vähintään 40, mutta vähemmän kuin 45

P

vähemmän kuin 40

III.
     
  Tarjoaminen

Ruhot tarjotaan ilman kieltä, karvoja, sorkkia, sukuelimiä, kylkirasvaa, munuaisia ja palleaa.

IV.
     
  Vähärasvaisen lihan osuus

| 1. | Vähärasvaisen lihan osuus arvioidaan komission hyväksymien luokitusmenetelmien avulla. Ainoastaan sellaiset arviointimenetelmät hyväksytään, jotka ovat tilastollisesti testattuja ja jotka perustuvat sianruhon yhden tai useamman anatomisen osan fyysiseen mittaukseen. Luokittelumenetelmien hyväksyminen perustuu arvioinnin tilastolliseen enimmäisvirhepoikkeamaan. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ruhojen kaupallista arvoa ei kuitenkaan määritetä ainoastaan niiden vähärasvaisen lihan arvioidun osuuden mukaan. |
| --- | --- |

2.

V.
     
  Ruhojen tunnistemerkitseminen

Jollei komissio toisin säädä, luokitellut ruhot on varustettava unionin asteikon mukaisella tunnistemerkinnällä.

C:

     

  Unionissa sovellettava lampaanruhojen luokitteluasteikko

I.
     
  Määritelmä

Käsitteiden ”ruho” ja ”puoliruho” osalta noudatetaan A kohdan I kohdassa esitettyjä määritelmiä.

II.
     
  Luokat

Ruhot jaetaan luokkiin seuraavasti:

A: nuorempien kuin 12-kuukautisten lampaiden ruhot,

B: muiden lampaiden ruhot.

III.
     
  Luokittelu

| 1. | Ruhot on luokiteltava soveltamalla soveltuvin osin A kohdan III kohdan säännöksiä. Korvataan kuitenkin A kohdan III kohdan 1 kohdassa ja A kohdan III kohdan 2 kohdassa olevan taulukon 3 ja 4 rivillä olevat ilmaisut ”reittä/reiden” ilmaisuilla ”takaneljännestä/takaneljänneksen”. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla myönnetään jäsenvaltioille lupa käyttää ruhopainoltaan kevyempien kuin 13 kilogrammaa painavien lampaiden luokittelussa seuraavia ominaisuuksia:









  a) | ruhopaino, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

ruhopaino,

| b) | lihan väri, |
| --- | --- |

b)

lihan väri,

| c) | rasvaisuus. |
| --- | --- |

c)

rasvaisuus.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään ilman 162 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista.

IV.
     
  Tarjoaminen

Ruhot ja puoliruhot on tarjottava ilman päätä (oltava katkaistu ylemmän niskanivelen etupuolelta, sorkkia (oltava katkaistu etupolvinivelistä tai kinnernivelistä), häntää (katkaistu kuudennen ja seitsemännen häntänikaman välistä), utareita, sukuelimiä, maksaa ja keuhkoja. Munuaiset ja munuaisrasva kuuluvat ruhoon.

V.
     
  Ruhojen tunnistemerkitseminen

Luokitellut ruhot ja puoliruhot on varustettava unionin asteikon mukaisella tunnistemerkinnällä.

Tarkistus 338

Ehdotus asetukseksi

Liite III b (uusi)

Komission teksti

Tarkistus

LIITE III b

101 H ARTIKLASSA TARKOITETUT KANSALLISET JA ALUEELLISET KIINTIÖT SOKERIN, ISOGLUKOOSIN JA INULIINISIIRAPIN TUOTANNOLLE

| (tonneina) |
| --- |
| Jäsenvaltiot tai alueet




  (1) | Sokeri




  (2) | Isoglukoosi




  (3) | Inuliinisiirappi




  (4) |
| Belgia | 676 235,0 | 114 580,2 | 0 |
| Bulgaria | 0 | 89 198,0 | |
| Tšekki | 372 459,3 | | |
| Tanska | 372 383,0 | | |
| Saksa | 2 898 255,7 | 56 638,2 | |
| Irlanti | 0 | | |
| Kreikka | 158 702,0 | 0 | |
| Espanja | 498 480,2 | 53 810,2 | |
| Ranska (emämaa) | 3 004 811,15 | | 0 |
| Ranskan merentakaiset departementit | 432 220,05 | | |
| Italia | 508 379,0 | 32 492,5 | |
| Latvia | 0 | | |
| Liettua | 90 252,0 | | |
| Unkari | 105 420,0 | 250 265,8 | |
| Alankomaat | 804 888,0 | 0 | 0 |
| Itävalta | 351 027,4 | | |
| Puola | 1 405 608,1 | 42 861,4 | |
| Portugali (manneralue) | 0 | 12 500,0 | |
| Azorien itsehallintoalue | 9 953,0 | | |
| Romania | 104 688,8 | 0 | |
| Slovenia | 0 | | |
| Slovakia | 112 319,5 | 68 094,5 | |
| Suomi | 80 999,0 | 0 | |
| Ruotsi | 293 186,0 | | |
| Yhdistynyt Kuningaskunta | 1 056 474,0 | 0 | |
| Kroatia | p.m. | p.m. | p.m. |
| YHT. | 13 336 741,2 | 720 440,8 | 0 |

(tonneina)

Jäsenvaltiot tai alueet

(1)

Sokeri

(2)

Isoglukoosi

(3)

Inuliinisiirappi

(4)

Belgia

676 235,0

114 580,2

0

Bulgaria

0

89 198,0

Tšekki

372 459,3

Tanska

372 383,0

Saksa

2 898 255,7

56 638,2

Irlanti

0

Kreikka

158 702,0

0

Espanja

498 480,2

53 810,2

Ranska (emämaa)

3 004 811,15

0

Ranskan merentakaiset departementit

432 220,05

Italia

508 379,0

32 492,5

Latvia

0

Liettua

90 252,0

Unkari

105 420,0

250 265,8

Alankomaat

804 888,0

0

0

Itävalta

351 027,4

Puola

1 405 608,1

42 861,4

Portugali (manneralue)

0

12 500,0

Azorien itsehallintoalue

9 953,0

Romania

104 688,8

0

Slovenia

0

Slovakia

112 319,5

68 094,5

Suomi

80 999,0

0

Ruotsi

293 186,0

Yhdistynyt Kuningaskunta

1 056 474,0

0

Kroatia

p.m.

p.m.

p.m.

YHT.

13 336 741,2

720 440,8

0

Tarkistus 339

Ehdotus asetukseksi

Liite III c (uusi)

Komission teksti

Tarkistus

LIITE III c

SOKERI- TAI ISOGLUKOOSIKIINTIÖIDEN SIIRTOA 101 K ARTIKLAN MUKAISESTI KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

I

Tässä liitteessä tarkoitetaan

| a) | ”yritysten sulautumisella” kahden tai useamman yrityksen yhdentymistä yhdeksi ainoaksi yritykseksi; |
| --- | --- |

a)

”yritysten sulautumisella” kahden tai useamman yrityksen yhdentymistä yhdeksi ainoaksi yritykseksi;

| b) | ”yrityksen luovuttamisella” sellaisen yrityksen omaisuuden siirtämistä yhdelle tai useammalle yritykselle, jolla on kiintiö, tai tämän yrityksen omaisuuden ottamista hoidettavaksi; |
| --- | --- |

b)

”yrityksen luovuttamisella” sellaisen yrityksen omaisuuden siirtämistä yhdelle tai useammalle yritykselle, jolla on kiintiö, tai tämän yrityksen omaisuuden ottamista hoidettavaksi;

| c) | ”tehtaan luovuttamisella” teknistä yksikköä, jossa on kaikki kyseisen tuotteen valmistukseen tarvittavat laitteistot, koskevan omistusoikeuden siirtämistä yhdelle tai useammalle yritykselle siten, että tämä tai nämä ottavat hoidettavakseen koko omistusoikeuden siirtävän yrityksen tuotannon tai osan siitä; |
| --- | --- |

c)

”tehtaan luovuttamisella” teknistä yksikköä, jossa on kaikki kyseisen tuotteen valmistukseen tarvittavat laitteistot, koskevan omistusoikeuden siirtämistä yhdelle tai useammalle yritykselle siten, että tämä tai nämä ottavat hoidettavakseen koko omistusoikeuden siirtävän yrityksen tuotannon tai osan siitä;

| d) | ”tehtaan vuokraamisella” sellaista teknistä yksikköä, jossa on kaikki sokerin valmistukseen tarvittavat laitteistot, koskevan vuokrasopimuksen tekemistä tuotannon harjoittamista varten vähintään kolmen perättäisen markkinointivuoden ajaksi siten, että osapuolet sitoutuvat olemaan purkamatta sopimusta ennen kolmannen markkinointivuoden päättymistä, sellaisen yrityksen kanssa, joka on sijoittautunut samaan jäsenvaltioon kuin missä kyseinen tehdas sijaitsee, jos vuokrasuhteen voimaantulon jälkeen sitä yritystä, joka vuokraa mainitun tehtaan, voidaan pitää koko tuotantonsa osalta vain sokeria tuottavana yrityksenä. |
| --- | --- |

d)

”tehtaan vuokraamisella” sellaista teknistä yksikköä, jossa on kaikki sokerin valmistukseen tarvittavat laitteistot, koskevan vuokrasopimuksen tekemistä tuotannon harjoittamista varten vähintään kolmen perättäisen markkinointivuoden ajaksi siten, että osapuolet sitoutuvat olemaan purkamatta sopimusta ennen kolmannen markkinointivuoden päättymistä, sellaisen yrityksen kanssa, joka on sijoittautunut samaan jäsenvaltioon kuin missä kyseinen tehdas sijaitsee, jos vuokrasuhteen voimaantulon jälkeen sitä yritystä, joka vuokraa mainitun tehtaan, voidaan pitää koko tuotantonsa osalta vain sokeria tuottavana yrityksenä.

II

| 1. | Rajoittamatta 2 kohdan soveltamista sokerintuotantoyritysten sulautuessa tai niitä luovutettaessa sekä sokeritehtaita luovutettaessa kiintiötä on muutettava seuraavasti:









  a) | jos sokerintuotantoyritykset sulautuvat, jäsenvaltion on myönnettävä sulautumisessa syntyneelle yritykselle kiintiö, joka vastaa ennen sulautumista kyseisille sokerintuotantoyrityksille myönnettyjen kiintiöiden yhteismäärää; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

jos sokerintuotantoyritykset sulautuvat, jäsenvaltion on myönnettävä sulautumisessa syntyneelle yritykselle kiintiö, joka vastaa ennen sulautumista kyseisille sokerintuotantoyrityksille myönnettyjen kiintiöiden yhteismäärää;

| b) | sokerintuotantoyritystä luovutettaessa jäsenvaltion on myönnettävä sokerin tuotannon osalta luovutettavan yrityksen kiintiö luovutuksen vastaanottavalle yritykselle tai, jos luovutuksen vastaanottavia yrityksiä on useita, niille on myönnettävä kiintiöt suhteessa niiden hoidettavakseen ottamiin sokerin tuotannon määriin; |
| --- | --- |

b)

sokerintuotantoyritystä luovutettaessa jäsenvaltion on myönnettävä sokerin tuotannon osalta luovutettavan yrityksen kiintiö luovutuksen vastaanottavalle yritykselle tai, jos luovutuksen vastaanottavia yrityksiä on useita, niille on myönnettävä kiintiöt suhteessa niiden hoidettavakseen ottamiin sokerin tuotannon määriin;

| c) | jos sokeritehdas luovutetaan, jäsenvaltion on vähennettävä tuotantolaitoksen omistusoikeuden luovuttavan yrityksen kiintiötä ja lisättävä kyseisen tuotantolaitoksen saavan yhden tai useamman sokerintuotantoyrityksen kiintiötä vähennetyllä määrällä suhteessa sen hoidettavakseen ottamaan tuotannon määrään. |
| --- | --- |

c)

jos sokeritehdas luovutetaan, jäsenvaltion on vähennettävä tuotantolaitoksen omistusoikeuden luovuttavan yrityksen kiintiötä ja lisättävä kyseisen tuotantolaitoksen saavan yhden tai useamman sokerintuotantoyrityksen kiintiötä vähennetyllä määrällä suhteessa sen hoidettavakseen ottamaan tuotannon määrään.

| 2. | Jos osa sokerijuurikkaan- tai -ruo'on viljelijöistä, joita 1 kohdassa tarkoitetun toimen vaikutukset suoraan koskevat, nimenomaan tuo esille halukkuutensa toimittaa juurikkaansa tai ruokonsa sellaiselle sokerintuotantoyritykselle, joka ei ole ollut näissä toimissa osallisena, jäsenvaltio voi toteuttaa kiintiön myöntämisen sen perusteella, millaisen määrän tuotannosta yritys, jolle tuottajat aikovat juurikkaansa tai sokeriruokonsa toimittaa, ottaa hoidettavakseen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Lakkautettaessa toimintaa muuten kuin 1 kohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa









  a) | sokerintuotantoyrityksen osalta; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

sokerintuotantoyrityksen osalta;

| b) | sokerintuotantoyrityksen yhden tai useamman tehtaan osalta. |
| --- | --- |

b)

sokerintuotantoyrityksen yhden tai useamman tehtaan osalta.

Jäsenvaltio voi myöntää kiintiöiden osat, joita lakkautus koskee, yhdelle tai useammalle sokerintuotantoyritykselle.

Ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa jäsenvaltio voi silloin, kun osa kyseisistä tuottajista nimenomaisesti ilmaisee halunsa toimittaa sokerijuurikkaansa tai sokeriruokonsa tietylle sokerintuotantoyritykselle, myöntää kyseistä sokerijuurikas- tai sokeriruokomäärää vastaavan osuuden kiintiöistä yritykselle, jolle tuottajat aikovat sokerijuurikkaansa ja sokeriruokonsa toimittaa.

| 4. | Asetuksen 101 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuun poikkeukseen turvauduttaessa asianomainen jäsenvaltio voi vaatia niitä sokerijuurikkaanviljelijöitä ja sokeriyrityksiä, joihin mainittua poikkeusta sovelletaan, sisällyttämään toimialakohtaisiin sopimuksiinsa erityismääräyksiä, joiden mukaan jäsenvaltio voi soveltaa tämän jakson 2 ja 3 kohdan määräyksiä. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sokerintuotantoyritykselle kuuluvaa tehdasta vuokrattaessa jäsenvaltio voi pienentää tämän tehtaan vuokralle antavan yrityksen kiintiötä ja myöntää kiintiöstä lohkaistun osan yritykselle, joka vuokraa tehtaan tuottaakseen siinä sokeria.



  Jos vuokrasuhde päättyy I kohdan d alakohdassa tarkoitettujen kolmen markkinointivuoden aikana, jäsenvaltion on peruutettava tämän kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla toteutettu kiintiöiden mukauttaminen taannehtivasti vuokrasopimuksen voimaantulopäivästä. Jos vuokrasuhde kuitenkin päättyy ylivoimaisen esteen vuoksi, jäsenvaltion ei tarvitse peruuttaa mukauttamista. |
| --- | --- |

5.

Jos vuokrasuhde päättyy I kohdan d alakohdassa tarkoitettujen kolmen markkinointivuoden aikana, jäsenvaltion on peruutettava tämän kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla toteutettu kiintiöiden mukauttaminen taannehtivasti vuokrasopimuksen voimaantulopäivästä. Jos vuokrasuhde kuitenkin päättyy ylivoimaisen esteen vuoksi, jäsenvaltion ei tarvitse peruuttaa mukauttamista.

| 6. | Jos sokerintuotantoyritys ei enää kykene varmistamaan sille unionin lainsäädännön mukaan kuuluvien kyseisiä sokerijuurikkaan- tai sokeriruo'ontuottajia koskevien velvoitteiden täyttämistä ja kun kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat tämän todenneet, jäsenvaltio voi myöntää osan kyseisistä kiintiöistä yhdeksi tai useammaksi markkinointivuodeksi yhdelle tai useammalle sokerintuotantoyritykselle suhteessa niiden hoidettavakseen ottamiin tuotannon määriin. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Jos sokerintuotantoyritys saa jäsenvaltiolta hinta- ja myyntitakuita sokerijuurikkaan etyylialkoholiksi jalostamista varten, asianomainen jäsenvaltio voi yhteisymmärryksessä tämän yrityksen ja kyseisten juurikkaanviljelijöiden kanssa myöntää sokerintuotantokiintiöt tai osan niistä yhdeksi tai useammaksi markkinointivuodeksi yhdelle tai useammalle muulle yritykselle. |
| --- | --- |

7.

III

Isoglukoosintuotantoyritysten sulautuessa tai niitä luovutettaessa taikka isoglukoositehdasta luovutettaessa jäsenvaltio voi myöntää asianomaiset isoglukoosin tuottamiseksi myönnetyt kiintiöt yhdelle tai useammalle yritykselle riippumatta siitä, onko näillä ennestään tuotantokiintiötä.

IV

Edellä II ja III jakson nojalla toteutettavat toimenpiteet voivat tulla voimaan ainoastaan, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | jokaisen asianomaisen osapuolen etu otetaan huomioon; |
| --- | --- |

a)

jokaisen asianomaisen osapuolen etu otetaan huomioon;

| b) | ne ovat kyseisen jäsenvaltion mielestä omiaan parantamaan juurikkaantuotantoalan, sokeriruo'ontuotantoalan tai sokerinvalmistusalan rakenteita; |
| --- | --- |

b)

ne ovat kyseisen jäsenvaltion mielestä omiaan parantamaan juurikkaantuotantoalan, sokeriruo'ontuotantoalan tai sokerinvalmistusalan rakenteita;

| c) | ne koskevat samalle alueelle, jolle liitteessä III b vahvistetaan kiintiö, sijoittautuneita yrityksiä. |
| --- | --- |

c)

ne koskevat samalle alueelle, jolle liitteessä III b vahvistetaan kiintiö, sijoittautuneita yrityksiä.

V

Jos sulautuminen tai luovutus tapahtuu 1 päivän lokakuuta ja seuraavan vuoden 30 päivän huhtikuuta välisenä aikana, II ja III jaksossa tarkoitetut toimenpiteet tulevat voimaan kuluvana markkinointivuonna.

Jos sulautuminen tai luovutus tapahtuu 1 päivän toukokuuta ja saman vuoden 30 päivän syyskuuta välisenä aikana, II ja III jaksossa tarkoitetut toimenpiteet tulevat voimaan seuraavana markkinointivuonna.

VI

Edellä II ja III jaksoa sovellettaessa jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle mukautetut kiintiöt viidentoista päivän kuluessa V jaksossa tarkoitettujen jaksojen päättymisestä.

Tarkistus 340

Ehdotus asetukseksi

Liite III d (uusi)

Komission teksti

Tarkistus

LIITE III d

Asetuksen 101 artiklassa tarkoitetut juurikkaiden ostoehdot

I KOHTA

Tässä liitteessä ”sopimuspuolella” tarkoitetaan

| a) | sokeriyrityksiä, jäljempänä ”valmistajat”; ja |
| --- | --- |

a)

sokeriyrityksiä, jäljempänä ”valmistajat”; ja

| b) | sokerijuurikkaan myyjiä, jäljempänä ”myyjät”. |
| --- | --- |

b)

sokerijuurikkaan myyjiä, jäljempänä ”myyjät”.

II KOHTA

| 1. | Toimitussopimus on tehtävä kirjallisena ja määritellystä kiintiösokerijuurikasmäärästä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toimitussopimuksessa on tarkennettava, voidaanko sokerijuurikkaita toimittaa lisää ja millä ehdoilla. |
| --- | --- |

2.

III KOHTA

| 1. | Toimitussopimukseen on merkittävä asetuksen 101 artiklan 2 a kohdan a alakohdassa ja tapauksen mukaan b alakohdassa tarkoitettujen sokerijuurikasmäärien ostohinnat. Kun kyseessä ovat 101 artiklan 2 a kohdan a alakohdassa tarkoitetut määrät, ostohinnat eivät saa olla 101 g artiklan 1 kohdassa tarkoitettua sokerijuurikkaan vähimmäishintaa alhaisemmat. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toimitussopimuksessa on ilmoitettava sokerijuurikkaiden määritetty sokeripitoisuus. Siinä on oltava eri sokeripitoisuudet ilmoittava muuntoasteikko ja kertoimet, joilla toimitetut sokerijuurikasmäärät muunnetaan toimitussopimuksessa mainittua sokeripitoisuutta vastaaviksi määriksi.



  Asteikko on laadittava eri sokeripitoisuuksia vastaavien sääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

2.

Asteikko on laadittava eri sokeripitoisuuksia vastaavien sääntöjen perusteella.

| 3. | Jos myyjä on tehnyt valmistajan kanssa asetuksen 101 artiklan 2 a kohdan a alakohdassa tarkoitettujen sokerijuurikkaiden toimitussopimuksen, kaikkia myyjän tämän kohdan 2 alakohtaa noudattaen muunnettuja toimituksia pidetään mainitun 101 artiklan 2 a kohdan a alakohdan mukaisina toimituksina toimitussopimuksessa mainittuun sokerijuurikasmäärään saakka. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jos valmistaja tuottaa kiintiötään pienemmän määrän sokeria sokerijuurikkaista, joista se on tehnyt ennen kylvöä toimitussopimukset asetuksen 101 artiklan 2 a kohdan a alakohdan mukaisesti, sen on jaettava kiintiönsä täyttymiseen saakka sokerijuurikasmäärä, joka vastaa mahdollista lisätuotantoa, niiden myyjien kesken, joiden kanssa se on tehnyt ennen kylvöä toimitussopimuksen mainitun 101 artiklan 2 a kohdan a alakohdan mukaisesti.



  Tästä määräyksestä voidaan poiketa toimialakohtaisella sopimuksella. |
| --- | --- |

4.

Tästä määräyksestä voidaan poiketa toimialakohtaisella sopimuksella.

IV KOHTA

| 1. | Toimitussopimuksessa on vahvistettava sokerijuurikastoimitusten ajallista porrastamista ja tavanomaista kestoa koskevat määräykset. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen määräysten on oltava edellisenä markkinointivuonna sovellettuja ottaen huomioon todellisen tuotannon taso. Määräyksistä voidaan poiketa toimialakohtaisella sopimuksella. |
| --- | --- |

2.

V KOHTA

| 1. | Toimitussopimuksessa on määrättävä sokerijuurikkaiden keräilypaikoista. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jos myyjä ja valmistaja ovat jo tehneet toimitussopimuksen edelliseksi markkinointivuodeksi, käytetään edelleen niitä keräilypaikkoja, joista on sovittu kyseisen markkinointivuoden toimituksia varten. Tästä määräyksestä voidaan poiketa toimialakohtaisella sopimuksella. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toimitussopimuksessa on määrättävä, että valmistaja vastaa lastaus- ja kuljetuskustannuksista keräilypaikoista lähtien, jollei ennen edellistä markkinointivuotta voimassa olevista paikallisia sääntöjä ja käytäntöjä vastaavista erityissopimuksista muuta johdu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kun juurikkaat toimitetaan vapaasti sokeritehtaalle Tanskassa, Kreikassa, Espanjassa, Irlannissa, Portugalissa, Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, toimitussopimuksessa on kuitenkin määrättävä valmistaja osallistumaan lastaus- ja kuljetuskustannuksiin ja vahvistettava tätä varten prosenttiosuus tai määrä. |
| --- | --- |

4.

VI KOHTA

| 1. | Toimitussopimuksessa on määrättävä sokerijuurikkaiden vastaanottopaikoista. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jos myyjä ja valmistaja ovat jo tehneet toimitussopimuksen edelliseksi markkinointivuodeksi, käytetään edelleen niitä vastaanottopaikkoja, joista on sovittu kyseisen markkinointivuoden toimituksia varten. Tästä määräyksestä voidaan poiketa toimialakohtaisella sopimuksella. |
| --- | --- |

2.

VII KOHTA

| 1. | Toimitussopimuksessa on määrättävä, että sokeripitoisuus todetaan polarimetrisellä menetelmällä. Sokerijuurikasnäyte on otettava vastaanoton yhteydessä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toimialakohtaisessa sopimuksessa voidaan määrätä näytteenotosta jossain muussa vaiheessa. Tällöin on toimitussopimuksessa määrättävä oikaisusta vastaanoton ja näytteenoton välillä mahdollisesti tapahtuvan sokeripitoisuuden vähenemisen korvaamiseksi. |
| --- | --- |

2.

VIII KOHTA

Toimitussopimuksessa on määrättävä, että kokonaispaino, taara ja sokeripitoisuus määritetään jollain seuraavista tavoista:

| a) | valmistaja ja sokerijuurikkaan viljelijöiden ammatillinen järjestö määrittävät ne yhdessä, jos toimialakohtaisessa sopimuksessa näin määrätään; |
| --- | --- |

a)

valmistaja ja sokerijuurikkaan viljelijöiden ammatillinen järjestö määrittävät ne yhdessä, jos toimialakohtaisessa sopimuksessa näin määrätään;

| b) | valmistaja määrittää ne juurikkaan viljelijöiden ammatillisen järjestön valvonnassa; |
| --- | --- |

b)

valmistaja määrittää ne juurikkaan viljelijöiden ammatillisen järjestön valvonnassa;

| c) | valmistaja määrittää ne kyseisen jäsenvaltion hyväksymän asiantuntijan valvonnassa, jos myyjä vastaa kustannuksista. |
| --- | --- |

c)

valmistaja määrittää ne kyseisen jäsenvaltion hyväksymän asiantuntijan valvonnassa, jos myyjä vastaa kustannuksista.

IX KOHTA

| 1. | Toimitussopimuksessa on määrättävä, että valmistaja hoitaa koko toimitetun juurikasmäärän osalta yhden tai useamman seuraavista velvoitteista:









  a) | palauttaa toimitetun sokerijuurikkaan tonnimäärästä peräisin olevan tuoreen massan kuluitta myyjälle, vapaasti tehtaalla; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

palauttaa toimitetun sokerijuurikkaan tonnimäärästä peräisin olevan tuoreen massan kuluitta myyjälle, vapaasti tehtaalla;

| b) | palauttaa tämän massan osan kuluitta myyjälle, puristettuna, kuivattuna tai kuivattuna ja melassina, vapaasti tehtaalla; |
| --- | --- |

b)

palauttaa tämän massan osan kuluitta myyjälle, puristettuna, kuivattuna tai kuivattuna ja melassina, vapaasti tehtaalla;

| c) | palauttaa massan myyjälle puristettuna tai kuivattuna, vapaasti tehtaalla; tässä tapauksessa valmistaja voi vaatia myyjältä puristus- tai kuivauskulujen korvaamista; |
| --- | --- |

c)

palauttaa massan myyjälle puristettuna tai kuivattuna, vapaasti tehtaalla; tässä tapauksessa valmistaja voi vaatia myyjältä puristus- tai kuivauskulujen korvaamista;

| d) | maksaa kyseisen massan myyntimahdollisuudet huomioon ottavan korvauksen myyjälle. |
| --- | --- |

d)

maksaa kyseisen massan myyntimahdollisuudet huomioon ottavan korvauksen myyjälle.

Jos osa toimitettavasta juurikasmäärästä on käsiteltävä eri tavalla, toimitussopimuksessa on määrättävä useammasta kuin yhdestä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta velvoitteesta.

| 2. | Toimialakohtaisessa sopimuksessa voidaan määrätä muusta kuin 1 alakohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetusta massan toimitusvaiheesta. |
| --- | --- |

2.

X KOHTA

| 1. | Toimitussopimuksessa on vahvistettava määräajat mahdollisten ennakkomaksujen ja sokerijuurikkaan ostohinnan maksamiseksi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Edellä 1 alakohdassa tarkoitetut määräajat ovat edellisenä markkinointivuonna voimassaolleet määräajat. Tästä määräyksestä voidaan poiketa toimialakohtaisella sopimuksella. |
| --- | --- |

2.

XI KOHTA

Jos toimitussopimuksessa annetaan tässä liitteessä käsiteltyjä seikkoja koskevia sääntöjä tai jos ne sisältävät muita seikkoja koskevia sääntöjä, sopimuksen määräykset ja vaikutukset eivät saa olla ristiriidassa tämän liitteen kanssa.

XII KOHTA

| 1. | Tämän asetuksen liitteessä II olevan I a osan 11 kohdassa tarkoitetussa toimialakohtaisessa sopimuksessa on oltava välityslauseke. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kun yhteisön, alueellisen tai paikallisen tason toimialakohtaisessa sopimuksessa annetaan tässä asetuksessa käsiteltyjä seikkoja koskevia sääntöjä tai jos ne sisältävät muita seikkoja koskevia sääntöjä, sopimuksen määräykset ja vaikutukset eivät saa olla ristiriidassa tämän liitteen kanssa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Edellä 2 alakohdassa tarkoitetuissa sopimuksissa voidaan määrätä erityisesti seuraavista:









  a) | säännöt, jotka koskevat niiden sokerijuurikasmäärien jakamista myyjien kesken, jotka valmistaja on ennen kylvöä päättänyt ostaa sokerinvalmistukseen kiintiön rajoissa; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

säännöt, jotka koskevat niiden sokerijuurikasmäärien jakamista myyjien kesken, jotka valmistaja on ennen kylvöä päättänyt ostaa sokerinvalmistukseen kiintiön rajoissa;

| b) | säännöt, jotka koskevat III kohdan 4 alakohdassa tarkoitettua jakamista; |
| --- | --- |

b)

säännöt, jotka koskevat III kohdan 4 alakohdassa tarkoitettua jakamista;

| c) | edellä olevan III kohdan 2 alakohdassa tarkoitettu muuntoasteikko; |
| --- | --- |

c)

edellä olevan III kohdan 2 alakohdassa tarkoitettu muuntoasteikko;

| d) | määräykset, jotka koskevat tuotettavien sokerijuurikaslajikkeiden siementen valintaa ja hankintaa; |
| --- | --- |

d)

määräykset, jotka koskevat tuotettavien sokerijuurikaslajikkeiden siementen valintaa ja hankintaa;

| e) | toimitettavien sokerijuurikkaiden vähimmäissokeripitoisuus; |
| --- | --- |

e)

toimitettavien sokerijuurikkaiden vähimmäissokeripitoisuus;

| f) | vaatimus, jonka mukaan valmistajan ja myyjien edustajien on neuvoteltava ennen sokerijuurikastoimitusten aloituspäivän vahvistamista; |
| --- | --- |

f)

vaatimus, jonka mukaan valmistajan ja myyjien edustajien on neuvoteltava ennen sokerijuurikastoimitusten aloituspäivän vahvistamista;

| g) | aikaisista tai myöhäisistä toimituksista myyjille maksettavat palkkiot; |
| --- | --- |

g)

aikaisista tai myöhäisistä toimituksista myyjille maksettavat palkkiot;

| h) | tiedot, jotka koskevat










  i) | edellä IX kohdan 1 alakohdan b alakohdassa tarkoitettua massan osaa, |
| --- | --- | --- |

h)

tiedot, jotka koskevat

i)

edellä IX kohdan 1 alakohdan b alakohdassa tarkoitettua massan osaa,

| ii) | edellä IX kohdan 1 alakohdan c alakohdassa tarkoitettuja kuluja, |
| --- | --- |

ii)

edellä IX kohdan 1 alakohdan c alakohdassa tarkoitettuja kuluja,

| iii) | edellä IX kohdan 1 alakohdan d alakohdassa tarkoitettua korvausta; |
| --- | --- |

iii)

edellä IX kohdan 1 alakohdan d alakohdassa tarkoitettua korvausta;

| i) | myyjän toteuttama massan poisvieminen, |
| --- | --- |

i)

myyjän toteuttama massan poisvieminen,

| j) | säännöt, jotka koskevat viitehinnan ja sokerin tosiasiallisen myyntihinnan mahdollisen erotuksen jakamista valmistajan ja myyjien kesken, tämän kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 101 g artiklan 1 kohdan soveltamista. |
| --- | --- |

j)

säännöt, jotka koskevat viitehinnan ja sokerin tosiasiallisen myyntihinnan mahdollisen erotuksen jakamista valmistajan ja myyjien kesken, tämän kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 101 g artiklan 1 kohdan soveltamista.

XIII KOHTA

Jollei toimialakohtaisin sopimuksin ole saavutettu yhteisymmärrystä niiden sokerijuurikasmäärien jakamisesta myyjien kesken, jotka valmistaja tarjoutuu ostamaan ennen kylvöä sokerin valmistamiseksi kiintiön rajoissa, kyseinen jäsenvaltio voi antaa jakamista koskevia sääntöjä.

Näissä säännöissä voidaan lisäksi myöntää osuuskunnille myyville perinteisille sokerijuurikasmyyjille sellaisia toimitusoikeuksia, joita mahdollinen mainittuun osuuskuntaan kuuluminen ei anna.

Tarkistus 341

Ehdotus asetukseksi

Liite VI – II osa – 17 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 a) | Ilmaisulla ”crémant” tarkoitetaan suojatulla alkuperänimityksellä tai kolmannen maan maantieteellisellä merkinnällä varustettuja valkoisia tai vaaleanpunaisia (rosee) laatukuohuviinejä, jotka on valmistettu seuraavin edellytyksin: |

Komission teksti

Tarkistus

(17 a)

| a) | rypäleet korjataan käsin; |
| --- | --- |

a)

rypäleet korjataan käsin;

| b) | viini valmistetaan rypäleen puristemehusta, joka saadaan puristamalla kokonaisia tai tertuista irrotettuja rypäleitä; 150 kilogrammasta rypäleitä saa puristaa enintään 100 litraa rypäleen puristemehua; |
| --- | --- |

b)

viini valmistetaan rypäleen puristemehusta, joka saadaan puristamalla kokonaisia tai tertuista irrotettuja rypäleitä; 150 kilogrammasta rypäleitä saa puristaa enintään 100 litraa rypäleen puristemehua;

| c) | rikkidioksidipitoisuus on enintään 150 mg/l; |
| --- | --- |

c)

rikkidioksidipitoisuus on enintään 150 mg/l;

| d) | sokeripitoisuus on pienempi kuin 50 g/l; |
| --- | --- |

d)

sokeripitoisuus on pienempi kuin 50 g/l;

| e) | viinistä on tullut kuohuvaa pullossa tapahtuneen toisen alkoholikäymisen avulla; |
| --- | --- |

e)

viinistä on tullut kuohuvaa pullossa tapahtuneen toisen alkoholikäymisen avulla;

| f) | viini on ollut samassa yrityksessä sakan päällä keskeytyksettä vähintään yhdeksän kuukautta cuvéen sekoittamisesta alkaen; |
| --- | --- |

f)

viini on ollut samassa yrityksessä sakan päällä keskeytyksettä vähintään yhdeksän kuukautta cuvéen sekoittamisesta alkaen;

| g) | viini on erotettu sakasta jäädyttämällä sakka ja poistamalla se. |
| --- | --- |

g)

viini on erotettu sakasta jäädyttämällä sakka ja poistamalla se.

Ilmaisu ”crémant” esitetään laatukuohuviinin merkinnöissä yhdessä suojattuun alkuperänimitykseen tai asianomaisen kolmannen maan maantieteelliseen merkintään liittyvän rajatun alueen perustana olevan maantieteellisen yksikön nimen kanssa.

Ensimmäisen kohdan a alakohtaa ja toista alakohtaa ei sovelleta tuottajiin, joilla on ilmaisun ”crémant” sisältävä ennen 1 päivää maaliskuuta 1986 rekisteröity tavaramerkki.

Tarkistus 342

Ehdotus asetukseksi

Liite VI – III osa – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| [...] | [...] |
| 2. | Tässä osassa ”maitotuotteilla” tarkoitetaan yksinomaan maidosta saatuja tuotteita ottaen huomioon, että niihin voidaan lisätä niiden valmistuksen kannalta tarpeellisia aineita sillä edellytyksellä, ettei näitä aineita käytetä maidon minkään ainesosan osittaiseen tai täydelliseen korvaamiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

[...]

[...]

2.

Tässä osassa ”maitotuotteilla” tarkoitetaan yksinomaan maidosta saatuja tuotteita ottaen huomioon, että niihin voidaan lisätä niiden valmistuksen kannalta tarpeellisia aineita sillä edellytyksellä, ettei näitä aineita käytetä maidon minkään ainesosan osittaiseen tai täydelliseen korvaamiseen.

| 2. | Tässä osassa ”maitotuotteilla” tarkoitetaan yksinomaan maidosta saatuja tuotteita ottaen huomioon, että niihin voidaan lisätä niiden valmistuksen kannalta tarpeellisia aineita sillä edellytyksellä, ettei näitä aineita käytetä maidon minkään ainesosan osittaiseen tai täydelliseen korvaamiseen. |
| --- | --- |

2.

Tässä osassa ”maitotuotteilla” tarkoitetaan yksinomaan maidosta saatuja tuotteita ottaen huomioon, että niihin voidaan lisätä niiden valmistuksen kannalta tarpeellisia aineita sillä edellytyksellä, ettei näitä aineita käytetä maidon minkään ainesosan osittaiseen tai täydelliseen korvaamiseen.

Maitotuotteita koskevat ainoastaan:

Maitotuotteita koskevat ainoastaan:

| a) | seuraavat kaupan pitämisen kaikissa vaiheissa käytetyt nimitykset: |
| --- | --- |

a)

seuraavat kaupan pitämisen kaikissa vaiheissa käytetyt nimitykset:

| a) | seuraavat kaupan pitämisen kaikissa vaiheissa käytetyt nimitykset: |
| --- | --- |

a)

seuraavat kaupan pitämisen kaikissa vaiheissa käytetyt nimitykset:

| | i) | hera, |
| --- | --- | --- |

i)

hera,

| | i) | hera, |
| --- | --- | --- |

i)

hera,

| | ii) | kerma, |
| --- | --- | --- |

ii)

kerma,

| | ii) | kerma, |
| --- | --- | --- |

ii)

kerma,

| | iii) | voi, |
| --- | --- | --- |

iii)

voi,

| | iii) | voi, |
| --- | --- | --- |

iii)

voi,

| | iv) | piimä, |
| --- | --- | --- |

iv)

piimä,

| | iv) | piimä, |
| --- | --- | --- |

iv)

piimä,

| | v) | voiöljy, |
| --- | --- | --- |

v)

voiöljy,

| | v) | voiöljy, |
| --- | --- | --- |

v)

voiöljy,

| | vi) | kaseiinit, |
| --- | --- | --- |

vi)

kaseiinit,

| | vi) | kaseiinit, |
| --- | --- | --- |

vi)

kaseiinit,

| | vii) | vedetön maitorasva, |
| --- | --- | --- |

vii)

vedetön maitorasva,

| | vii) | vedetön maitorasva, |
| --- | --- | --- |

vii)

vedetön maitorasva,

| | viii) | juusto, |
| --- | --- | --- |

viii)

juusto,

| | viii) | juusto, |
| --- | --- | --- |

viii)

juusto,

| | ix) | jogurtti, |
| --- | --- | --- |

ix)

jogurtti,

| | ix) | jogurtti, |
| --- | --- | --- |

ix)

jogurtti,

| | x) | kefiiri, |
| --- | --- | --- |

x)

kefiiri,

| | x) | kefiiri, |
| --- | --- | --- |

x)

kefiiri,

| | xi) | kumissi, |
| --- | --- | --- |

xi)

kumissi,

| | xi) | kumissi, |
| --- | --- | --- |

xi)

kumissi,

| | xii) | viili/fil, |
| --- | --- | --- |

xii)

viili/fil,

| | xii) | viili/fil, |
| --- | --- | --- |

xii)

viili/fil,

| | xiii) | smetana, |
| --- | --- | --- |

xiii)

smetana,

| | xiii) | smetana, |
| --- | --- | --- |

xiii)

smetana,

| | xiv) | fil; |
| --- | --- | --- |

xiv)

fil;

| | xiv) | fil; |
| --- | --- | --- |

xiv)

fil;

| | xiv a) | juustoaine, |
| --- | --- | --- |

xiv a)

juustoaine,

| | xiv b) | hapankerma, |
| --- | --- | --- |

xiv b)

hapankerma,

| | xiv c) | rjaženka, |
| --- | --- | --- |

xiv c)

rjaženka,

| | xiv d) | rūgušpiens; |
| --- | --- | --- |

xiv d)

rūgušpiens;

| b) | direktiivin 2000/13/EY 5 artiklassa tarkoitetut nimitykset, joita tosiasiallisesti käytetään maitotuotteista. |
| --- | --- |

b)

direktiivin 2000/13/EY 5 artiklassa tarkoitetut nimitykset, joita tosiasiallisesti käytetään maitotuotteista.

| b) | direktiivin 2000/13/EY 5 artiklassa tarkoitetut nimitykset, joita tosiasiallisesti käytetään maitotuotteista. |
| --- | --- |

b)

direktiivin 2000/13/EY 5 artiklassa tarkoitetut nimitykset, joita tosiasiallisesti käytetään maitotuotteista.

Tarkistus 343

Ehdotus asetukseksi

Liite VI – V osa – II jakso

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| II | Määritelmät |

Komission teksti

Tarkistus

II

Määritelmät

| II | Määritelmät |
| --- | --- |

II

Määritelmät

| (1) | ”Siipikarjanlihalla” tarkoitetaan ihmisravinnoksi soveltuvaa siipikarjanlihaa, jolle ei ole tehty muuta käsittelyä kuin kylmäkäsittely. |
| --- | --- |

(1)

”Siipikarjanlihalla” tarkoitetaan ihmisravinnoksi soveltuvaa siipikarjanlihaa, jolle ei ole tehty muuta käsittelyä kuin kylmäkäsittely.

| (1) | ”Siipikarjanlihalla” tarkoitetaan ihmisravinnoksi soveltuvaa siipikarjanlihaa, jolle ei ole tehty muuta käsittelyä kuin kylmäkäsittely. |
| --- | --- |

(1)

”Siipikarjanlihalla” tarkoitetaan ihmisravinnoksi soveltuvaa siipikarjanlihaa, jolle ei ole tehty muuta käsittelyä kuin kylmäkäsittely.

| (2) | ”Tuoreella siipikarjanlihalla” tarkoitetaan siipikarjanlihaa, joka ei ole jäykistynyt missään vaiheessa jäähdytyksen aikana ja jota on jatkuvasti säilytettävä vähintään –2 celsiusasteen ja enintään 4 celsiusasteen lämpötilassa. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin vahvistaa hieman erilaisia lämpötilavaatimuksia vähimmäisajaksi, joka tarvitaan tuoreen siipikarjanlihan leikkaamiseen ja käsittelyyn vähittäismyymälöissä tai myyntipisteiden yhteydessä olevissa tiloissa, kun leikkaaminen ja käsittely suoritetaan yksinomaan kuluttajalle paikalla tapahtuvaa tarjontaa varten. |
| --- | --- |

(2)

”Tuoreella siipikarjanlihalla” tarkoitetaan siipikarjanlihaa, joka ei ole jäykistynyt missään vaiheessa jäähdytyksen aikana ja jota on jatkuvasti säilytettävä vähintään –2 celsiusasteen ja enintään 4 celsiusasteen lämpötilassa. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin vahvistaa hieman erilaisia lämpötilavaatimuksia vähimmäisajaksi, joka tarvitaan tuoreen siipikarjanlihan leikkaamiseen ja käsittelyyn vähittäismyymälöissä tai myyntipisteiden yhteydessä olevissa tiloissa, kun leikkaaminen ja käsittely suoritetaan yksinomaan kuluttajalle paikalla tapahtuvaa tarjontaa varten.

| (2) | ”Tuoreella siipikarjanlihalla” tarkoitetaan siipikarjanlihaa, joka ei ole jäykistynyt missään vaiheessa jäähdytyksen aikana ja jota on jatkuvasti säilytettävä vähintään –2 celsiusasteen ja enintään 4 celsiusasteen lämpötilassa. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin vahvistaa hieman erilaisia lämpötilavaatimuksia vähimmäisajaksi, joka tarvitaan tuoreen siipikarjanlihan leikkaamiseen ja käsittelyyn vähittäismyymälöissä tai myyntipisteiden yhteydessä olevissa tiloissa, kun leikkaaminen ja käsittely suoritetaan yksinomaan kuluttajalle paikalla tapahtuvaa tarjontaa varten. |
| --- | --- |

(2)

”Tuoreella siipikarjanlihalla” tarkoitetaan siipikarjanlihaa, joka ei ole jäykistynyt missään vaiheessa jäähdytyksen aikana ja jota on jatkuvasti säilytettävä vähintään –2 celsiusasteen ja enintään 4 celsiusasteen lämpötilassa. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin vahvistaa hieman erilaisia lämpötilavaatimuksia vähimmäisajaksi, joka tarvitaan tuoreen siipikarjanlihan leikkaamiseen ja käsittelyyn vähittäismyymälöissä tai myyntipisteiden yhteydessä olevissa tiloissa, kun leikkaaminen ja käsittely suoritetaan yksinomaan kuluttajalle paikalla tapahtuvaa tarjontaa varten.

| (3) | ”Jäädytetyllä siipikarjanlihalla” tarkoitetaan siipikarjanlihaa, joka on jäädytettävä mahdollisimman nopeasti tavanomaisen teurastusmenettelyn yhteydessä ja jota säilytetään jatkuvasti vähintään –12 celsiusasteen lämpötilassa. |
| --- | --- |

(3)

”Jäädytetyllä siipikarjanlihalla” tarkoitetaan siipikarjanlihaa, joka on jäädytettävä mahdollisimman nopeasti tavanomaisen teurastusmenettelyn yhteydessä ja jota säilytetään jatkuvasti vähintään –12 celsiusasteen lämpötilassa.

| (3) | ”Jäädytetyllä siipikarjanlihalla” tarkoitetaan siipikarjanlihaa, joka on jäädytettävä mahdollisimman nopeasti tavanomaisen teurastusmenettelyn yhteydessä ja jota säilytetään jatkuvasti vähintään –12 celsiusasteen lämpötilassa. |
| --- | --- |

(3)

”Jäädytetyllä siipikarjanlihalla” tarkoitetaan siipikarjanlihaa, joka on jäädytettävä mahdollisimman nopeasti tavanomaisen teurastusmenettelyn yhteydessä ja jota säilytetään jatkuvasti vähintään –12 celsiusasteen lämpötilassa.

| (4) | ”Pakastetulla siipikarjanlihalla” tarkoitetaan siipikarjanlihaa, jota säilytetään vähintään –18 celsiusasteen lämpötilassa kaikkina aikoina neuvoston direktiivissä 89/108/ETY säädettyjen poikkeamien rajoissa. |
| --- | --- |

(4)

”Pakastetulla siipikarjanlihalla” tarkoitetaan siipikarjanlihaa, jota säilytetään vähintään –18 celsiusasteen lämpötilassa kaikkina aikoina neuvoston direktiivissä 89/108/ETY säädettyjen poikkeamien rajoissa.

| (4) | ”Pakastetulla siipikarjanlihalla” tarkoitetaan siipikarjanlihaa, jota säilytetään vähintään –18 celsiusasteen lämpötilassa kaikkina aikoina neuvoston direktiivissä 89/108/ETY säädettyjen poikkeamien rajoissa. |
| --- | --- |

(4)

”Pakastetulla siipikarjanlihalla” tarkoitetaan siipikarjanlihaa, jota säilytetään vähintään –18 celsiusasteen lämpötilassa kaikkina aikoina neuvoston direktiivissä 89/108/ETY säädettyjen poikkeamien rajoissa.

| (5) | ”Siipikarjasta saadulla raakalihavalmisteella” tarkoitetaan siipikarjanlihaa, jauhettu siipikarjanliha mukaan luettuna, johon on lisätty elintarvikkeita, mausteita tai lisäaineita tai jota on jalostettu, mutta ei kuitenkaan siten, että lihan sisäinen lihassyyrakenne olisi muuttunut. |
| --- | --- |

(5)

”Siipikarjasta saadulla raakalihavalmisteella” tarkoitetaan siipikarjanlihaa, jauhettu siipikarjanliha mukaan luettuna, johon on lisätty elintarvikkeita, mausteita tai lisäaineita tai jota on jalostettu, mutta ei kuitenkaan siten, että lihan sisäinen lihassyyrakenne olisi muuttunut.

| (5) | ”Siipikarjasta saadulla raakalihavalmisteella” tarkoitetaan siipikarjanlihaa, jauhettu siipikarjanliha mukaan luettuna, johon on lisätty elintarvikkeita, mausteita tai lisäaineita tai jota on jalostettu, mutta ei kuitenkaan siten, että lihan sisäinen lihassyyrakenne olisi muuttunut. |
| --- | --- |

(5)

”Siipikarjasta saadulla raakalihavalmisteella” tarkoitetaan siipikarjanlihaa, jauhettu siipikarjanliha mukaan luettuna, johon on lisätty elintarvikkeita, mausteita tai lisäaineita tai jota on jalostettu, mutta ei kuitenkaan siten, että lihan sisäinen lihassyyrakenne olisi muuttunut.

| (6) | ”Tuoreesta siipikarjanlihasta saadulla raakalihavalmisteella” tarkoitetaan siipikarjanlihasta saatua raakalihavalmistetta, johon on käytetty tuoretta siipikarjanlihaa. |
| --- | --- |

(6)

”Tuoreesta siipikarjanlihasta saadulla raakalihavalmisteella” tarkoitetaan siipikarjanlihasta saatua raakalihavalmistetta, johon on käytetty tuoretta siipikarjanlihaa.

| (6) | ”Tuoreesta siipikarjanlihasta saadulla raakalihavalmisteella” tarkoitetaan siipikarjanlihasta saatua raakalihavalmistetta, johon on käytetty tuoretta siipikarjanlihaa. |
| --- | --- |

(6)

”Tuoreesta siipikarjanlihasta saadulla raakalihavalmisteella” tarkoitetaan siipikarjanlihasta saatua raakalihavalmistetta, johon on käytetty tuoretta siipikarjanlihaa.

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin vahvistaa hieman erilaisia lämpötilavaatimuksia, joita sovelletaan tarvittavana vähimmäisaikana ja vain siinä määrin kuin se on tarpeen tehtaassa tapahtuvan leikkaamisen ja käsittelyn helpottamiseksi valmistettaessa tuoreesta siipikarjanlihasta saatuja raakalihavalmisteita.

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin vahvistaa hieman erilaisia lämpötilavaatimuksia, joita sovelletaan tarvittavana vähimmäisaikana ja vain siinä määrin kuin se on tarpeen tehtaassa tapahtuvan leikkaamisen ja käsittelyn helpottamiseksi valmistettaessa tuoreesta siipikarjanlihasta saatuja raakalihavalmisteita.

| (7) | ”Siipikarjanlihavalmisteella” tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä I olevassa 7.1 kohdassa määriteltyä lihavalmistetta, johon on käytetty siipikarjanlihaa. |
| --- | --- |

(7)

”Siipikarjanlihavalmisteella” tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä I olevassa 7.1 kohdassa määriteltyä lihavalmistetta, johon on käytetty siipikarjanlihaa.

| (7) | ”Siipikarjanlihavalmisteella” tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä I olevassa 7.1 kohdassa määriteltyä lihavalmistetta, johon on käytetty siipikarjanlihaa. |
| --- | --- |

(7)

”Siipikarjanlihavalmisteella” tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä I olevassa 7.1 kohdassa määriteltyä lihavalmistetta, johon on käytetty siipikarjanlihaa.

Siipikarjanlihaa pidetään kaupan seuraavin edellytyksin:

| — | tuoreena, |
| --- | --- |

—

tuoreena,

| — | jäädytettynä, |
| --- | --- |

—

jäädytettynä,

| — | pakastettuna. |
| --- | --- |

—

pakastettuna.

Tarkistus 344

Ehdotus asetukseksi

Liite VI – V a osa (uusi)

Komission teksti

Tarkistus

V a osa. Gallus gallus -lajin kanojen munat

I.
     
  Soveltamisala

| (1) | Tätä osaa sovelletaan unionissa tuotettujen, kolmansista maista tuotujen tai unionin ulkopuolelle vietäviksi tarkoitettujen munien kaupan pitämiseen unionissa. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Jäsenvaltiot voivat jättää tämän liitteen tässä osassa säädettyjen vaatimusten, lukuun ottamatta III kohdan 3 alakohtaa, soveltamisen ulkopuolelle munat, jotka tuottaja myy suoraan lopulliselle kuluttajalle:









  a) | tuotantopaikalla, tai |
| --- | --- | --- |

(2)

a)

tuotantopaikalla, tai

| b) | paikallisessa torikaupassa tai ovelta ovelle myynnissä kyseisen jäsenvaltion tuotantoalueella. |
| --- | --- |

b)

paikallisessa torikaupassa tai ovelta ovelle myynnissä kyseisen jäsenvaltion tuotantoalueella.

Jos tällainen poikkeus myönnetään, kukin tuottaja voi valita, soveltaako poikkeusta vai ei. Mikäli tätä poikkeusta sovelletaan, ei voida käyttää mitään laatu- eikä painoluokitusta.

Jäsenvaltio voi antaa paikallista torikauppaa, ovelta ovelle myyntiä ja tuotantoaluetta koskevat määritelmät kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

II.
     
  Laatu- ja painoluokitus

| 1. | Munat on luokiteltava laadun mukaan seuraavasti:







  — | A-luokka: tuoreet munat, |
| --- | --- | --- |

1.

—

A-luokka: tuoreet munat,

| — | B-luokka. |
| --- | --- |

—

B-luokka.

| 2. | A-luokan munat on luokiteltava myös painon mukaan. Painon mukaan tapahtuvaa luokitusta ei kuitenkaan vaadita elintarvike- tai muuhun kuin elintarviketeollisuuteen toimitettavien munien osalta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | B-luokan munia saa toimittaa ainoastaan elintarviketeollisuudelle ja muulle kuin elintarviketeollisuudelle. |
| --- | --- |

3.

III.
     
  Munien merkitseminen

| 1. | A-luokan munat on merkittävä tuottajakoodilla.



  B-luokan munat on merkittävä tuottajakoodilla ja/tai jollain muulla merkinnällä.




  Jäsenvaltiot voivat vapauttaa B-luokan munat tästä vaatimuksesta, mikäli niitä pidetään kaupan ainoastaan niiden alueella. |
| --- | --- |

1.

B-luokan munat on merkittävä tuottajakoodilla ja/tai jollain muulla merkinnällä.

Jäsenvaltiot voivat vapauttaa B-luokan munat tästä vaatimuksesta, mikäli niitä pidetään kaupan ainoastaan niiden alueella.

| 2. | Munat on merkittävä 1 kohdan mukaisesti tuotantopaikassa tai ensimmäisessä pakkaamossa, johon munat toimitetaan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tuottajan loppukuluttajalle paikallisessa torikaupassa kyseisen jäsenvaltion tuotantoalueella myymät munat on merkittävä 1 kohdan mukaisesti.



  Jäsenvaltiot voivat kuitenkin vapauttaa tästä vaatimuksesta tuottajat, joilla on enintään 50 munivaa kanaa edellyttäen, että tuottajan nimi ja osoite ilmoitetaan myyntipaikalla. |
| --- | --- |

3.

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin vapauttaa tästä vaatimuksesta tuottajat, joilla on enintään 50 munivaa kanaa edellyttäen, että tuottajan nimi ja osoite ilmoitetaan myyntipaikalla.

Tarkistus 345

Ehdotus asetukseksi

Liite VI – VI osa

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| VI osa. Levitettävät rasvat | VI osa. Levitettävät rasvat |
| | I. | Myyntinimitykset |

Komission teksti

Tarkistus

VI osa. Levitettävät rasvat

VI osa. Levitettävät rasvat

I.

60 artiklassa tarkoitettuja tuotteita voidaan toimittaa tai luovuttaa kuluttajalle sellaisenaan joko suoraan tai ravintoloiden, sairaaloiden, ruokaloiden tai vastaavien laitosten välityksellä ainoastaan, jos ne vastaavat liitteessä vahvistettuja vaatimuksia.

60 artiklassa tarkoitettuja tuotteita voidaan toimittaa tai luovuttaa kuluttajalle sellaisenaan joko suoraan tai ravintoloiden, sairaaloiden, ruokaloiden tai vastaavien laitosten välityksellä ainoastaan, jos ne vastaavat liitteessä vahvistettuja vaatimuksia.

Kyseisten tuotteiden myyntinimitysten on oltava tässä osassa täsmennettyjä myyntinimityksiä.

Kyseisten tuotteiden myyntinimitysten on oltava tässä osassa täsmennettyjä myyntinimityksiä.

Seuraavassa mainitut myyntinimitykset varataan asianomaisessa kohdassa määritellyille, seuraaviin CN-koodeihin kuuluville tuotteille, joiden rasvapitoisuus on suurempi kuin 10 mutta pienempi kuin 90 painoprosenttia:

Seuraavassa mainitut myyntinimitykset varataan asianomaisessa kohdassa määritellyille, seuraaviin CN-koodeihin kuuluville tuotteille, joiden rasvapitoisuus on suurempi kuin 10 mutta pienempi kuin 90 painoprosenttia:

| a) | CN-koodeihin 0405 ja ex 2106 kuuluvat maitorasvat; |
| --- | --- |

a)

CN-koodeihin 0405 ja ex 2106 kuuluvat maitorasvat;

| a) | CN-koodeihin 0405 ja ex 2106 kuuluvat maitorasvat; |
| --- | --- |

a)

CN-koodeihin 0405 ja ex 2106 kuuluvat maitorasvat;

| b) | CN-koodiin ex 1517 kuuluvat rasvat; |
| --- | --- |

b)

CN-koodiin ex 1517 kuuluvat rasvat;

| b) | CN-koodiin ex 1517 kuuluvat rasvat; |
| --- | --- |

b)

CN-koodiin ex 1517 kuuluvat rasvat;

| c) | kasvi- ja/tai eläintuotteista koostuvat CN-koodiin ex 1517 ja ex 2106 kuuluvat rasvat. |
| --- | --- |

c)

kasvi- ja/tai eläintuotteista koostuvat CN-koodiin ex 1517 ja ex 2106 kuuluvat rasvat.

| c) | kasvi- ja/tai eläintuotteista koostuvat CN-koodiin ex 1517 ja ex 2106 kuuluvat rasvat. |
| --- | --- |

c)

kasvi- ja/tai eläintuotteista koostuvat CN-koodiin ex 1517 ja ex 2106 kuuluvat rasvat.

Rasvapitoisuuden, lisättyä suolaa lukuun ottamatta, on oltava vähintään kaksi kolmasosaa kuiva-aineesta.

Rasvapitoisuuden, lisättyä suolaa lukuun ottamatta, on oltava vähintään kaksi kolmasosaa kuiva-aineesta.

Kyseisiä myyntinimityksiä sovelletaan kuitenkin vain tuotteisiin, jotka säilyttävät kiinteän koostumuksensa 20 celsiusasteen lämpötilassa ja jotka soveltuvat levitteiksi.

Kyseisiä myyntinimityksiä sovelletaan kuitenkin vain tuotteisiin, jotka säilyttävät kiinteän koostumuksensa 20 celsiusasteen lämpötilassa ja jotka soveltuvat levitteiksi.

Kyseisiä määritelmiä ei sovelleta

Kyseisiä määritelmiä ei sovelleta

| a) | sellaisten tuotteiden kuvaukseen, joiden tarkka luonne tunnetaan perinteisen käytön vuoksi ja/tai jos nimityksiä käytetään selvästi kuvaamaan tuotteen jotain ominaispiirrettä; |
| --- | --- |

a)

sellaisten tuotteiden kuvaukseen, joiden tarkka luonne tunnetaan perinteisen käytön vuoksi ja/tai jos nimityksiä käytetään selvästi kuvaamaan tuotteen jotain ominaispiirrettä;

| a) | sellaisten tuotteiden kuvaukseen, joiden tarkka luonne tunnetaan perinteisen käytön vuoksi ja/tai jos nimityksiä käytetään selvästi kuvaamaan tuotteen jotain ominaispiirrettä; |
| --- | --- |

a)

sellaisten tuotteiden kuvaukseen, joiden tarkka luonne tunnetaan perinteisen käytön vuoksi ja/tai jos nimityksiä käytetään selvästi kuvaamaan tuotteen jotain ominaispiirrettä;

| b) | tiivistettyihin tuotteisiin (voi, margariini, seokset), joiden rasvapitoisuus on vähintään 90 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

tiivistettyihin tuotteisiin (voi, margariini, seokset), joiden rasvapitoisuus on vähintään 90 prosenttia.

| b) | tiivistettyihin tuotteisiin (voi, margariini, seokset), joiden rasvapitoisuus on vähintään 90 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

tiivistettyihin tuotteisiin (voi, margariini, seokset), joiden rasvapitoisuus on vähintään 90 prosenttia.

| II. | Terminologia |
| --- | --- |

II.

| 1. | Ilmaisua ”perinteinen” saa käyttää yhdessä liitteen lisäyksessä olevan A osan 1 kohdassa mainitun nimikkeen ”voi” kanssa, kun tuote on saatu suoraan maidosta tai kermasta.



  Tätä kohtaa sovellettaessa ”kermalla” tarkoitetaan maidosta saatua tuotetta, joka on öljy vedessä -emulsio ja jonka maitorasvapitoisuus on vähintään 10 prosenttia. |
| --- | --- |

1.

Tätä kohtaa sovellettaessa ”kermalla” tarkoitetaan maidosta saatua tuotetta, joka on öljy vedessä -emulsio ja jonka maitorasvapitoisuus on vähintään 10 prosenttia.

| 2. | Liitteen lisäyksessä tarkoitettujen tuotteiden osalta kielletään ilmaisut, joissa rasvapitoisuuden ilmoitetaan, annetaan ymmärtää tai vihjataan olevan muu kuin mainitussa liitteen lisäyksessä ilmoitettu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, on luvallista lisätä:









  a) | maininta ”vähemmän rasvaa” lisäyksessä tarkoitettuihin tuotteisiin, joiden rasvapitoisuus on enemmän kuin 41 prosenttia ja enintään 62 prosenttia; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

maininta ”vähemmän rasvaa” lisäyksessä tarkoitettuihin tuotteisiin, joiden rasvapitoisuus on enemmän kuin 41 prosenttia ja enintään 62 prosenttia;

| b) | ilmaisut ”vähärasvainen”, ”light” tai ”kevyt” lisäyksessä tarkoitettuihin tuotteisiin, joiden rasvapitoisuus on enintään 41 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

ilmaisut ”vähärasvainen”, ”light” tai ”kevyt” lisäyksessä tarkoitettuihin tuotteisiin, joiden rasvapitoisuus on enintään 41 prosenttia.

Ilmaisuilla ”vähemmän rasvaa” ja ilmaisuilla ”vähärasvainen”, ”light” tai ”kevyt” voidaan kuitenkin korvata vastaavasti lisäyksessä tarkoitetut ilmaisut ”kolme neljäsosaa” tai ”puoli”.

Tarkistus 346

Ehdotus asetukseksi

Liite VII

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| LIITE VII | LIITE VII |
| 62 ARTIKLASSA TARKOITETUT VIININVALMISTUSMENETELMÄT | 62 ARTIKLASSA TARKOITETUT VIININVALMISTUSMENETELMÄT |
| I osa | I osa |
| Väkevöiminen sekä happamuuden lisääminen ja vähentäminen eräillä viininviljelyvyöhykkeillä | Väkevöiminen sekä happamuuden lisääminen ja vähentäminen eräillä viininviljelyvyöhykkeillä |
| [...] | [...] |
| C. | Happamuuden lisääminen ja vähentäminen |

Komission teksti

Tarkistus

LIITE VII

LIITE VII

62 ARTIKLASSA TARKOITETUT VIININVALMISTUSMENETELMÄT

62 ARTIKLASSA TARKOITETUT VIININVALMISTUSMENETELMÄT

I osa

I osa

Väkevöiminen sekä happamuuden lisääminen ja vähentäminen eräillä viininviljelyvyöhykkeillä

Väkevöiminen sekä happamuuden lisääminen ja vähentäminen eräillä viininviljelyvyöhykkeillä

[...]

[...]

C.

Happamuuden lisääminen ja vähentäminen

| C. | Happamuuden lisääminen ja vähentäminen |
| --- | --- |

C.

Happamuuden lisääminen ja vähentäminen

| 1. | Tuoreille rypäleille, rypäleen puristemehulle, käymistilassa olevalle rypäleen puristemehulle, käymistilassa olevalle uudelle viinille ja viinille voidaan tehdä |
| --- | --- |

1.

Tuoreille rypäleille, rypäleen puristemehulle, käymistilassa olevalle rypäleen puristemehulle, käymistilassa olevalle uudelle viinille ja viinille voidaan tehdä

| 1. | Tuoreille rypäleille, rypäleen puristemehulle, käymistilassa olevalle rypäleen puristemehulle, käymistilassa olevalle uudelle viinille ja viinille voidaan tehdä |
| --- | --- |

1.

Tuoreille rypäleille, rypäleen puristemehulle, käymistilassa olevalle rypäleen puristemehulle, käymistilassa olevalle uudelle viinille ja viinille voidaan tehdä

| a) | A-, B- ja C I -viininviljelyvyöhykkeillä happamuuden vähentäminen; |
| --- | --- |

a)

A-, B- ja C I -viininviljelyvyöhykkeillä happamuuden vähentäminen;

| a) | A-, B- ja C I -viininviljelyvyöhykkeillä happamuuden vähentäminen; |
| --- | --- |

a)

A-, B- ja C I -viininviljelyvyöhykkeillä happamuuden vähentäminen;

| b) | C I-, C II- ja C III a -viininviljelyvyöhykkeillä happamuuden lisääminen ja happamuuden vähentäminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän jakson 7 kohdan soveltamista; tai |
| --- | --- |

b)

C I-, C II- ja C III a -viininviljelyvyöhykkeillä happamuuden lisääminen ja happamuuden vähentäminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän jakson 7 kohdan soveltamista; tai

| b) | C I-, C II- ja C III a -viininviljelyvyöhykkeillä happamuuden lisääminen ja happamuuden vähentäminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän jakson 7 kohdan soveltamista; tai |
| --- | --- |

b)

C I-, C II- ja C III a -viininviljelyvyöhykkeillä happamuuden lisääminen ja happamuuden vähentäminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän jakson 7 kohdan soveltamista; tai

| c) | C III b -viininviljelyvyöhykkeellä happamuuden lisääminen. |
| --- | --- |

c)

C III b -viininviljelyvyöhykkeellä happamuuden lisääminen.

| c) | C III b -viininviljelyvyöhykkeellä happamuuden lisääminen. |
| --- | --- |

c)

C III b -viininviljelyvyöhykkeellä happamuuden lisääminen.

| 2. | Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen muiden tuotteiden kuin viinin happamuutta voidaan lisätä enintään 1,50 grammaa litraa kohti viinihappona ilmaistuna, eli 20 milliekvivalenttia litraa kohti. |
| --- | --- |

2.

Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen muiden tuotteiden kuin viinin happamuutta voidaan lisätä enintään 1,50 grammaa litraa kohti viinihappona ilmaistuna, eli 20 milliekvivalenttia litraa kohti.

| 2. | Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen muiden tuotteiden kuin viinin happamuutta voidaan lisätä enintään 1,50 grammaa litraa kohti viinihappona ilmaistuna, eli 20 milliekvivalenttia litraa kohti. |
| --- | --- |

2.

Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen muiden tuotteiden kuin viinin happamuutta voidaan lisätä enintään 1,50 grammaa litraa kohti viinihappona ilmaistuna, eli 20 milliekvivalenttia litraa kohti.

| 3. | Viinien happamuutta saa lisätä enintään 2,50 grammaa litraa kohti viinihappona ilmaistuna, eli 33,3 milliekvivalenttia litraa kohti. |
| --- | --- |

3.

Viinien happamuutta saa lisätä enintään 2,50 grammaa litraa kohti viinihappona ilmaistuna, eli 33,3 milliekvivalenttia litraa kohti.

| 3. | Viinien happamuutta saa lisätä enintään 2,50 grammaa litraa kohti viinihappona ilmaistuna, eli 33,3 milliekvivalenttia litraa kohti. |
| --- | --- |

3.

Viinien happamuutta saa lisätä enintään 2,50 grammaa litraa kohti viinihappona ilmaistuna, eli 33,3 milliekvivalenttia litraa kohti.

| 4. | Viinien happamuutta saa vähentää enintään 1 grammaa litraa kohti viinihappona ilmaistuna, eli 13,3 milliekvivalenttia litraa kohti. |
| --- | --- |

4.

Viinien happamuutta saa vähentää enintään 1 grammaa litraa kohti viinihappona ilmaistuna, eli 13,3 milliekvivalenttia litraa kohti.

| 4. | Viinien happamuutta saa vähentää enintään 1 grammaa litraa kohti viinihappona ilmaistuna, eli 13,3 milliekvivalenttia litraa kohti. |
| --- | --- |

4.

Viinien happamuutta saa vähentää enintään 1 grammaa litraa kohti viinihappona ilmaistuna, eli 13,3 milliekvivalenttia litraa kohti.

| 5. | Tiivistettäväksi tarkoitetun rypäleen puristemehun happamuutta voidaan osittain vähentää. |
| --- | --- |

5.

Tiivistettäväksi tarkoitetun rypäleen puristemehun happamuutta voidaan osittain vähentää.

| 5. | Tiivistettäväksi tarkoitetun rypäleen puristemehun happamuutta voidaan osittain vähentää. |
| --- | --- |

5.

Tiivistettäväksi tarkoitetun rypäleen puristemehun happamuutta voidaan osittain vähentää.

| 6. | Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, poikkeuksellisten ilmasto-olojen vuosina jäsenvaltiot voivat sallia 1 kohdassa tarkoitettujen, A- ja B-viininviljelyvyöhykkeiden tuotteiden happamuuden lisäämisen tämän jakson 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

6.

Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, poikkeuksellisten ilmasto-olojen vuosina jäsenvaltiot voivat sallia 1 kohdassa tarkoitettujen, A- ja B-viininviljelyvyöhykkeiden tuotteiden happamuuden lisäämisen tämän jakson 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti.

| 6. | Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, poikkeuksellisten ilmasto-olojen vuosina jäsenvaltiot voivat sallia 1 kohdassa tarkoitettujen, A- ja B-viininviljelyvyöhykkeiden tuotteiden happamuuden lisäämisen tämän jakson 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

6.

Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, poikkeuksellisten ilmasto-olojen vuosina jäsenvaltiot voivat sallia 1 kohdassa tarkoitettujen, A- ja B-viininviljelyvyöhykkeiden tuotteiden happamuuden lisäämisen tämän jakson 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti.

| 7. | Saman tuotteen happamuuden lisääminen ja väkevöiminen, ellei
  komissio päätä
  poikkeuksesta
  delegoiduilla säädöksillä 59 artiklan 1 kohdan
  mukaisesti, sekä tuotteen happamuuden lisääminen ja sen happamuuden vähentäminen sulkevat pois toisensa. |
| --- | --- |

7.

Saman tuotteen happamuuden lisääminen ja väkevöiminen, ellei
  komissio päätä
  poikkeuksesta
  delegoiduilla säädöksillä 59 artiklan 1 kohdan
  mukaisesti, sekä tuotteen happamuuden lisääminen ja sen happamuuden vähentäminen sulkevat pois toisensa.

| 7. | Saman tuotteen happamuuden lisääminen ja väkevöiminen, ellei poikkeuksesta
  päätetä 62 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn
  mukaisesti, sekä tuotteen happamuuden lisääminen ja sen happamuuden vähentäminen sulkevat pois toisensa. |
| --- | --- |

7.

Saman tuotteen happamuuden lisääminen ja väkevöiminen, ellei poikkeuksesta
  päätetä 62 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn
  mukaisesti, sekä tuotteen happamuuden lisääminen ja sen happamuuden vähentäminen sulkevat pois toisensa.

| D. | Käsittelyt |
| --- | --- |

D.

Käsittelyt

| D. | Käsittelyt |
| --- | --- |

D.

Käsittelyt

| 1. | Edellä olevassa B ja C jaksossa tarkoitetut käsittelyt viinin happamuuden lisäämistä ja vähentämistä lukuun ottamatta ovat sallittuja vain, jos ne suoritetaan
  komission delegoiduilla säädöksillä 59 artiklan 1 kohdan mukaisesti määrittämin edellytyksin
  jalostettaessa tuoreita rypäleitä, rypäleen puristemehua, käymistilassa olevaa rypäleen puristemehua tai käymistilassa olevaa uutta viiniä viiniksi tai muuksi sellaisenaan nautittavaksi tarkoitetuksi viinialan juomaksi kuin kuohuviiniksi tai hiilihapotetuksi kuohuviiniksi sellaisella viininviljelyvyöhykkeellä, jolta käsiteltävät tuoreet rypäleet on korjattu. |
| --- | --- |

1.

Edellä olevassa B ja C jaksossa tarkoitetut käsittelyt viinin happamuuden lisäämistä ja vähentämistä lukuun ottamatta ovat sallittuja vain, jos ne suoritetaan
  komission delegoiduilla säädöksillä 59 artiklan 1 kohdan mukaisesti määrittämin edellytyksin
  jalostettaessa tuoreita rypäleitä, rypäleen puristemehua, käymistilassa olevaa rypäleen puristemehua tai käymistilassa olevaa uutta viiniä viiniksi tai muuksi sellaisenaan nautittavaksi tarkoitetuksi viinialan juomaksi kuin kuohuviiniksi tai hiilihapotetuksi kuohuviiniksi sellaisella viininviljelyvyöhykkeellä, jolta käsiteltävät tuoreet rypäleet on korjattu.

| 1. | Edellä olevassa B ja C jaksossa tarkoitetut käsittelyt viinin happamuuden lisäämistä ja vähentämistä lukuun ottamatta ovat sallittuja vain, jos ne suoritetaan jalostettaessa tuoreita rypäleitä, rypäleen puristemehua, käymistilassa olevaa rypäleen puristemehua tai käymistilassa olevaa uutta viiniä viiniksi tai muuksi sellaisenaan nautittavaksi tarkoitetuksi viinialan juomaksi kuin kuohuviiniksi tai hiilihapotetuksi kuohuviiniksi sellaisella viininviljelyvyöhykkeellä, jolta käsiteltävät tuoreet rypäleet on korjattu. |
| --- | --- |

1.

Edellä olevassa B ja C jaksossa tarkoitetut käsittelyt viinin happamuuden lisäämistä ja vähentämistä lukuun ottamatta ovat sallittuja vain, jos ne suoritetaan jalostettaessa tuoreita rypäleitä, rypäleen puristemehua, käymistilassa olevaa rypäleen puristemehua tai käymistilassa olevaa uutta viiniä viiniksi tai muuksi sellaisenaan nautittavaksi tarkoitetuksi viinialan juomaksi kuin kuohuviiniksi tai hiilihapotetuksi kuohuviiniksi sellaisella viininviljelyvyöhykkeellä, jolta käsiteltävät tuoreet rypäleet on korjattu.

| 2. | Viinien tiivistäminen on suoritettava sillä viininviljelyvyöhykkeellä, jolta käsiteltävät tuoreet rypäleet on korjattu. |
| --- | --- |

2.

Viinien tiivistäminen on suoritettava sillä viininviljelyvyöhykkeellä, jolta käsiteltävät tuoreet rypäleet on korjattu.

| 2. | Viinien tiivistäminen on suoritettava sillä viininviljelyvyöhykkeellä, jolta käsiteltävät tuoreet rypäleet on korjattu. |
| --- | --- |

2.

Viinien tiivistäminen on suoritettava sillä viininviljelyvyöhykkeellä, jolta käsiteltävät tuoreet rypäleet on korjattu.

| 3. | Viinin happamuutta voidaan lisätä ja vähentää ainoastaan siinä viininvalmistuslaitoksessa ja sillä viininviljelyvyöhykkeellä, jolta viininvalmistuksessa käytettävät rypäleet on korjattu. |
| --- | --- |

3.

Viinin happamuutta voidaan lisätä ja vähentää ainoastaan siinä viininvalmistuslaitoksessa ja sillä viininviljelyvyöhykkeellä, jolta viininvalmistuksessa käytettävät rypäleet on korjattu.

| 3. | Viinin happamuutta voidaan lisätä ja vähentää ainoastaan siinä viininvalmistuslaitoksessa ja sillä viininviljelyvyöhykkeellä, jolta viininvalmistuksessa käytettävät rypäleet on korjattu. |
| --- | --- |

3.

Viinin happamuutta voidaan lisätä ja vähentää ainoastaan siinä viininvalmistuslaitoksessa ja sillä viininviljelyvyöhykkeellä, jolta viininvalmistuksessa käytettävät rypäleet on korjattu.

| 4. | Jokaisesta 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetusta käsittelystä on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille. Sama koskee niitä tiivistetyn rypäleen puristemehun, puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun tai sakkaroosin määriä, jotka luonnollisilla henkilöillä, oikeushenkilöillä tai henkilöryhmittymillä on hallussaan ammattinsa harjoittamista varten, erityisesti tuottajilla, pullottajilla, jalostajilla ja kauppiailla,
  jotka komissio määrittelee delegoiduilla säädöksillä 59 artiklan 1 kohdan mukaisesti,
  samoin kuin heidän samaan aikaan ja samassa paikassa pitämänsä tuoreiden rypäleiden, rypäleen puristemehun, käymistilassa olevan rypäleen puristemehun ja irtotavarana olevan viinin määriä. Näiden määrien ilmoittaminen voidaan kuitenkin korvata niiden merkitsemisellä saapumis- ja varastonkäyttöluetteloon. |
| --- | --- |

4.

Jokaisesta 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetusta käsittelystä on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille. Sama koskee niitä tiivistetyn rypäleen puristemehun, puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun tai sakkaroosin määriä, jotka luonnollisilla henkilöillä, oikeushenkilöillä tai henkilöryhmittymillä on hallussaan ammattinsa harjoittamista varten, erityisesti tuottajilla, pullottajilla, jalostajilla ja kauppiailla,
  jotka komissio määrittelee delegoiduilla säädöksillä 59 artiklan 1 kohdan mukaisesti,
  samoin kuin heidän samaan aikaan ja samassa paikassa pitämänsä tuoreiden rypäleiden, rypäleen puristemehun, käymistilassa olevan rypäleen puristemehun ja irtotavarana olevan viinin määriä. Näiden määrien ilmoittaminen voidaan kuitenkin korvata niiden merkitsemisellä saapumis- ja varastonkäyttöluetteloon.

| 4. | Jokaisesta 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetusta käsittelystä on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille. Sama koskee niitä tiivistetyn rypäleen puristemehun, puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun tai sakkaroosin määriä, jotka luonnollisilla henkilöillä, oikeushenkilöillä tai henkilöryhmittymillä on hallussaan ammattinsa harjoittamista varten, erityisesti tuottajilla, pullottajilla, jalostajilla ja kauppiailla, samoin kuin heidän samaan aikaan ja samassa paikassa pitämänsä tuoreiden rypäleiden, rypäleen puristemehun, käymistilassa olevan rypäleen puristemehun ja irtotavarana olevan viinin määriä. Näiden määrien ilmoittaminen voidaan kuitenkin korvata niiden merkitsemisellä saapumis- ja varastonkäyttöluetteloon. |
| --- | --- |

4.

Jokaisesta 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetusta käsittelystä on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille. Sama koskee niitä tiivistetyn rypäleen puristemehun, puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun tai sakkaroosin määriä, jotka luonnollisilla henkilöillä, oikeushenkilöillä tai henkilöryhmittymillä on hallussaan ammattinsa harjoittamista varten, erityisesti tuottajilla, pullottajilla, jalostajilla ja kauppiailla, samoin kuin heidän samaan aikaan ja samassa paikassa pitämänsä tuoreiden rypäleiden, rypäleen puristemehun, käymistilassa olevan rypäleen puristemehun ja irtotavarana olevan viinin määriä. Näiden määrien ilmoittaminen voidaan kuitenkin korvata niiden merkitsemisellä saapumis- ja varastonkäyttöluetteloon.

| 5. | Jokainen B ja C jaksossa tarkoitettu käsittely on merkittävä 103 artiklassa säädettyyn saateasiakirjaan, jonka perusteella nämä käsittelyt läpikäyneet tuotteet lasketaan liikkeeseen. |
| --- | --- |

5.

Jokainen B ja C jaksossa tarkoitettu käsittely on merkittävä 103 artiklassa säädettyyn saateasiakirjaan, jonka perusteella nämä käsittelyt läpikäyneet tuotteet lasketaan liikkeeseen.

| 5. | Jokainen B ja C jaksossa tarkoitettu käsittely on merkittävä 103 artiklassa säädettyyn saateasiakirjaan, jonka perusteella nämä käsittelyt läpikäyneet tuotteet lasketaan liikkeeseen. |
| --- | --- |

5.

Jokainen B ja C jaksossa tarkoitettu käsittely on merkittävä 103 artiklassa säädettyyn saateasiakirjaan, jonka perusteella nämä käsittelyt läpikäyneet tuotteet lasketaan liikkeeseen.

| 6. | Erityisistä ilmasto-oloista johtuvia poikkeuksia lukuun ottamatta kyseisiä käsittelyjä ei saa tehdä |
| --- | --- |

6.

Erityisistä ilmasto-oloista johtuvia poikkeuksia lukuun ottamatta kyseisiä käsittelyjä ei saa tehdä

| 6. | Erityisistä ilmasto-oloista johtuvia poikkeuksia lukuun ottamatta kyseisiä käsittelyjä ei saa tehdä |
| --- | --- |

6.

Erityisistä ilmasto-oloista johtuvia poikkeuksia lukuun ottamatta kyseisiä käsittelyjä ei saa tehdä

| a) | C-viininviljelyvyöhykkeellä 1 päivän tammikuuta jälkeen; |
| --- | --- |

a)

C-viininviljelyvyöhykkeellä 1 päivän tammikuuta jälkeen;

| a) | C-viininviljelyvyöhykkeellä 1 päivän tammikuuta jälkeen; |
| --- | --- |

a)

C-viininviljelyvyöhykkeellä 1 päivän tammikuuta jälkeen;

| b) | A- ja B-viininviljelyvyöhykkeellä 16 päivän maaliskuuta jälkeen; ja ne on tehtävä ainoastaan näitä määräaikoja välittömästi edeltävän viinisadon tuotteille. |
| --- | --- |

b)

A- ja B-viininviljelyvyöhykkeellä 16 päivän maaliskuuta jälkeen; ja ne on tehtävä ainoastaan näitä määräaikoja välittömästi edeltävän viinisadon tuotteille.

| b) | A- ja B-viininviljelyvyöhykkeellä 16 päivän maaliskuuta jälkeen; ja ne on tehtävä ainoastaan näitä määräaikoja välittömästi edeltävän viinisadon tuotteille. |
| --- | --- |

b)

A- ja B-viininviljelyvyöhykkeellä 16 päivän maaliskuuta jälkeen; ja ne on tehtävä ainoastaan näitä määräaikoja välittömästi edeltävän viinisadon tuotteille.

| 7. | Tiivistämistä jäähdyttämisen avulla sekä happamuuden lisäämistä ja vähentämistä saa kuitenkin tehdä koko vuoden ajan, sen estämättä mitä 6 kohdassa säädetään. |
| --- | --- |

7.

Tiivistämistä jäähdyttämisen avulla sekä happamuuden lisäämistä ja vähentämistä saa kuitenkin tehdä koko vuoden ajan, sen estämättä mitä 6 kohdassa säädetään.

| 7. | Tiivistämistä jäähdyttämisen avulla sekä happamuuden lisäämistä ja vähentämistä saa kuitenkin tehdä koko vuoden ajan, sen estämättä mitä 6 kohdassa säädetään. |
| --- | --- |

7.

Tiivistämistä jäähdyttämisen avulla sekä happamuuden lisäämistä ja vähentämistä saa kuitenkin tehdä koko vuoden ajan, sen estämättä mitä 6 kohdassa säädetään.

Tarkistus 347

Ehdotus asetukseksi

Liite VII a (uusi)

Komission teksti

Tarkistus

LIITE VII a

VAPAAEHTOISET VARATUT ILMAISUT

| Tuoteluokka




  (viittaus yhdistettyyn nimikkeistöön) | Vapaaehtoinen varattu ilmaisu | Säädös, jossa määritellään ilmaisu ja sen käyttöedellytykset |
| --- | --- | --- |
| siipikarjanliha




  (CN 0207, CN 0210) | ruokittu rehulla | Asetuksen (EY) N:o 543/2008 11 artikla |
| | laajaperäinen sisäkasvatus | |
| | vapaa laidun | |
| | vapaa laidun – perinteinen kasvatustapa | |
| | teurasikä | |
| | kasvatuskausi | |
| munat




  (CN 0407) | tuore | Asetuksen (EY) N:o 589/2008 12 artikla |
| | ekstra tai ekstra tuore | Asetuksen (EY) N:o 589/2008 14 artikla |
| | munivien kanojen ruokintatavan merkitseminen | Asetuksen (EY) N:o 589/2008 15 artikla |
| hunaja




  (CN 0409) | kukka- tai kasvialkuperä | Direktiivin 2001/110/EY 2 artikla |
| | seudullinen alkuperä | |
| | topografinen alkuperä | |
| | erityiset laatuvaatimukset | |
| oliiviöljy




  (CN 1509) | ensimmäinen kylmäpuristus | Asetuksen (EY) N:o 1019/2002 5 artikla |
| | kylmäerotus | |
| | happopitoisuus | |
| | pistävä | |
| | hedelmäinen: kypsä tai raaka | |
| | karvas | |
| | voimakas | |
| | keskivoimakas | |
| | kevyt | |
| | tasapainoinen | |
| | mieto öljy | |
| maito ja maitotuotteet




  (CN 04) | perinteinen voi | Asetus (EU) N:o [maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annettu asetus]. liite VI, VI osa |
| levitettävät rasvat




  (CN 0405 ja ex 2106, CN ex1517, CN ex 1517 ja ex 2106) | vähemmän rasvaa | Asetus (EU) N:o [maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annettu asetus], liite VI, VI osa |
| | kevyt | |
| | vähärasvainen | |

Tuoteluokka

(viittaus yhdistettyyn nimikkeistöön)

Vapaaehtoinen varattu ilmaisu

Säädös, jossa määritellään ilmaisu ja sen käyttöedellytykset

siipikarjanliha

(CN 0207, CN 0210)

ruokittu rehulla

Asetuksen (EY) N:o 543/2008 11 artikla

laajaperäinen sisäkasvatus

vapaa laidun

vapaa laidun – perinteinen kasvatustapa

teurasikä

kasvatuskausi

munat

(CN 0407)

tuore

Asetuksen (EY) N:o 589/2008 12 artikla

ekstra tai ekstra tuore

Asetuksen (EY) N:o 589/2008 14 artikla

munivien kanojen ruokintatavan merkitseminen

Asetuksen (EY) N:o 589/2008 15 artikla

hunaja

(CN 0409)

kukka- tai kasvialkuperä

Direktiivin 2001/110/EY 2 artikla

seudullinen alkuperä

topografinen alkuperä

erityiset laatuvaatimukset

oliiviöljy

(CN 1509)

ensimmäinen kylmäpuristus

Asetuksen (EY) N:o 1019/2002 5 artikla

kylmäerotus

happopitoisuus

pistävä

hedelmäinen: kypsä tai raaka

karvas

voimakas

keskivoimakas

kevyt

tasapainoinen

mieto öljy

maito ja maitotuotteet

(CN 04)

perinteinen voi

Asetus (EU) N:o [maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annettu asetus]. liite VI, VI osa

levitettävät rasvat

(CN 0405 ja ex 2106, CN ex1517, CN ex 1517 ja ex 2106)

vähemmän rasvaa

Asetus (EU) N:o [maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annettu asetus], liite VI, VI osa

kevyt

vähärasvainen

Tarkistus 348

Ehdotus asetukseksi

Liite VII b (uusi)

Komission teksti

Tarkistus

LIITE VII b

121 B JA 121 D ARTIKLASSA TARKOITETUT RIISIN TUONTITULLIT

| 1. | Esikuoritun riisin tuontitullit









  a) | 30 euroa tonnilta seuraavissa tapauksissa:










  i) | kun todetaan, että juuri päättyneen markkinointivuoden aikana tuodun esikuoritun riisin määrät eivät saavuta 121 b artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua vuosittaista viitemäärää vähennettynä 15 prosentilla, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

30 euroa tonnilta seuraavissa tapauksissa:

i)

kun todetaan, että juuri päättyneen markkinointivuoden aikana tuodun esikuoritun riisin määrät eivät saavuta 121 b artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua vuosittaista viitemäärää vähennettynä 15 prosentilla,

| ii) | kun todetaan, että markkinointivuoden ensimmäisten kuuden kuukauden aikana tuodun esikuoritun riisin määrät eivät saavuta 121 b artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua osittaista viitemäärää vähennettynä 15 prosentilla; |
| --- | --- |

ii)

kun todetaan, että markkinointivuoden ensimmäisten kuuden kuukauden aikana tuodun esikuoritun riisin määrät eivät saavuta 121 b artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua osittaista viitemäärää vähennettynä 15 prosentilla;

| b) | 42,5 euroa tonnilta seuraavissa tapauksissa:










  i) | kun todetaan, että juuri päättyneen markkinointivuoden aikana tuodun esikuoritun riisin määrät ylittävät 121 b artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun vuosittaisen viitemäärän vähennettynä 15 prosentilla ja että ne eivät ylitä samaa vuosittaista viitemäärää korotettuna 15 prosentilla, |
| --- | --- | --- |

b)

42,5 euroa tonnilta seuraavissa tapauksissa:

i)

kun todetaan, että juuri päättyneen markkinointivuoden aikana tuodun esikuoritun riisin määrät ylittävät 121 b artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun vuosittaisen viitemäärän vähennettynä 15 prosentilla ja että ne eivät ylitä samaa vuosittaista viitemäärää korotettuna 15 prosentilla,

| ii) | kun todetaan, että markkinointivuoden ensimmäisten kuuden kuukauden aikana tuodun esikuoritun riisin määrät ylittävät 121 b artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun osittaisen viitemäärän vähennettynä 15 prosentilla ja että ne eivät ylitä samaa osittaista viitemäärää korotettuna 15 prosentilla; |
| --- | --- |

ii)

kun todetaan, että markkinointivuoden ensimmäisten kuuden kuukauden aikana tuodun esikuoritun riisin määrät ylittävät 121 b artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun osittaisen viitemäärän vähennettynä 15 prosentilla ja että ne eivät ylitä samaa osittaista viitemäärää korotettuna 15 prosentilla;

| c) | 65 euroa tonnilta seuraavissa tapauksissa:










  i) | kun todetaan, että juuri päättyneen markkinointivuoden aikana tuodun esikuoritun riisin määrät ylittävät 121 b artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun vuosittaisen viitemäärän korotettuna 15 prosentilla, |
| --- | --- | --- |

c)

65 euroa tonnilta seuraavissa tapauksissa:

i)

kun todetaan, että juuri päättyneen markkinointivuoden aikana tuodun esikuoritun riisin määrät ylittävät 121 b artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun vuosittaisen viitemäärän korotettuna 15 prosentilla,

| ii) | kun todetaan, että markkinointivuoden ensimmäisten kuuden kuukauden aikana tuodun esikuoritun riisin määrät ylittävät 121 b artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun osittaisen viitemäärän korotettuna 15 prosentilla. |
| --- | --- |

ii)

kun todetaan, että markkinointivuoden ensimmäisten kuuden kuukauden aikana tuodun esikuoritun riisin määrät ylittävät 121 b artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun osittaisen viitemäärän korotettuna 15 prosentilla.

| 2. | Hiotun riisin tuontitullit









  a) | 175 euroa tonnilta seuraavissa tapauksissa:










  i) | kun todetaan, että juuri päättyneen markkinointivuoden aikana tuodun osittain tai kokonaan hiotun riisin määrät ylittävät 387 743 tonnia, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

175 euroa tonnilta seuraavissa tapauksissa:

i)

kun todetaan, että juuri päättyneen markkinointivuoden aikana tuodun osittain tai kokonaan hiotun riisin määrät ylittävät 387 743 tonnia,

| ii) | kun todetaan, että markkinointivuoden ensimmäisten kuuden kuukauden aikana tuodun osittain tai kokonaan hiotun riisin määrät ylittävät 182 239 tonnia; |
| --- | --- |

ii)

kun todetaan, että markkinointivuoden ensimmäisten kuuden kuukauden aikana tuodun osittain tai kokonaan hiotun riisin määrät ylittävät 182 239 tonnia;

| b) | 145 euroa tonnilta seuraavissa tapauksissa:










  i) | kun todetaan, että juuri päättyneen markkinointivuoden aikana tuodun osittain tai kokonaan hiotun riisin määrät eivät ylitä 387 743:a tonnia, |
| --- | --- | --- |

b)

145 euroa tonnilta seuraavissa tapauksissa:

i)

kun todetaan, että juuri päättyneen markkinointivuoden aikana tuodun osittain tai kokonaan hiotun riisin määrät eivät ylitä 387 743:a tonnia,

| ii) | kun todetaan, että markkinointivuoden ensimmäisten kuuden kuukauden aikana tuodun osittain tai kokonaan hiotun riisin määrät eivät ylitä 182 239:ää tonnia. |
| --- | --- |

ii)

kun todetaan, että markkinointivuoden ensimmäisten kuuden kuukauden aikana tuodun osittain tai kokonaan hiotun riisin määrät eivät ylitä 182 239:ää tonnia.

Tarkistus 349

Ehdotus asetukseksi

Liite VII c (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | LIITE VII c |
| | 121 d ARTIKLASSA TARKOITETUT BASMATI-RIISIN LAJIKKEET |
| | Basmati 217 |
| | Basmati 370 |
| | Basmati 386 |
| | Kernel (Basmati) |
| | Pusa Basmati |
| | Ranbir Basmati |
| | Super Basmati |
| | Taraori Basmati (HBC-19) |
| | Type-3 (Dehradun) |

Komission teksti

Tarkistus

LIITE VII c

121 d ARTIKLASSA TARKOITETUT BASMATI-RIISIN LAJIKKEET

Basmati 217

Basmati 370

Basmati 386

Kernel (Basmati)

Pusa Basmati

Ranbir Basmati

Super Basmati

Taraori Basmati (HBC-19)

Type-3 (Dehradun)

---

(1)  
  EUVL C ... / Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)  

  EUVL C 225, 27.7.2012.

(3)  

  EUVL L 94, 30.3.2012, s. 38.

(4)  

  EUVL L 1, 4.1.2003, s. 1. EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklasta on tullut perussopimuksen 101 ja 102 artikla 1 päivästä joulukuuta 2009 alkaen.

(5)  

  EUVL C 35, 9.2.2012, s. 1.

(6)  

  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

(7)  

  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

(8)  
  Vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.

(9)  
  [Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön omalla alueellaan teurastetuille sioille erillisen vähärasvaisen lihan 60 prosentin ja suuremman osuuden luokan, jota merkitään kirjaimella S.]

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/542 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/542

---

P7_TA(2013)0086

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuki maaseudun kehittämiseen (päätös toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta)

Euroopan parlamentin päätös 13. maaliskuuta 2013 toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta ja valtuutuksesta neuvotteluihin ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen (COM(2011)0627/3 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD) – 2013/2530(RSP))

(2016/C 036/41)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan ehdotuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan ehdotuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 70 artiklan 2 kohdan ja 70 a artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 70 artiklan 2 kohdan ja 70 a artiklan,

ottaa huomioon, että lainsäädäntöehdotuksessa esitetyt rahoituspuitteet ovat lainsäädäntövallan käyttäjän kannalta vain ohjeelliset eikä niitä voida vahvistaa, ennen kuin vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevasta asetusehdotuksesta on päästy sopimukseen;

päättää aloittaa toimielinten väliset neuvottelut seuraavan valtuutuksen perusteella:

VALTUUTUS

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 viite

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen
  42 ja 43 artiklan
  , | ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen
  42 artiklan ja 43 artiklan 2 kohdan
  , |

Komission teksti

Tarkistus

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen
  42 ja 43 artiklan
  ,

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen
  42 artiklan ja 43 artiklan 2 kohdan
  ,

Perustelu

Tarkistuksella selkiytetään sanamuotoa. Uudistuspaketin kaikissa säädöksissä olisi käytettävä samaa oikeusperustaa.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Maaseudun kehittämisohjelmien välittömän käynnistämisen ja tehokkaan toteutuksen varmistamiseksi maaseuturahaston tuen olisi perustuttava vankkaan hallintokehykseen sisältyviin ehtoihin. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi arvioitava, noudatetaanko tiettyjä ennakkoehtoja. Kunkin jäsenvaltion olisi valmisteltava joko koko alueensa käsittävä kansallinen maaseudun kehittämisohjelma tai joukko alueellisia ohjelmia. Kussakin ohjelmassa olisi täsmennettävä strategia maaseudun kehittämistä koskeviin unionin prioriteetteihin liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi ja toimenpiteiden valinta. Ohjelmatyön olisi oltava maaseudun kehittämistä koskevien unionin prioriteettien mukaista kansalliseen toimintaympäristöön mukautettuna ja täydennettävä muita unionin politiikkoja, erityisesti maatalouden markkinapolitiikkaa, koheesiopolitiikkaa ja yhteistä kalastuspolitiikkaa. Joukon alueellisia ohjelmia valinneiden jäsenvaltioiden olisi valmisteltava myös kansallinen kehys
  , jolle ei ole olemassa erillistä talousarviomäärärahaa,
  helpottaakseen alueiden välistä koordinointia, kun kyseessä ovat maanlaajuiset haasteet. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Maaseudun kehittämisohjelmien välittömän käynnistämisen ja tehokkaan toteutuksen varmistamiseksi maaseuturahaston tuen olisi perustuttava vankkaan hallintokehykseen sisältyviin ehtoihin. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi arvioitava, noudatetaanko tiettyjä ennakkoehtoja. Kunkin jäsenvaltion olisi valmisteltava joko koko alueensa käsittävä kansallinen maaseudun kehittämisohjelma tai joukko alueellisia ohjelmia. Kussakin ohjelmassa olisi täsmennettävä strategia maaseudun kehittämistä koskeviin unionin prioriteetteihin liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi ja toimenpiteiden valinta. Ohjelmatyön olisi oltava maaseudun kehittämistä koskevien unionin prioriteettien mukaista kansalliseen toimintaympäristöön mukautettuna ja täydennettävä muita unionin politiikkoja, erityisesti maatalouden markkinapolitiikkaa, koheesiopolitiikkaa ja yhteistä kalastuspolitiikkaa. Joukon alueellisia ohjelmia valinneiden jäsenvaltioiden olisi valmisteltava myös kansallinen kehys
  , jolle ei ole olemassa erillistä talousarviomäärärahaa,
  helpottaakseen alueiden välistä koordinointia, kun kyseessä ovat maanlaajuiset haasteet.

| (8) | Maaseudun kehittämisohjelmien välittömän käynnistämisen ja tehokkaan toteutuksen varmistamiseksi maaseuturahaston tuen olisi perustuttava vankkaan hallintokehykseen sisältyviin ehtoihin. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi arvioitava, noudatetaanko tiettyjä ennakkoehtoja. Kunkin jäsenvaltion olisi valmisteltava joko koko alueensa käsittävä kansallinen maaseudun kehittämisohjelma tai joukko alueellisia ohjelmia. Kussakin ohjelmassa olisi täsmennettävä strategia maaseudun kehittämistä koskeviin unionin prioriteetteihin liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi ja toimenpiteiden valinta. Ohjelmatyön olisi oltava maaseudun kehittämistä koskevien unionin prioriteettien mukaista kansalliseen toimintaympäristöön mukautettuna ja täydennettävä muita unionin politiikkoja, erityisesti maatalouden markkinapolitiikkaa, koheesiopolitiikkaa ja yhteistä kalastuspolitiikkaa. Joukon alueellisia ohjelmia valinneiden jäsenvaltioiden olisi valmisteltava myös
  kansallinen ohjelma erityisten toimenpiteiden kansallista täytäntöönpanoa varten tai
  kansallinen kehys helpottaakseen alueiden välistä koordinointia, kun kyseessä ovat maanlaajuiset haasteet. |
| --- | --- |

(8)

Maaseudun kehittämisohjelmien välittömän käynnistämisen ja tehokkaan toteutuksen varmistamiseksi maaseuturahaston tuen olisi perustuttava vankkaan hallintokehykseen sisältyviin ehtoihin. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi arvioitava, noudatetaanko tiettyjä ennakkoehtoja. Kunkin jäsenvaltion olisi valmisteltava joko koko alueensa käsittävä kansallinen maaseudun kehittämisohjelma tai joukko alueellisia ohjelmia. Kussakin ohjelmassa olisi täsmennettävä strategia maaseudun kehittämistä koskeviin unionin prioriteetteihin liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi ja toimenpiteiden valinta. Ohjelmatyön olisi oltava maaseudun kehittämistä koskevien unionin prioriteettien mukaista kansalliseen toimintaympäristöön mukautettuna ja täydennettävä muita unionin politiikkoja, erityisesti maatalouden markkinapolitiikkaa, koheesiopolitiikkaa ja yhteistä kalastuspolitiikkaa. Joukon alueellisia ohjelmia valinneiden jäsenvaltioiden olisi valmisteltava myös
  kansallinen ohjelma erityisten toimenpiteiden kansallista täytäntöönpanoa varten tai
  kansallinen kehys helpottaakseen alueiden välistä koordinointia, kun kyseessä ovat maanlaajuiset haasteet.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | On tarpeen vahvistaa ohjelmatyötä ja maaseudun kehittämisohjelmien tarkistamista koskevat tietyt säännöt. Olisi säädettävä
  kevyemmästä
  menettelystä, kun kyseessä ovat tarkistukset, jotka eivät vaikuta ohjelmien strategiaan tai niitä koskeviin unionin rahoitusosuuksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

On tarpeen vahvistaa ohjelmatyötä ja maaseudun kehittämisohjelmien tarkistamista koskevat tietyt säännöt. Olisi säädettävä
  kevyemmästä
  menettelystä, kun kyseessä ovat tarkistukset, jotka eivät vaikuta ohjelmien strategiaan tai niitä koskeviin unionin rahoitusosuuksiin.

| (12) | On tarpeen vahvistaa ohjelmatyötä ja maaseudun kehittämisohjelmien tarkistamista koskevat tietyt säännöt. Olisi säädettävä
  yksinkertaistetusta
  menettelystä, kun kyseessä ovat tarkistukset, jotka eivät vaikuta ohjelmien strategiaan tai niitä koskeviin unionin rahoitusosuuksiin. |
| --- | --- |

(12)

On tarpeen vahvistaa ohjelmatyötä ja maaseudun kehittämisohjelmien tarkistamista koskevat tietyt säännöt. Olisi säädettävä
  yksinkertaistetusta
  menettelystä, kun kyseessä ovat tarkistukset, jotka eivät vaikuta ohjelmien strategiaan tai niitä koskeviin unionin rahoitusosuuksiin.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Jotta varmistetaan ohjelmia muutettaessa noudatettavan menettelyn oikeusvarmuus ja selkeys, komissiolle olisi siirrettävä valta antaa perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat perusteita
  , joiden mukaisesti ohjelmien määrällisiin tavoitteisiin ehdotettuja muutoksia on pidettävä suurina muutoksina, jolloin ohjelmaan tehtävät muutokset on hyväksyttävä tämän asetuksen 91 artiklan mukaisella täytäntöönpanosäädöksellä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Jotta varmistetaan ohjelmia muutettaessa noudatettavan menettelyn oikeusvarmuus ja selkeys, komissiolle olisi siirrettävä valta antaa perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat perusteita
  , joiden mukaisesti ohjelmien määrällisiin tavoitteisiin ehdotettuja muutoksia on pidettävä suurina muutoksina, jolloin ohjelmaan tehtävät muutokset on hyväksyttävä tämän asetuksen 91 artiklan mukaisella täytäntöönpanosäädöksellä
  .

| (13) | Jotta varmistetaan ohjelmia muutettaessa noudatettavan menettelyn oikeusvarmuus ja selkeys, komissiolle olisi siirrettävä valta antaa perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat
  määrällisiin tavoitteisiin tehtäviä huomattavia tarkistuksia määriteltäessä sovellettavia
  perusteita. |
| --- | --- |

(13)

Jotta varmistetaan ohjelmia muutettaessa noudatettavan menettelyn oikeusvarmuus ja selkeys, komissiolle olisi siirrettävä valta antaa perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat
  määrällisiin tavoitteisiin tehtäviä huomattavia tarkistuksia määriteltäessä sovellettavia
  perusteita.

Perustelu

Ohjelmiin tehtävät muutokset eivät ole puhtaasti teknisiä päätöksiä.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Maatalouden neuvontapalveluilla autetaan viljelijöitä, metsänomistajia ja maaseutualueiden pk-yrityksiä parantamaan tilan tai liikeyrityksen kestävää hallintoa ja kokonaistehokkuutta. Sen vuoksi olisi kannustettava niin tällaisten palvelujen perustamista kuin viljelijöiden, metsänomistajien ja pk-yritysten turvautumista neuvontaan. Tarjolla olevan neuvonnan laadun ja tehokkuuden parantamiseksi olisi säädettävä neuvojien vähimmäispätevyydestä ja säännöllisestä koulutuksesta. Maatalouden neuvontapalvelujen, joista säädetään [...] annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o HR/2012, pitäisi auttaa viljelijöitä arvioimaan maatalousyrityksensä toimintaa ja määrittelemään tarvittavat parannukset suhteessa lakisääteisiin hoitovaatimuksiin, hyvään maatalous- ja ympäristökuntoon, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o DP/2012 vahvistettuihin ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisiin maatalouskäytäntöihin, sekä asetuksen (EU) N:o HR/2012 liitteessä I säädettyihin vaatimuksiin tai toimiin, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen, luonnon monimuotoisuuteen, vesien ja maaperän suojeluun, eläin- ja kasvitaudeista ilmoittamiseen ja innovaatioihin. Neuvonnan olisi tarvittaessa katettava työturvallisuusvaatimukset. Neuvonta voi myös kattaa tilan tai yrityksen taloudelliseen tilanteeseen, maataloustuotantoon ja ympäristötehokkuuteen liittyviä seikkoja. Tilanhoito- tai lomituspalvelujen pitäisi auttaa viljelijöitä parantamaan ja helpottamaan tilan hoitoa. |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Maatalouden neuvontapalveluilla autetaan viljelijöitä, metsänomistajia ja maaseutualueiden pk-yrityksiä parantamaan tilan tai liikeyrityksen kestävää hallintoa ja kokonaistehokkuutta. Sen vuoksi olisi kannustettava niin tällaisten palvelujen perustamista kuin viljelijöiden, metsänomistajien ja pk-yritysten turvautumista neuvontaan. Tarjolla olevan neuvonnan laadun ja tehokkuuden parantamiseksi olisi säädettävä neuvojien vähimmäispätevyydestä ja säännöllisestä koulutuksesta. Maatalouden neuvontapalvelujen, joista säädetään [...] annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o HR/2012, pitäisi auttaa viljelijöitä arvioimaan maatalousyrityksensä toimintaa ja määrittelemään tarvittavat parannukset suhteessa lakisääteisiin hoitovaatimuksiin, hyvään maatalous- ja ympäristökuntoon, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o DP/2012 vahvistettuihin ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisiin maatalouskäytäntöihin, sekä asetuksen (EU) N:o HR/2012 liitteessä I säädettyihin vaatimuksiin tai toimiin, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen, luonnon monimuotoisuuteen, vesien ja maaperän suojeluun, eläin- ja kasvitaudeista ilmoittamiseen ja innovaatioihin. Neuvonnan olisi tarvittaessa katettava työturvallisuusvaatimukset. Neuvonta voi myös kattaa tilan tai yrityksen taloudelliseen tilanteeseen, maataloustuotantoon ja ympäristötehokkuuteen liittyviä seikkoja. Tilanhoito- tai lomituspalvelujen pitäisi auttaa viljelijöitä parantamaan ja helpottamaan tilan hoitoa.

| (16) | Maatalouden neuvontapalveluilla autetaan viljelijöitä, metsänomistajia ja maaseutualueiden pk-yrityksiä parantamaan tilan tai liikeyrityksen kestävää hallintoa ja kokonaistehokkuutta. Sen vuoksi olisi kannustettava niin tällaisten palvelujen perustamista kuin viljelijöiden, metsänomistajien ja pk-yritysten turvautumista neuvontaan. Tarjolla olevan neuvonnan laadun ja tehokkuuden parantamiseksi olisi säädettävä neuvojien vähimmäispätevyydestä ja säännöllisestä koulutuksesta. Maatalouden neuvontapalvelujen, joista säädetään [...] annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o .../2013 [HR], pitäisi auttaa viljelijöitä arvioimaan maatalousyrityksensä toimintaa ja määrittelemään tarvittavat parannukset suhteessa niihin lakisääteisiin hoitovaatimuksiin, hyvän maatalous- ja ympäristökunnon osatekijöihin ja ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisiin maatalouskäytäntöihin, jotka on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o .../2013 [DP], sekä asetuksen (EU) N:o .../2013 [HR] liitteessä I säädettyihin vaatimuksiin tai toimiin, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen, biologiseen monimuotoisuuteen, vesien suojeluun, eläintaudeista ilmoittamiseen ja innovaatioihin. Neuvonnan olisi tarvittaessa katettava työturvallisuusvaatimukset
  tai maatilojen turvallisuusvaatimukset
  . Neuvonta voi myös kattaa
  nuorten viljelijöiden aloitustukeen, tilojen taloudellisen toiminnan kestävään kehitykseen, paikalliseen jalostukseen ja kaupan pitämiseen,
  tilan tai yrityksen taloudelliseen tilanteeseen, maataloustuotantoon ja ympäristötehokkuuteen liittyviä seikkoja. Tilanhoito- tai lomituspalvelujen pitäisi auttaa viljelijöitä parantamaan ja helpottamaan tilan hoitoa. |
| --- | --- |

(16)

Maatalouden neuvontapalveluilla autetaan viljelijöitä, metsänomistajia ja maaseutualueiden pk-yrityksiä parantamaan tilan tai liikeyrityksen kestävää hallintoa ja kokonaistehokkuutta. Sen vuoksi olisi kannustettava niin tällaisten palvelujen perustamista kuin viljelijöiden, metsänomistajien ja pk-yritysten turvautumista neuvontaan. Tarjolla olevan neuvonnan laadun ja tehokkuuden parantamiseksi olisi säädettävä neuvojien vähimmäispätevyydestä ja säännöllisestä koulutuksesta. Maatalouden neuvontapalvelujen, joista säädetään [...] annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o .../2013 [HR], pitäisi auttaa viljelijöitä arvioimaan maatalousyrityksensä toimintaa ja määrittelemään tarvittavat parannukset suhteessa niihin lakisääteisiin hoitovaatimuksiin, hyvän maatalous- ja ympäristökunnon osatekijöihin ja ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisiin maatalouskäytäntöihin, jotka on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o .../2013 [DP], sekä asetuksen (EU) N:o .../2013 [HR] liitteessä I säädettyihin vaatimuksiin tai toimiin, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen, biologiseen monimuotoisuuteen, vesien suojeluun, eläintaudeista ilmoittamiseen ja innovaatioihin. Neuvonnan olisi tarvittaessa katettava työturvallisuusvaatimukset
  tai maatilojen turvallisuusvaatimukset
  . Neuvonta voi myös kattaa
  nuorten viljelijöiden aloitustukeen, tilojen taloudellisen toiminnan kestävään kehitykseen, paikalliseen jalostukseen ja kaupan pitämiseen,
  tilan tai yrityksen taloudelliseen tilanteeseen, maataloustuotantoon ja ympäristötehokkuuteen liittyviä seikkoja. Tilanhoito- tai lomituspalvelujen pitäisi auttaa viljelijöitä parantamaan ja helpottamaan tilan hoitoa.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Jotta parannettaisiin maatilojen ja maaseudun yritysten taloudellista tilannetta ja ympäristötehokkuutta, tehostettaisiin maataloustuotteiden kaupan pitämisen sektorin ja jalostussektorin toimintaa, saataisiin aikaan maatalouden kehittämisen edellyttämä infrastruktuuri ja tuettaisiin ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia tuottamattomia investointeja, tukea olisi myönnettävä näiden tavoitteiden saavuttamista edistäville fyysisille investoinneille. Ohjelmakaudella 2007–2013 eri toiminta-aloilla toteutettiin monenlaisia toimenpiteitä. Yksinkertaisuuden vuoksi ja jotta tuensaajat pystyisivät suunnittelemaan ja toteuttamaan yhdennettyjä hankkeita, joilla on suurempi lisäarvo, yhden toimenpiteen olisi katettava kaikenlaiset fyysiset investoinnit.
  Tuen kohdentamisen parantamiseksi jäsenvaltioiden olisi määriteltävä SWOT-analyysin (vahvuudet, heikkoudet, mahdollisuudet ja uhat) tulosten perusteella raja, jota sovelletaan maatiloihin, jotka voivat saada investointitukea niiden elinkelpoisuuden tukemiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Jotta parannettaisiin maatilojen ja maaseudun yritysten taloudellista tilannetta ja ympäristötehokkuutta, tehostettaisiin maataloustuotteiden kaupan pitämisen sektorin ja jalostussektorin toimintaa, saataisiin aikaan maatalouden kehittämisen edellyttämä infrastruktuuri ja tuettaisiin ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia tuottamattomia investointeja, tukea olisi myönnettävä näiden tavoitteiden saavuttamista edistäville fyysisille investoinneille. Ohjelmakaudella 2007–2013 eri toiminta-aloilla toteutettiin monenlaisia toimenpiteitä. Yksinkertaisuuden vuoksi ja jotta tuensaajat pystyisivät suunnittelemaan ja toteuttamaan yhdennettyjä hankkeita, joilla on suurempi lisäarvo, yhden toimenpiteen olisi katettava kaikenlaiset fyysiset investoinnit.
  Tuen kohdentamisen parantamiseksi jäsenvaltioiden olisi määriteltävä SWOT-analyysin (vahvuudet, heikkoudet, mahdollisuudet ja uhat) tulosten perusteella raja, jota sovelletaan maatiloihin, jotka voivat saada investointitukea niiden elinkelpoisuuden tukemiseksi.

| (19) | Jotta parannettaisiin maatilojen ja maaseudun yritysten taloudellista tilannetta ja ympäristötehokkuutta, tehostettaisiin maataloustuotteiden kaupan pitämisen sektorin ja jalostussektorin toimintaa, saataisiin aikaan maatalouden kehittämisen edellyttämä infrastruktuuri ja tuettaisiin ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia tuottamattomia investointeja, tukea olisi myönnettävä näiden tavoitteiden saavuttamista edistäville fyysisille investoinneille. Ohjelmakaudella 2007–2013 eri toiminta-aloilla toteutettiin monenlaisia toimenpiteitä. Yksinkertaisuuden vuoksi ja jotta tuensaajat pystyisivät suunnittelemaan ja toteuttamaan yhdennettyjä hankkeita, joilla on suurempi lisäarvo, yhden toimenpiteen olisi katettava kaikenlaiset fyysiset investoinnit. |
| --- | --- |

(19)

Jotta parannettaisiin maatilojen ja maaseudun yritysten taloudellista tilannetta ja ympäristötehokkuutta, tehostettaisiin maataloustuotteiden kaupan pitämisen sektorin ja jalostussektorin toimintaa, saataisiin aikaan maatalouden kehittämisen edellyttämä infrastruktuuri ja tuettaisiin ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia tuottamattomia investointeja, tukea olisi myönnettävä näiden tavoitteiden saavuttamista edistäville fyysisille investoinneille. Ohjelmakaudella 2007–2013 eri toiminta-aloilla toteutettiin monenlaisia toimenpiteitä. Yksinkertaisuuden vuoksi ja jotta tuensaajat pystyisivät suunnittelemaan ja toteuttamaan yhdennettyjä hankkeita, joilla on suurempi lisäarvo, yhden toimenpiteen olisi katettava kaikenlaiset fyysiset investoinnit.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Maaseutualueiden kehittäminen ja kilpailukyky edellyttää uuden taloudellisen toiminnan perustamista ja kehittämistä uusien tilojen, uusien liikeyritysten tai maatalouden ulkopuoliseen toimintaan tehtävien uusien investointien muodossa. Tila- ja yritystoiminnan kehittämistä koskevalla toimenpiteellä olisi helpotettava nuorten viljelijöiden toiminnan aloittamista ja tilojen rakenteellista mukauttamista toiminnan aloittamisen jälkeen, taloudellisen toiminnan
  laajentamista
  maatalouden ulkopuolelle sekä maatalouden ulkopuolella toimivien pk-yritysten
  perustamista
  ja
  kehittämistä
  maaseutualueilla. Olisi myös kannustettava taloudellisesti elinkelpoisiksi arvioitujen
  pientilojen
  kehittämistä. Tämän toimenpiteen mukaisesti tuetun uuden taloudellisen toiminnan elinkelpoisuuden varmistamiseksi tuen edellytykseksi olisi asetettava liiketoimintasuunnitelman esittäminen. Yrityksen perustamistuen olisi katettava vain yrityksen alkuvaiheet eikä se saisi muuttua toimintatueksi. Sen vuoksi tuki olisi myönnettävä enintään viiden vuoden ajaksi, kun jäsenvaltio haluaa maksaa tuen erinä. Lisäksi maataloussektorin rakenneuudistuksen kannustamiseksi olisi maksettava
  vuotuista
  tukea viljelijöille, jotka
  osallistuvat asetuksen (EU) N:o DP/2012 V osastossa säädettyyn pienviljelijäjärjestelmään ja jotka
  sitoutuvat siirtämään koko tilansa ja vastaavat tukioikeudet toiselle viljelijälle
  , joka ei osallistu mainittuun järjestelmään
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Maaseutualueiden kehittäminen ja kilpailukyky edellyttää uuden taloudellisen toiminnan perustamista ja kehittämistä uusien tilojen, uusien liikeyritysten tai maatalouden ulkopuoliseen toimintaan tehtävien uusien investointien muodossa. Tila- ja yritystoiminnan kehittämistä koskevalla toimenpiteellä olisi helpotettava nuorten viljelijöiden toiminnan aloittamista ja tilojen rakenteellista mukauttamista toiminnan aloittamisen jälkeen, taloudellisen toiminnan
  laajentamista
  maatalouden ulkopuolelle sekä maatalouden ulkopuolella toimivien pk-yritysten
  perustamista
  ja
  kehittämistä
  maaseutualueilla. Olisi myös kannustettava taloudellisesti elinkelpoisiksi arvioitujen
  pientilojen
  kehittämistä. Tämän toimenpiteen mukaisesti tuetun uuden taloudellisen toiminnan elinkelpoisuuden varmistamiseksi tuen edellytykseksi olisi asetettava liiketoimintasuunnitelman esittäminen. Yrityksen perustamistuen olisi katettava vain yrityksen alkuvaiheet eikä se saisi muuttua toimintatueksi. Sen vuoksi tuki olisi myönnettävä enintään viiden vuoden ajaksi, kun jäsenvaltio haluaa maksaa tuen erinä. Lisäksi maataloussektorin rakenneuudistuksen kannustamiseksi olisi maksettava
  vuotuista
  tukea viljelijöille, jotka
  osallistuvat asetuksen (EU) N:o DP/2012 V osastossa säädettyyn pienviljelijäjärjestelmään ja jotka
  sitoutuvat siirtämään koko tilansa ja vastaavat tukioikeudet toiselle viljelijälle
  , joka ei osallistu mainittuun järjestelmään
  .

| (21) | Maaseutualueiden kehittäminen ja kilpailukyky edellyttää uuden taloudellisen toiminnan perustamista ja kehittämistä uusien tilojen,
  uusien tuotantosuuntien, uusien maa- ja metsätalousalan yritysten,
  uusien liikeyritysten tai maatalouden ulkopuoliseen toimintaan tehtävien uusien investointien
  ja sosiaaliseen maatalouteen ja matkailutoimintaan tehtävien uusien investointien
  muodossa. Tila- ja yritystoiminnan kehittämistä koskevalla toimenpiteellä olisi helpotettava nuorten viljelijöiden toiminnan aloittamista ja tilojen rakenteellista mukauttamista toiminnan aloittamisen jälkeen
  sekä edistettävä naisten yrittäjyyttä, mukaan lukien
  taloudellisen toiminnan
  laajentaminen
  maatalouden ulkopuolelle sekä maatalouden ulkopuolella toimivien pk-yritysten
  perustaminen
  ja
  kehittäminen
  maaseutualueilla. Olisi myös kannustettava taloudellisesti elinkelpoisiksi arvioitujen
  maa- ja metsätalouden alalla toimivien pienyritysten
  kehittämistä. Tämän toimenpiteen mukaisesti tuetun uuden taloudellisen toiminnan elinkelpoisuuden varmistamiseksi tuen edellytykseksi olisi asetettava liiketoimintasuunnitelman esittäminen. Yrityksen perustamistuen olisi katettava vain yrityksen alkuvaiheet eikä se saisi muuttua toimintatueksi. Sen vuoksi tuki olisi myönnettävä enintään viiden vuoden ajaksi, kun jäsenvaltio haluaa maksaa tuen erinä. Lisäksi maataloussektorin rakenneuudistuksen kannustamiseksi olisi maksettava tukea viljelijöille, jotka sitoutuvat siirtämään koko tilansa ja vastaavat tukioikeudet toiselle viljelijälle.
  Toimenpiteen houkuttelevuuden lisäämiseksi tällaisen tuen olisi oltava kertaluonteinen. |
| --- | --- |

(21)

Maaseutualueiden kehittäminen ja kilpailukyky edellyttää uuden taloudellisen toiminnan perustamista ja kehittämistä uusien tilojen,
  uusien tuotantosuuntien, uusien maa- ja metsätalousalan yritysten,
  uusien liikeyritysten tai maatalouden ulkopuoliseen toimintaan tehtävien uusien investointien
  ja sosiaaliseen maatalouteen ja matkailutoimintaan tehtävien uusien investointien
  muodossa. Tila- ja yritystoiminnan kehittämistä koskevalla toimenpiteellä olisi helpotettava nuorten viljelijöiden toiminnan aloittamista ja tilojen rakenteellista mukauttamista toiminnan aloittamisen jälkeen
  sekä edistettävä naisten yrittäjyyttä, mukaan lukien
  taloudellisen toiminnan
  laajentaminen
  maatalouden ulkopuolelle sekä maatalouden ulkopuolella toimivien pk-yritysten
  perustaminen
  ja
  kehittäminen
  maaseutualueilla. Olisi myös kannustettava taloudellisesti elinkelpoisiksi arvioitujen
  maa- ja metsätalouden alalla toimivien pienyritysten
  kehittämistä. Tämän toimenpiteen mukaisesti tuetun uuden taloudellisen toiminnan elinkelpoisuuden varmistamiseksi tuen edellytykseksi olisi asetettava liiketoimintasuunnitelman esittäminen. Yrityksen perustamistuen olisi katettava vain yrityksen alkuvaiheet eikä se saisi muuttua toimintatueksi. Sen vuoksi tuki olisi myönnettävä enintään viiden vuoden ajaksi, kun jäsenvaltio haluaa maksaa tuen erinä. Lisäksi maataloussektorin rakenneuudistuksen kannustamiseksi olisi maksettava tukea viljelijöille, jotka sitoutuvat siirtämään koko tilansa ja vastaavat tukioikeudet toiselle viljelijälle.
  Toimenpiteen houkuttelevuuden lisäämiseksi tällaisen tuen olisi oltava kertaluonteinen.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | Pk-yritykset muodostavat maaseudun elinkeinoelämän selkärangan EU:ssa. Tilatoiminnan ja maatalouden ulkopuolisen yritystoiminnan kehittämisellä olisi pyrittävä edistämään työllisyyttä ja perustamaan laadukkaita työpaikkoja maaseutualueille, säilyttämään jo olemassa olevia työpaikkoja, vähentämään työllisyyden kausivaihteluita, kehittämään muita sektoreita maatalouden sekä maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden jalostuksen ulkopuolella ja parantamaan samalla liiketoiminnan yhdentymistä ja paikallisia sektorien välisiä yhteyksiä. Olisi kannustettava hankkeita, joissa yhdistetään samanaikaisesti maatalous, maaseutumatkailu kannustamalla kestävää ja vastuullista matkailua maaseutualueilla sekä kulttuuri- ja luonnonperintö, ja uusiutuvaan energiaan tehtäviä investointeja. |

Komission teksti

Tarkistus

(22)

Pk-yritykset muodostavat maaseudun elinkeinoelämän selkärangan EU:ssa. Tilatoiminnan ja maatalouden ulkopuolisen yritystoiminnan kehittämisellä olisi pyrittävä edistämään työllisyyttä ja perustamaan laadukkaita työpaikkoja maaseutualueille, säilyttämään jo olemassa olevia työpaikkoja, vähentämään työllisyyden kausivaihteluita, kehittämään muita sektoreita maatalouden sekä maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden jalostuksen ulkopuolella ja parantamaan samalla liiketoiminnan yhdentymistä ja paikallisia sektorien välisiä yhteyksiä. Olisi kannustettava hankkeita, joissa yhdistetään samanaikaisesti maatalous, maaseutumatkailu kannustamalla kestävää ja vastuullista matkailua maaseutualueilla sekä kulttuuri- ja luonnonperintö, ja uusiutuvaan energiaan tehtäviä investointeja.

| (22) | Pk-yritykset muodostavat maaseudun
  kestävän
  elinkeinoelämän selkärangan EU:ssa. Tilatoiminnan ja maatalouden ulkopuolisen yritystoiminnan kehittämisellä olisi pyrittävä edistämään työllisyyttä ja perustamaan laadukkaita työpaikkoja maaseutualueille
  ja erityisesti nuorille sekä
  säilyttämään jo olemassa olevia työpaikkoja, vähentämään työllisyyden kausivaihteluita, kehittämään muita sektoreita maatalouden sekä maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden jalostuksen ulkopuolella ja parantamaan samalla liiketoiminnan yhdentymistä ja paikallisia sektorien välisiä yhteyksiä
  kestävän aluekehityksen mukaisesti
  . Olisi kannustettava hankkeita, joissa yhdistetään samanaikaisesti maatalous, maaseutumatkailu kannustamalla kestävää ja vastuullista matkailua maaseutualueilla sekä kulttuuri- ja luonnonperintö, ja uusiutuvaan energiaan tehtäviä investointeja.
  Maaseutualueiden kestävää kehitystä olisi vahvistettava edistämällä kaupunkien ja maaseudun välisiä yhteyksiä ja alueiden välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

(22)

Pk-yritykset muodostavat maaseudun
  kestävän
  elinkeinoelämän selkärangan EU:ssa. Tilatoiminnan ja maatalouden ulkopuolisen yritystoiminnan kehittämisellä olisi pyrittävä edistämään työllisyyttä ja perustamaan laadukkaita työpaikkoja maaseutualueille
  ja erityisesti nuorille sekä
  säilyttämään jo olemassa olevia työpaikkoja, vähentämään työllisyyden kausivaihteluita, kehittämään muita sektoreita maatalouden sekä maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden jalostuksen ulkopuolella ja parantamaan samalla liiketoiminnan yhdentymistä ja paikallisia sektorien välisiä yhteyksiä
  kestävän aluekehityksen mukaisesti
  . Olisi kannustettava hankkeita, joissa yhdistetään samanaikaisesti maatalous, maaseutumatkailu kannustamalla kestävää ja vastuullista matkailua maaseutualueilla sekä kulttuuri- ja luonnonperintö, ja uusiutuvaan energiaan tehtäviä investointeja.
  Maaseutualueiden kestävää kehitystä olisi vahvistettava edistämällä kaupunkien ja maaseudun välisiä yhteyksiä ja alueiden välistä yhteistyötä.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (27) | Tuottajaryhmät auttavat viljelijöitä kohtaamaan yhdessä kiristyneen kilpailun ja tuotantoketjun loppupään markkinoiden keskittymisen aiheuttamat haasteet, kun kyseessä on heidän tuotantonsa kaupan pitäminen, myös paikallisilla markkinoilla. Sen vuoksi olisi kannustettava tuottajaryhmien perustamista. Rajallisten rahavarojen käytön optimoimiseksi tukea olisi myönnettävä vain tuottajaryhmille, jotka vastaavat pk-yritysten määritelmää. Sen varmistamiseksi, että tuottajaryhmästä tulee elinkelpoinen yksikkö, jäsenvaltio voi hyväksyä vain tuottajaryhmät, jotka ovat toimittaneet liiketoimintasuunnitelman. Jotta vältettäisiin toimintatuen myöntäminen ja säilytettäisiin tuen kannustava vaikutus, tuen enimmäiskesto oli rajoitettava viiteen vuoteen. |

Komission teksti

Tarkistus

(27)

Tuottajaryhmät auttavat viljelijöitä kohtaamaan yhdessä kiristyneen kilpailun ja tuotantoketjun loppupään markkinoiden keskittymisen aiheuttamat haasteet, kun kyseessä on heidän tuotantonsa kaupan pitäminen, myös paikallisilla markkinoilla. Sen vuoksi olisi kannustettava tuottajaryhmien perustamista. Rajallisten rahavarojen käytön optimoimiseksi tukea olisi myönnettävä vain tuottajaryhmille, jotka vastaavat pk-yritysten määritelmää. Sen varmistamiseksi, että tuottajaryhmästä tulee elinkelpoinen yksikkö, jäsenvaltio voi hyväksyä vain tuottajaryhmät, jotka ovat toimittaneet liiketoimintasuunnitelman. Jotta vältettäisiin toimintatuen myöntäminen ja säilytettäisiin tuen kannustava vaikutus, tuen enimmäiskesto oli rajoitettava viiteen vuoteen.

| (27) | Tuottajaryhmät
  ja -organisaatiot
  auttavat viljelijöitä kohtaamaan yhdessä kiristyneen kilpailun ja tuotantoketjun loppupään markkinoiden keskittymisen aiheuttamat haasteet, kun kyseessä on heidän tuotantonsa kaupan pitäminen, myös paikallisilla markkinoilla. Sen vuoksi olisi kannustettava tuottajaryhmien perustamista
  ja kehittämistä
  . Rajallisten rahavarojen käytön optimoimiseksi tukea olisi myönnettävä vain tuottajaryhmille, jotka vastaavat pk-yritysten määritelmää. Sen varmistamiseksi, että tuottajaryhmästä tulee elinkelpoinen yksikkö, jäsenvaltio voi hyväksyä vain tuottajaryhmät, jotka ovat toimittaneet liiketoimintasuunnitelman. Jotta vältettäisiin toimintatuen myöntäminen ja säilytettäisiin tuen kannustava vaikutus, tuen enimmäiskesto oli rajoitettava viiteen vuoteen. |
| --- | --- |

(27)

Tuottajaryhmät
  ja -organisaatiot
  auttavat viljelijöitä kohtaamaan yhdessä kiristyneen kilpailun ja tuotantoketjun loppupään markkinoiden keskittymisen aiheuttamat haasteet, kun kyseessä on heidän tuotantonsa kaupan pitäminen, myös paikallisilla markkinoilla. Sen vuoksi olisi kannustettava tuottajaryhmien perustamista
  ja kehittämistä
  . Rajallisten rahavarojen käytön optimoimiseksi tukea olisi myönnettävä vain tuottajaryhmille, jotka vastaavat pk-yritysten määritelmää. Sen varmistamiseksi, että tuottajaryhmästä tulee elinkelpoinen yksikkö, jäsenvaltio voi hyväksyä vain tuottajaryhmät, jotka ovat toimittaneet liiketoimintasuunnitelman. Jotta vältettäisiin toimintatuen myöntäminen ja säilytettäisiin tuen kannustava vaikutus, tuen enimmäiskesto oli rajoitettava viiteen vuoteen.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (28) | Maatalouden ympäristö- ja ilmastotuilla olisi jatkossakin oltava merkittävä asema maaseutualueiden kestävän kehityksen tukemisessa ja ympäristöpalvelujen lisääntyneeseen kysyntään vastaamisessa. Niillä olisi
  tämän lisäksi
  kannustettava viljelijöitä
  ja muita maankäyttäjiä
  palvelemaan koko yhteiskuntaa ja siksi ottamaan käyttöön tai soveltamaan edelleen maatalouskäytäntöjä, jotka edistävät ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista ja joissa otetaan huomioon ympäristön, maiseman ja sen ominaispiirteiden, luonnonvarojen, maaperän ja geneettisen monimuotoisuuden suojelu ja parantaminen. Tässä yhteydessä erityistä huomiota olisi kiinnitettävä maatalouden geenivarojen säilyttämiseen ja luonnonarvoltaan merkittävien maatalousjärjestelmien lisätarpeisiin. Tukien olisi katettava tehdyistä sitoumuksista aiheutuneet lisäkustannukset ja tulonmenetykset
  , ja ne saisivat kattaa saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti vain sitoumukset, jotka ylittävät asiaa koskevat pakolliset toimenpide- ja hoitovaatimukset
  . Monissa tilanteissa viljelijäryhmän yhdessä tekemistä sitoumuksista saatava synergia moninkertaistaa ympäristö- ja ilmastohyödyn. Yhteisistä toimista aiheutuu kuitenkin ylimääräisiä transaktiokustannuksia, jotka olisi korvattava asianmukaisesti. Sen varmistamiseksi, että viljelijät
  ja muut maankäyttäjät
  pystyvät toteuttamaan tekemänsä sitoumukset moitteettomasti, jäsenvaltioiden olisi pyrittävä tarjoamaan niille tarvittava pätevyys ja tietämys. Jäsenvaltioiden olisi säilytettävä tuki samalla tasolla kuin ohjelmakaudella 2007–2013
  ja käytettävä
  vähintään 25 prosenttia kutakin maaseudun kehittämisohjelmaa koskevasta maaseuturahaston kokonaisrahoituksesta ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen sekä maankäyttöön maatalouden ympäristö- ja ilmastotukien, luonnonmukaisen maatalouden
  ja alueille, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita, maksettavien
  tukien yhteydessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(28)

Maatalouden ympäristö- ja ilmastotuilla olisi jatkossakin oltava merkittävä asema maaseutualueiden kestävän kehityksen tukemisessa ja ympäristöpalvelujen lisääntyneeseen kysyntään vastaamisessa. Niillä olisi
  tämän lisäksi
  kannustettava viljelijöitä
  ja muita maankäyttäjiä
  palvelemaan koko yhteiskuntaa ja siksi ottamaan käyttöön tai soveltamaan edelleen maatalouskäytäntöjä, jotka edistävät ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista ja joissa otetaan huomioon ympäristön, maiseman ja sen ominaispiirteiden, luonnonvarojen, maaperän ja geneettisen monimuotoisuuden suojelu ja parantaminen. Tässä yhteydessä erityistä huomiota olisi kiinnitettävä maatalouden geenivarojen säilyttämiseen ja luonnonarvoltaan merkittävien maatalousjärjestelmien lisätarpeisiin. Tukien olisi katettava tehdyistä sitoumuksista aiheutuneet lisäkustannukset ja tulonmenetykset
  , ja ne saisivat kattaa saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti vain sitoumukset, jotka ylittävät asiaa koskevat pakolliset toimenpide- ja hoitovaatimukset
  . Monissa tilanteissa viljelijäryhmän yhdessä tekemistä sitoumuksista saatava synergia moninkertaistaa ympäristö- ja ilmastohyödyn. Yhteisistä toimista aiheutuu kuitenkin ylimääräisiä transaktiokustannuksia, jotka olisi korvattava asianmukaisesti. Sen varmistamiseksi, että viljelijät
  ja muut maankäyttäjät
  pystyvät toteuttamaan tekemänsä sitoumukset moitteettomasti, jäsenvaltioiden olisi pyrittävä tarjoamaan niille tarvittava pätevyys ja tietämys. Jäsenvaltioiden olisi säilytettävä tuki samalla tasolla kuin ohjelmakaudella 2007–2013
  ja käytettävä
  vähintään 25 prosenttia kutakin maaseudun kehittämisohjelmaa koskevasta maaseuturahaston kokonaisrahoituksesta ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen sekä maankäyttöön maatalouden ympäristö- ja ilmastotukien, luonnonmukaisen maatalouden
  ja alueille, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita, maksettavien
  tukien yhteydessä.

| (28) | Maatalouden ympäristö- ja ilmastotuilla olisi jatkossakin oltava merkittävä asema maaseutualueiden kestävän kehityksen tukemisessa ja ympäristöpalvelujen lisääntyneeseen kysyntään vastaamisessa. Niillä olisi
  ensisijaisesti
  kannustettava viljelijöitä palvelemaan koko yhteiskuntaa ja siksi ottamaan käyttöön tai soveltamaan edelleen maatalouskäytäntöjä, jotka edistävät ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista ja joissa otetaan huomioon ympäristön, maiseman ja sen ominaispiirteiden, luonnonvarojen, maaperän ja geneettisen monimuotoisuuden suojelu ja parantaminen. Tässä yhteydessä erityistä huomiota olisi kiinnitettävä maatalouden geenivarojen säilyttämiseen ja luonnonarvoltaan merkittävien maatalousjärjestelmien lisätarpeisiin. Tukien olisi katettava tehdyistä sitoumuksista aiheutuneet lisäkustannukset ja tulonmenetykset.
  Hyväksyttyjen maatalousalan ympäristötoimenpiteiden tehokkuus olisi kyettävä ottamaan suorien tukien yhteydessä huomioon ympäristöystävällisemmäksi muuttamista koskevissa sitoumuksissa.
  Monissa tilanteissa viljelijäryhmän yhdessä tekemistä sitoumuksista saatava synergia moninkertaistaa ympäristö- ja ilmastohyödyn. Yhteisistä toimista aiheutuu kuitenkin ylimääräisiä transaktiokustannuksia, jotka olisi korvattava asianmukaisesti. Sen varmistamiseksi, että viljelijät pystyvät toteuttamaan tekemänsä sitoumukset moitteettomasti, jäsenvaltioiden olisi pyrittävä tarjoamaan niille tarvittava pätevyys ja tietämys. Jäsenvaltioiden olisi säilytettävä tuki samalla tasolla kuin ohjelmakaudella 2007–2013
  . Lisäksi niitä olisi vaadittava käyttämään
  vähintään 25 prosenttia kutakin maaseudun kehittämisohjelmaa koskevasta maaseuturahaston kokonaisrahoituksesta ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen sekä maankäyttöön maatalouden ympäristö- ja ilmastotukien
  ja
  luonnonmukaisen maatalouden tukien yhteydessä.
  Tämän toimenpiteen mukaista tukea olisi myönnettävä ensisijaisesti tilanhoitajille. |
| --- | --- |

(28)

Maatalouden ympäristö- ja ilmastotuilla olisi jatkossakin oltava merkittävä asema maaseutualueiden kestävän kehityksen tukemisessa ja ympäristöpalvelujen lisääntyneeseen kysyntään vastaamisessa. Niillä olisi
  ensisijaisesti
  kannustettava viljelijöitä palvelemaan koko yhteiskuntaa ja siksi ottamaan käyttöön tai soveltamaan edelleen maatalouskäytäntöjä, jotka edistävät ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista ja joissa otetaan huomioon ympäristön, maiseman ja sen ominaispiirteiden, luonnonvarojen, maaperän ja geneettisen monimuotoisuuden suojelu ja parantaminen. Tässä yhteydessä erityistä huomiota olisi kiinnitettävä maatalouden geenivarojen säilyttämiseen ja luonnonarvoltaan merkittävien maatalousjärjestelmien lisätarpeisiin. Tukien olisi katettava tehdyistä sitoumuksista aiheutuneet lisäkustannukset ja tulonmenetykset.
  Hyväksyttyjen maatalousalan ympäristötoimenpiteiden tehokkuus olisi kyettävä ottamaan suorien tukien yhteydessä huomioon ympäristöystävällisemmäksi muuttamista koskevissa sitoumuksissa.
  Monissa tilanteissa viljelijäryhmän yhdessä tekemistä sitoumuksista saatava synergia moninkertaistaa ympäristö- ja ilmastohyödyn. Yhteisistä toimista aiheutuu kuitenkin ylimääräisiä transaktiokustannuksia, jotka olisi korvattava asianmukaisesti. Sen varmistamiseksi, että viljelijät pystyvät toteuttamaan tekemänsä sitoumukset moitteettomasti, jäsenvaltioiden olisi pyrittävä tarjoamaan niille tarvittava pätevyys ja tietämys. Jäsenvaltioiden olisi säilytettävä tuki samalla tasolla kuin ohjelmakaudella 2007–2013
  . Lisäksi niitä olisi vaadittava käyttämään
  vähintään 25 prosenttia kutakin maaseudun kehittämisohjelmaa koskevasta maaseuturahaston kokonaisrahoituksesta ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen sekä maankäyttöön maatalouden ympäristö- ja ilmastotukien
  ja
  luonnonmukaisen maatalouden tukien yhteydessä.
  Tämän toimenpiteen mukaista tukea olisi myönnettävä ensisijaisesti tilanhoitajille.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 30 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (30) | Luonnonmukaiseen maatalouteen siirtymiseen tai sen ylläpitämiseen myönnettävällä tuella olisi kannustettava viljelijöitä osallistumaan tällaisiin järjestelmiin, mikä puolestaan vastaa ympäristöystävällisten maatalouskäytäntöjen käyttöä ja tiukkoja eläinten hyvinvoinnin vaatimuksia koskevaan lisääntyneeseen kysyntään. Tästä toimenpiteestä on hyötyä luonnon monimuotoisuudelle ja siihen liittyvän synergian lisäämiseksi suurilla vierekkäisillä alueilla olisi kannustettava viljelijöiden yhteisiä sopimuksia tai yhteistyötä. Jotta vältettäisiin viljelijöiden laajamittainen palaaminen takaisin perinteisiin viljelymuotoihin, olisi tuettava niin siirtymistä kuin ylläpitämistä kannustavia toimenpiteitä. Tuella olisi katettava sitoumuksesta aiheutuvat lisäkustannukset ja tulonmenetykset, ja sen olisi koskettava ainoastaan sitoumuksia, jotka ylittävät asiaa koskevat pakolliset toimenpide- ja hoitovaatimukset. |

Komission teksti

Tarkistus

(30)

Luonnonmukaiseen maatalouteen siirtymiseen tai sen ylläpitämiseen myönnettävällä tuella olisi kannustettava viljelijöitä osallistumaan tällaisiin järjestelmiin, mikä puolestaan vastaa ympäristöystävällisten maatalouskäytäntöjen käyttöä ja tiukkoja eläinten hyvinvoinnin vaatimuksia koskevaan lisääntyneeseen kysyntään. Tästä toimenpiteestä on hyötyä luonnon monimuotoisuudelle ja siihen liittyvän synergian lisäämiseksi suurilla vierekkäisillä alueilla olisi kannustettava viljelijöiden yhteisiä sopimuksia tai yhteistyötä. Jotta vältettäisiin viljelijöiden laajamittainen palaaminen takaisin perinteisiin viljelymuotoihin, olisi tuettava niin siirtymistä kuin ylläpitämistä kannustavia toimenpiteitä. Tuella olisi katettava sitoumuksesta aiheutuvat lisäkustannukset ja tulonmenetykset, ja sen olisi koskettava ainoastaan sitoumuksia, jotka ylittävät asiaa koskevat pakolliset toimenpide- ja hoitovaatimukset.

| (30) | Luonnonmukaiseen maatalouteen siirtymiseen tai sen ylläpitämiseen myönnettävällä tuella olisi kannustettava viljelijöitä osallistumaan tällaisiin järjestelmiin, mikä puolestaan vastaa ympäristöystävällisten maatalouskäytäntöjen käyttöä ja tiukkoja eläinten hyvinvoinnin vaatimuksia koskevaan lisääntyneeseen kysyntään. Tästä toimenpiteestä on hyötyä luonnon monimuotoisuudelle ja siihen liittyvän synergian lisäämiseksi suurilla vierekkäisillä alueilla olisi kannustettava viljelijöiden
  tai muiden maankäyttäjien
  yhteisiä sopimuksia tai yhteistyötä. Jotta vältettäisiin viljelijöiden laajamittainen palaaminen takaisin perinteisiin viljelymuotoihin, olisi tuettava niin siirtymistä kuin ylläpitämistä kannustavia toimenpiteitä. Tuella olisi katettava sitoumuksesta aiheutuvat lisäkustannukset ja tulonmenetykset, ja sen olisi koskettava ainoastaan sitoumuksia, jotka ylittävät asiaa koskevat pakolliset toimenpide- ja hoitovaatimukset. |
| --- | --- |

(30)

Luonnonmukaiseen maatalouteen siirtymiseen tai sen ylläpitämiseen myönnettävällä tuella olisi kannustettava viljelijöitä osallistumaan tällaisiin järjestelmiin, mikä puolestaan vastaa ympäristöystävällisten maatalouskäytäntöjen käyttöä ja tiukkoja eläinten hyvinvoinnin vaatimuksia koskevaan lisääntyneeseen kysyntään. Tästä toimenpiteestä on hyötyä luonnon monimuotoisuudelle ja siihen liittyvän synergian lisäämiseksi suurilla vierekkäisillä alueilla olisi kannustettava viljelijöiden
  tai muiden maankäyttäjien
  yhteisiä sopimuksia tai yhteistyötä. Jotta vältettäisiin viljelijöiden laajamittainen palaaminen takaisin perinteisiin viljelymuotoihin, olisi tuettava niin siirtymistä kuin ylläpitämistä kannustavia toimenpiteitä. Tuella olisi katettava sitoumuksesta aiheutuvat lisäkustannukset ja tulonmenetykset, ja sen olisi koskettava ainoastaan sitoumuksia, jotka ylittävät asiaa koskevat pakolliset toimenpide- ja hoitovaatimukset.

Perustelu

Ks. vastaava tarkistus 30 artiklaan.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 33 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (33) | Unionin varojen tehokkaan käytön ja viljelijöiden yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi koko unionissa, vuoristoalueet tai muut alueet, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita, olisi määriteltävä puolueettomia perusteita noudattaen. Kun kyseessä ovat alueet, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita, olisi sovellettava biofyysisiä perusteita, joiden tueksi esitetään vankka tieteellinen näyttö.
  Olisi säädettävä
  siirtymäjärjestelyistä
  , jotta helpotetaan maksujen lakkauttamista alueilla, joita ei pidetä enää mainittujen perusteiden soveltamisen seurauksena alueina, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(33)

Unionin varojen tehokkaan käytön ja viljelijöiden yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi koko unionissa, vuoristoalueet tai muut alueet, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita, olisi määriteltävä puolueettomia perusteita noudattaen. Kun kyseessä ovat alueet, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita, olisi sovellettava biofyysisiä perusteita, joiden tueksi esitetään vankka tieteellinen näyttö.
  Olisi säädettävä
  siirtymäjärjestelyistä
  , jotta helpotetaan maksujen lakkauttamista alueilla, joita ei pidetä enää mainittujen perusteiden soveltamisen seurauksena alueina, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita
  .

| (33) | Unionin varojen tehokkaan käytön ja viljelijöiden yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi koko unionissa, vuoristoalueet tai muut alueet, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita, olisi määriteltävä puolueettomia perusteita noudattaen. Kun kyseessä ovat alueet, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita, olisi sovellettava biofyysisiä perusteita, joiden tueksi esitetään vankka tieteellinen näyttö.
  Komission olisi viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014 annettava lainsäädäntöehdotus pakollisista biofyysisistä perusteista ja tulevassa aluemäärittelyssä sovellettavista vastaavista kynnysarvoista sekä asianmukaiset säännöt hienosäädöstä ja
  siirtymäjärjestelyistä. |
| --- | --- |

(33)

Unionin varojen tehokkaan käytön ja viljelijöiden yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi koko unionissa, vuoristoalueet tai muut alueet, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita, olisi määriteltävä puolueettomia perusteita noudattaen. Kun kyseessä ovat alueet, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita, olisi sovellettava biofyysisiä perusteita, joiden tueksi esitetään vankka tieteellinen näyttö.
  Komission olisi viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014 annettava lainsäädäntöehdotus pakollisista biofyysisistä perusteista ja tulevassa aluemäärittelyssä sovellettavista vastaavista kynnysarvoista sekä asianmukaiset säännöt hienosäädöstä ja
  siirtymäjärjestelyistä.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 37 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (37) | Viljelijöihin kohdistuu nykyään aiempaa enemmän taloudellisia ja ympäristöriskejä ilmastonmuutoksen ja hintojen lisääntyneen epävakauden vuoksi. Sen vuoksi tehokas riskienhallinta on viljelijöille yhä tärkeämpää. Tästä syystä olisi otettava käyttöön riskienhallintaa koskeva toimenpide, jolla viljelijöitä autetaan selviämään heille yleisimmistä riskeistä. Tämän toimenpiteen mukaisella tuella katettaisiin viljelijöiden sato-, eläin- ja kasvivakuutusmaksut, sijoitusrahastojen perustaminen ja näistä rahastoista viljelijöille maksettava korvaus tappioista, jotka aiheutuvat eläin- tai kasvitaudeista
  taikka
  ympäristövahingosta. Toimenpiteeseen sisältyisi myös tulojen vakauttamisväline, joka muodostuu sijoitusrahastosta, josta tuetaan viljelijöitä, joiden tulot laskevat paljon. Sen varmistamiseksi, että viljelijöitä kohdellaan yhdenvertaisesti koko unionissa, ettei kilpailu vääristy ja että unionin kansainvälisiä velvollisuuksia noudatetaan, olisi säädettävä erityisistä edellytyksistä näiden toimenpiteiden mukaisen tuen myöntämiseksi. Maaseuturahaston talousarviomäärärahojen tehokkaan ja vaikuttavan käytön varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sijoitusrahastoille myönnettävien kaupallisten lainojen vähimmäis- ja enimmäiskeston määrittelemistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(37)

Viljelijöihin kohdistuu nykyään aiempaa enemmän taloudellisia ja ympäristöriskejä ilmastonmuutoksen ja hintojen lisääntyneen epävakauden vuoksi. Sen vuoksi tehokas riskienhallinta on viljelijöille yhä tärkeämpää. Tästä syystä olisi otettava käyttöön riskienhallintaa koskeva toimenpide, jolla viljelijöitä autetaan selviämään heille yleisimmistä riskeistä. Tämän toimenpiteen mukaisella tuella katettaisiin viljelijöiden sato-, eläin- ja kasvivakuutusmaksut, sijoitusrahastojen perustaminen ja näistä rahastoista viljelijöille maksettava korvaus tappioista, jotka aiheutuvat eläin- tai kasvitaudeista
  taikka
  ympäristövahingosta. Toimenpiteeseen sisältyisi myös tulojen vakauttamisväline, joka muodostuu sijoitusrahastosta, josta tuetaan viljelijöitä, joiden tulot laskevat paljon. Sen varmistamiseksi, että viljelijöitä kohdellaan yhdenvertaisesti koko unionissa, ettei kilpailu vääristy ja että unionin kansainvälisiä velvollisuuksia noudatetaan, olisi säädettävä erityisistä edellytyksistä näiden toimenpiteiden mukaisen tuen myöntämiseksi. Maaseuturahaston talousarviomäärärahojen tehokkaan ja vaikuttavan käytön varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sijoitusrahastoille myönnettävien kaupallisten lainojen vähimmäis- ja enimmäiskeston määrittelemistä.

| (37) | Viljelijöihin kohdistuu nykyään aiempaa enemmän taloudellisia ja ympäristöriskejä ilmastonmuutoksen ja hintojen lisääntyneen epävakauden vuoksi. Sen vuoksi tehokas riskienhallinta on viljelijöille yhä tärkeämpää. Tästä syystä olisi otettava käyttöön riskienhallintaa koskeva toimenpide, jolla viljelijöitä autetaan selviämään heille yleisimmistä riskeistä. Tämän toimenpiteen mukaisella tuella katettaisiin viljelijöiden
  tai viljelijäryhmien
  sato-, eläin- ja kasvivakuutusmaksut, sijoitusrahastojen perustaminen ja näistä rahastoista viljelijöille maksettava korvaus tappioista, jotka aiheutuvat eläin- tai kasvitaudeista
  , haitallisista organismeista,
  ympäristövahingosta
  tai epäsuotuisista sääoloista
  . Toimenpiteeseen sisältyisi myös tulojen vakauttamisväline, joka muodostuu sijoitusrahastosta
  tai vakuutussopimuksesta
  , josta tuetaan viljelijöitä, joiden tulot laskevat paljon. Sen varmistamiseksi, että viljelijöitä kohdellaan yhdenvertaisesti koko unionissa, ettei kilpailu vääristy ja että unionin kansainvälisiä velvollisuuksia noudatetaan, olisi säädettävä erityisistä edellytyksistä näiden toimenpiteiden mukaisen tuen myöntämiseksi. Maaseuturahaston talousarviomäärärahojen tehokkaan ja vaikuttavan käytön varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sijoitusrahastoille myönnettävien kaupallisten lainojen vähimmäis- ja enimmäiskeston määrittelemistä. |
| --- | --- |

(37)

Viljelijöihin kohdistuu nykyään aiempaa enemmän taloudellisia ja ympäristöriskejä ilmastonmuutoksen ja hintojen lisääntyneen epävakauden vuoksi. Sen vuoksi tehokas riskienhallinta on viljelijöille yhä tärkeämpää. Tästä syystä olisi otettava käyttöön riskienhallintaa koskeva toimenpide, jolla viljelijöitä autetaan selviämään heille yleisimmistä riskeistä. Tämän toimenpiteen mukaisella tuella katettaisiin viljelijöiden
  tai viljelijäryhmien
  sato-, eläin- ja kasvivakuutusmaksut, sijoitusrahastojen perustaminen ja näistä rahastoista viljelijöille maksettava korvaus tappioista, jotka aiheutuvat eläin- tai kasvitaudeista
  , haitallisista organismeista,
  ympäristövahingosta
  tai epäsuotuisista sääoloista
  . Toimenpiteeseen sisältyisi myös tulojen vakauttamisväline, joka muodostuu sijoitusrahastosta
  tai vakuutussopimuksesta
  , josta tuetaan viljelijöitä, joiden tulot laskevat paljon. Sen varmistamiseksi, että viljelijöitä kohdellaan yhdenvertaisesti koko unionissa, ettei kilpailu vääristy ja että unionin kansainvälisiä velvollisuuksia noudatetaan, olisi säädettävä erityisistä edellytyksistä näiden toimenpiteiden mukaisen tuen myöntämiseksi. Maaseuturahaston talousarviomäärärahojen tehokkaan ja vaikuttavan käytön varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sijoitusrahastoille myönnettävien kaupallisten lainojen vähimmäis- ja enimmäiskeston määrittelemistä.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 38 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (38) | Paikalliseen kehittämiseen sovellettava Leader-lähestymistapa on osoittautunut vuosien mittaan hyödylliseksi maaseutualueita kehitettäessä, sillä sen alhaalta ylös etenevässä lähestymistavassa otetaan kaikilta osin huomioon maaseudun omien kehitysmahdollisuuksien monialaiset tarpeet. Leader-lähestymistapaa olisi sen vuoksi jatkettava tulevaisuudessa, ja se olisi edelleen sisällytettävä pakollisena kaikkiin maaseudun kehittämisohjelmiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(38)

Paikalliseen kehittämiseen sovellettava Leader-lähestymistapa on osoittautunut vuosien mittaan hyödylliseksi maaseutualueita kehitettäessä, sillä sen alhaalta ylös etenevässä lähestymistavassa otetaan kaikilta osin huomioon maaseudun omien kehitysmahdollisuuksien monialaiset tarpeet. Leader-lähestymistapaa olisi sen vuoksi jatkettava tulevaisuudessa, ja se olisi edelleen sisällytettävä pakollisena kaikkiin maaseudun kehittämisohjelmiin.

| (38) | Paikalliseen kehittämiseen sovellettava Leader-lähestymistapa on osoittautunut vuosien mittaan hyödylliseksi maaseutualueita kehitettäessä, sillä sen alhaalta ylös etenevässä lähestymistavassa otetaan kaikilta osin huomioon maaseudun omien kehitysmahdollisuuksien monialaiset tarpeet. Leader-lähestymistapaa olisi sen vuoksi jatkettava tulevaisuudessa, ja se olisi edelleen sisällytettävä pakollisena kaikkiin maaseudun kehittämisohjelmiin.
  Lisäksi olisi pyrittävä saamaan synergiaetuja kannustamalla yhteistyöhön kehitysmaiden paikallisten kehitysyhteistyötoimijoiden kanssa; tässä olisi kunnioitettava täysimääräisesti alkuperäiskansojen oikeuksista annettuun YK:n julkilausumaan ja biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen sisältyvää perinteisen tietämyksen käsitettä ja pyrittävä edistämään kestäviä maatalouskäytäntöjä, joissa otetaan huomioon ympäristön, maaperän ja geneettisen monimuotoisuuden suojelu ja parantaminen. |
| --- | --- |

(38)

Paikalliseen kehittämiseen sovellettava Leader-lähestymistapa on osoittautunut vuosien mittaan hyödylliseksi maaseutualueita kehitettäessä, sillä sen alhaalta ylös etenevässä lähestymistavassa otetaan kaikilta osin huomioon maaseudun omien kehitysmahdollisuuksien monialaiset tarpeet. Leader-lähestymistapaa olisi sen vuoksi jatkettava tulevaisuudessa, ja se olisi edelleen sisällytettävä pakollisena kaikkiin maaseudun kehittämisohjelmiin.
  Lisäksi olisi pyrittävä saamaan synergiaetuja kannustamalla yhteistyöhön kehitysmaiden paikallisten kehitysyhteistyötoimijoiden kanssa; tässä olisi kunnioitettava täysimääräisesti alkuperäiskansojen oikeuksista annettuun YK:n julkilausumaan ja biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen sisältyvää perinteisen tietämyksen käsitettä ja pyrittävä edistämään kestäviä maatalouskäytäntöjä, joissa otetaan huomioon ympäristön, maaperän ja geneettisen monimuotoisuuden suojelu ja parantaminen.

Perustelu

Perinteinen ja paikallinen tietämys sekä yhteisökeskeinen innovointi ovat laajoja kerääntyneen käytännön tiedon lähteitä ja niissä on tiedon tuottamista koskevia valmiuksia, joita tarvitaan kestävyys- ja kehitystavoitteiden saavuttamiseksi. Uusien synergiaetujen etsimisessä yhteistyössä paikallisten kehitystoimijoiden kanssa on noudatettava biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen ja alkuperäiskansojen oikeuksista annettuun YK:n julkilausumaan sisältyviä periaatteita, jotka koskevat alkuperäiskansojen ja paikallisten yhteisöjen perinteisen tietämyksen ja käytäntöjen suojelua.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 40 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (40) | Maaseuturahastosta Leaderin paikalliseen kehittämiseen myönnettävän tuen olisi katettava kaikki näkökohdat, jotka liittyvät paikallisen kehittämisstrategian valmisteluun ja täytäntöönpanoon sekä paikallisten toimintaryhmien toimintaan, ja sellaisten alueiden ja ryhmien välinen yhteistyö, jotka toteuttavat alhaalta ylöspäin etenevää lähestymistapaa ja paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita. Jotta maaseutualueiden kumppanit, jotka eivät vielä sovella Leader-lähestymistapaa, voisivat testata ja valmistella paikallisen kehittämisstrategian suunnittelua ja toimintaa, olisi rahoitusta myönnettävä myös Leaderin aloituspakettiin. Maaseuturahaston talousarviomäärärahojen tehokkaan ja vaikuttavan käytön varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat paikallisten toimintaryhmien tukikelpoisten toimintakustannusten yksityiskohtaista määrittelemistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(40)

Maaseuturahastosta Leaderin paikalliseen kehittämiseen myönnettävän tuen olisi katettava kaikki näkökohdat, jotka liittyvät paikallisen kehittämisstrategian valmisteluun ja täytäntöönpanoon sekä paikallisten toimintaryhmien toimintaan, ja sellaisten alueiden ja ryhmien välinen yhteistyö, jotka toteuttavat alhaalta ylöspäin etenevää lähestymistapaa ja paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita. Jotta maaseutualueiden kumppanit, jotka eivät vielä sovella Leader-lähestymistapaa, voisivat testata ja valmistella paikallisen kehittämisstrategian suunnittelua ja toimintaa, olisi rahoitusta myönnettävä myös Leaderin aloituspakettiin. Maaseuturahaston talousarviomäärärahojen tehokkaan ja vaikuttavan käytön varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat paikallisten toimintaryhmien tukikelpoisten toimintakustannusten yksityiskohtaista määrittelemistä.

| (40) | Maaseuturahastosta Leaderin paikalliseen kehittämiseen myönnettävän tuen olisi katettava kaikki näkökohdat, jotka liittyvät paikallisen kehittämisstrategian valmisteluun ja täytäntöönpanoon sekä paikallisten toimintaryhmien toimintaan,
  jossa päätöksenteosta vastaavat itse yhteisöt yhteistyössä muiden relevanttien toimijoiden kanssa,
  ja sellaisten alueiden ja ryhmien välinen yhteistyö, jotka toteuttavat alhaalta ylöspäin etenevää lähestymistapaa ja paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita. Jotta maaseutualueiden kumppanit, jotka eivät vielä sovella Leader-lähestymistapaa, voisivat testata ja valmistella paikallisen kehittämisstrategian suunnittelua ja toimintaa, olisi rahoitusta myönnettävä myös Leaderin aloituspakettiin. Maaseuturahaston talousarviomäärärahojen tehokkaan ja vaikuttavan käytön
  ja Leader-lähestymistavan täytäntöönpanon
  varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat paikallisten toimintaryhmien tukikelpoisten toimintakustannusten yksityiskohtaista määrittelemistä
  , jotta saadaan säännöt sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot noudattavat täysimääräisesti yhteisöjen omiin hankkeisiin perustuvaa lähestymistapaa
  . |
| --- | --- |

(40)

Maaseuturahastosta Leaderin paikalliseen kehittämiseen myönnettävän tuen olisi katettava kaikki näkökohdat, jotka liittyvät paikallisen kehittämisstrategian valmisteluun ja täytäntöönpanoon sekä paikallisten toimintaryhmien toimintaan,
  jossa päätöksenteosta vastaavat itse yhteisöt yhteistyössä muiden relevanttien toimijoiden kanssa,
  ja sellaisten alueiden ja ryhmien välinen yhteistyö, jotka toteuttavat alhaalta ylöspäin etenevää lähestymistapaa ja paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita. Jotta maaseutualueiden kumppanit, jotka eivät vielä sovella Leader-lähestymistapaa, voisivat testata ja valmistella paikallisen kehittämisstrategian suunnittelua ja toimintaa, olisi rahoitusta myönnettävä myös Leaderin aloituspakettiin. Maaseuturahaston talousarviomäärärahojen tehokkaan ja vaikuttavan käytön
  ja Leader-lähestymistavan täytäntöönpanon
  varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat paikallisten toimintaryhmien tukikelpoisten toimintakustannusten yksityiskohtaista määrittelemistä
  , jotta saadaan säännöt sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot noudattavat täysimääräisesti yhteisöjen omiin hankkeisiin perustuvaa lähestymistapaa
  .

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 50 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (50) | Maaseuturahaston toiminnan yhteydessä olisi korostettava, että unionin näkemyksen mukaan paikallinen kehittäminen ja valtioiden välinen ulottuvuus voivat vahvistaa toisiaan, varsinkin kun mukana on innovatiivista ajattelua. Tähän olisi pyrittävä palkitsemalla rajoitettu määrä hankkeita, joissa nämä erityispiirteet on otettu huomioon. Palkintojen olisi täydennettävä maatalouspolitiikan muita käytettävissä olevia rahoituslähteitä antamalla tunnustusta soveltuvalle ensiluokkaiselle hankkeelle riippumatta siitä, onko hanketta rahoitettu myös osana maaseudun kehittämisohjelmaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(50)

Maaseuturahaston toiminnan yhteydessä olisi korostettava, että unionin näkemyksen mukaan paikallinen kehittäminen ja valtioiden välinen ulottuvuus voivat vahvistaa toisiaan, varsinkin kun mukana on innovatiivista ajattelua. Tähän olisi pyrittävä palkitsemalla rajoitettu määrä hankkeita, joissa nämä erityispiirteet on otettu huomioon. Palkintojen olisi täydennettävä maatalouspolitiikan muita käytettävissä olevia rahoituslähteitä antamalla tunnustusta soveltuvalle ensiluokkaiselle hankkeelle riippumatta siitä, onko hanketta rahoitettu myös osana maaseudun kehittämisohjelmaa.

Poistetaan.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 51 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (51) | Maaseudun kehittämisohjelmiin olisi sisällyttävä innovatiivisia toimia, jotka edistävät resurssitehokasta, tuottavaa ja vähäpäästöistä maataloussektoria ja joita tuetaan maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden mukaisesti. Eurooppalaisella innovaatiokumppanuudella olisi pyrittävä nopeuttamaan ja laajentamaan innovatiivisten ratkaisujen siirtämistä käytäntöön. Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden olisi tuotava lisäarvoa lisäämällä innovointiin liittyvien välineiden käyttöä ja tehokkuutta ja parantamalla niiden välistä synergiaa. Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden olisi korjattava puutteita yhdistämällä tutkimus ja maatalouskäytäntö paremmin yhteen. |

Komission teksti

Tarkistus

(51)

Maaseudun kehittämisohjelmiin olisi sisällyttävä innovatiivisia toimia, jotka edistävät resurssitehokasta, tuottavaa ja vähäpäästöistä maataloussektoria ja joita tuetaan maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden mukaisesti. Eurooppalaisella innovaatiokumppanuudella olisi pyrittävä nopeuttamaan ja laajentamaan innovatiivisten ratkaisujen siirtämistä käytäntöön. Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden olisi tuotava lisäarvoa lisäämällä innovointiin liittyvien välineiden käyttöä ja tehokkuutta ja parantamalla niiden välistä synergiaa. Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden olisi korjattava puutteita yhdistämällä tutkimus ja maatalouskäytäntö paremmin yhteen.

| (51) | Maaseudun kehittämisohjelmiin olisi sisällyttävä innovatiivisia toimia, jotka edistävät resurssitehokasta, tuottavaa ja vähäpäästöistä maataloussektoria ja joita tuetaan maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden mukaisesti. Eurooppalaisella innovaatiokumppanuudella olisi pyrittävä nopeuttamaan ja laajentamaan innovatiivisten ratkaisujen siirtämistä käytäntöön. Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden olisi tuotava lisäarvoa lisäämällä innovointiin liittyvien välineiden käyttöä ja tehokkuutta ja parantamalla niiden välistä synergiaa. Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden olisi korjattava puutteita yhdistämällä tutkimus ja maatalouskäytäntö paremmin yhteen
  ja helpottamalla siten vuoropuhelua
  . |
| --- | --- |

(51)

Maaseudun kehittämisohjelmiin olisi sisällyttävä innovatiivisia toimia, jotka edistävät resurssitehokasta, tuottavaa ja vähäpäästöistä maataloussektoria ja joita tuetaan maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden mukaisesti. Eurooppalaisella innovaatiokumppanuudella olisi pyrittävä nopeuttamaan ja laajentamaan innovatiivisten ratkaisujen siirtämistä käytäntöön. Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden olisi tuotava lisäarvoa lisäämällä innovointiin liittyvien välineiden käyttöä ja tehokkuutta ja parantamalla niiden välistä synergiaa. Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden olisi korjattava puutteita yhdistämällä tutkimus ja maatalouskäytäntö paremmin yhteen
  ja helpottamalla siten vuoropuhelua
  .

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 52 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (52) | Maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden yhteydessä tuettavien innovatiivisten hankkeiden toteutus olisi uskottava toimijaryhmille, jotka kokoavat yhteen viljelijät, tutkijat, neuvojat ja muut toimijat, joita maataloussektorin innovointi koskee. Jotta tällaisista hankkeista saatavista tuloksista olisi hyötyä koko sektorille,
  niiden tulokset
  olisi
  jaettava
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(52)

Maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden yhteydessä tuettavien innovatiivisten hankkeiden toteutus olisi uskottava toimijaryhmille, jotka kokoavat yhteen viljelijät, tutkijat, neuvojat ja muut toimijat, joita maataloussektorin innovointi koskee. Jotta tällaisista hankkeista saatavista tuloksista olisi hyötyä koko sektorille,
  niiden tulokset
  olisi
  jaettava
  .

| (52) | Maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden yhteydessä tuettavien innovatiivisten hankkeiden toteutus olisi uskottava toimijaryhmille, jotka kokoavat yhteen viljelijät, tutkijat, neuvojat ja muut toimijat, joita maataloussektorin innovointi koskee. Jotta tällaisista hankkeista saatavista tuloksista olisi hyötyä koko sektorille, olisi
  edistettävä tulosten jakamista ja rahoitettava sitä koskevia toimenpiteitä eri lähteistä, muun muassa teknisestä avusta
  .
  Olisi kannustettava myös yhteistyöhön kehitysmaissa toimivien samoihin tavoitteisiin pyrkivien innovointiverkostojen kanssa ja erityisesti sellaisten verkostojen kanssa, jotka tukevat hajautettua, osallistumiseen perustuvaa tutkimusta ja parhaita kestäviä maatalouskäytäntöjä koskevan tiedon levittämistä, erityisesti naisille tarkoitetut ohjelmat mukaan luettuina. |
| --- | --- |

(52)

Maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden yhteydessä tuettavien innovatiivisten hankkeiden toteutus olisi uskottava toimijaryhmille, jotka kokoavat yhteen viljelijät, tutkijat, neuvojat ja muut toimijat, joita maataloussektorin innovointi koskee. Jotta tällaisista hankkeista saatavista tuloksista olisi hyötyä koko sektorille, olisi
  edistettävä tulosten jakamista ja rahoitettava sitä koskevia toimenpiteitä eri lähteistä, muun muassa teknisestä avusta
  .
  Olisi kannustettava myös yhteistyöhön kehitysmaissa toimivien samoihin tavoitteisiin pyrkivien innovointiverkostojen kanssa ja erityisesti sellaisten verkostojen kanssa, jotka tukevat hajautettua, osallistumiseen perustuvaa tutkimusta ja parhaita kestäviä maatalouskäytäntöjä koskevan tiedon levittämistä, erityisesti naisille tarkoitetut ohjelmat mukaan luettuina.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | ”tukitoimella” hanketta, hankeryhmää, sopimusta tai järjestelyä tai muuta tointa, joka on valittu noudattaen kyseisen maaseudun kehittämisohjelman osalta vahvistettuja perusteita ja jonka yksi tai useampi tuensaaja panee täytäntöön tavalla, joka mahdollistaa yhden tai useamman maaseudun kehittämistä koskevan unionin prioriteetin täyttämisen; |

Komission teksti

Tarkistus

(d)

”tukitoimella” hanketta, hankeryhmää, sopimusta tai järjestelyä tai muuta tointa, joka on valittu noudattaen kyseisen maaseudun kehittämisohjelman osalta vahvistettuja perusteita ja jonka yksi tai useampi tuensaaja panee täytäntöön tavalla, joka mahdollistaa yhden tai useamman maaseudun kehittämistä koskevan unionin prioriteetin täyttämisen;

| (d) | ”tukitoimella” hanketta, hankeryhmää, sopimusta tai järjestelyä tai muuta tointa, joka on valittu noudattaen kyseisen maaseudun kehittämisohjelman osalta vahvistettuja perusteita ja jonka yksi tai useampi tuensaaja panee täytäntöön tavalla, joka mahdollistaa yhden tai useamman maaseudun kehittämistä koskevan unionin prioriteetin täyttämisen,
  mukaan lukien mahdollisuus yhdistää yhteisen strategiakehyksen eri rahastojen tukea, myös EAKR:n ja ESR:n yhteisrahoittamien ohjelmien tukea saman toimintalinjan puitteissa yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (EU) N:o .../2013 [CSF] 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla
  ; |
| --- | --- |

(d)

”tukitoimella” hanketta, hankeryhmää, sopimusta tai järjestelyä tai muuta tointa, joka on valittu noudattaen kyseisen maaseudun kehittämisohjelman osalta vahvistettuja perusteita ja jonka yksi tai useampi tuensaaja panee täytäntöön tavalla, joka mahdollistaa yhden tai useamman maaseudun kehittämistä koskevan unionin prioriteetin täyttämisen,
  mukaan lukien mahdollisuus yhdistää yhteisen strategiakehyksen eri rahastojen tukea, myös EAKR:n ja ESR:n yhteisrahoittamien ohjelmien tukea saman toimintalinjan puitteissa yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (EU) N:o .../2013 [CSF] 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla
  ;

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | ”seuranta- ja arviointijärjestelmällä” komission ja jäsenvaltioiden kehittämää yleistä lähestymistapaa, jossa määritellään rajoitettu määrä yhteisiä indikaattoreita, jotka liittyvät perustason tilanteeseen ja
  ohjelmien rahoituksen toteuttamiseen
  , tuotoksiin, tuloksiin ja
  vaikutuksiin
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

(f)

”seuranta- ja arviointijärjestelmällä” komission ja jäsenvaltioiden kehittämää yleistä lähestymistapaa, jossa määritellään rajoitettu määrä yhteisiä indikaattoreita, jotka liittyvät perustason tilanteeseen ja
  ohjelmien rahoituksen toteuttamiseen
  , tuotoksiin, tuloksiin ja
  vaikutuksiin
  ;

| (f) | ”seuranta- ja arviointijärjestelmällä” komission ja jäsenvaltioiden kehittämää yleistä lähestymistapaa, jossa määritellään rajoitettu määrä yhteisiä indikaattoreita, jotka liittyvät perustason tilanteeseen ja ohjelmien tuotoksiin, tuloksiin ja
  rahoituksen toteuttamiseen
  ;
  järjestelmän ei tarvitse perustua yksinomaan määrään, ja tällainen toimintatapa voidaan tarvittaessa ja asianmukaisia menetelmiä käyttäen korvata ohjelman tuotoksiin sovellettavalla, laatuun suhteutetulla toimintatavalla; |
| --- | --- |

(f)

”seuranta- ja arviointijärjestelmällä” komission ja jäsenvaltioiden kehittämää yleistä lähestymistapaa, jossa määritellään rajoitettu määrä yhteisiä indikaattoreita, jotka liittyvät perustason tilanteeseen ja ohjelmien tuotoksiin, tuloksiin ja
  rahoituksen toteuttamiseen
  ;
  järjestelmän ei tarvitse perustua yksinomaan määrään, ja tällainen toimintatapa voidaan tarvittaessa ja asianmukaisia menetelmiä käyttäen korvata ohjelman tuotoksiin sovellettavalla, laatuun suhteutetulla toimintatavalla;

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – j alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (j a) | ”siirtymäalueilla” alueita, joiden asukasta kohti laskettu bruttokansantuote (BKT) on 75–90 prosenttia 27 jäsenvaltion unionin keskiarvosta; |

Komission teksti

Tarkistus

(j a)

”siirtymäalueilla” alueita, joiden asukasta kohti laskettu bruttokansantuote (BKT) on 75–90 prosenttia 27 jäsenvaltion unionin keskiarvosta;

Perustelu

Siirtymäalueet olisi otettava huomioon maaseuturahaston osuutta koskevaan 65 artiklaan tehdyn tarkistuksen mukaisesti.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – l alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (l) | ”transaktiokustannuksilla” sitoumukseen liittyviä kustannuksia, jotka
  eivät liity välittömästi
  sen
  toteuttamiseen
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

(l)

”transaktiokustannuksilla” sitoumukseen liittyviä kustannuksia, jotka
  eivät liity välittömästi
  sen
  toteuttamiseen
  ;

| (l) | ”transaktiokustannuksilla” sitoumukseen liittyviä kustannuksia, jotka sen
  toteuttaminen on välillisesti aiheuttanut
  ;
  ne voidaan laskea vakiokustannusten perusteella; |
| --- | --- |

(l)

”transaktiokustannuksilla” sitoumukseen liittyviä kustannuksia, jotka sen
  toteuttaminen on välillisesti aiheuttanut
  ;
  ne voidaan laskea vakiokustannusten perusteella;

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – l a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (l a) | ”tuotantojärjestelmällä” maan ja tuotantopanosten järjestelmää, jota hallinnoidaan kokonaisuutena; |

Komission teksti

Tarkistus

(l a)

”tuotantojärjestelmällä” maan ja tuotantopanosten järjestelmää, jota hallinnoidaan kokonaisuutena;

Tarkistus 143

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – m a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (m a) | ”peltometsätaloudella” saman lohkon sisällä tai reunamilla olevien puiden ja viljeltävien kasvien tai laidunkasvien yhteistuotantoa; |

Komission teksti

Tarkistus

(m a)

”peltometsätaloudella” saman lohkon sisällä tai reunamilla olevien puiden ja viljeltävien kasvien tai laidunkasvien yhteistuotantoa;

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – o alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (o) | ”epäsuotuisilla sääoloilla” sellaisia sääoloja kuin halla, myrsky
  ja
  rakeet, jää, rankkasade tai ankara kuivuus, jotka ovat rinnastettavissa luonnonkatastrofiin; |

Komission teksti

Tarkistus

(o)

”epäsuotuisilla sääoloilla” sellaisia sääoloja kuin halla, myrsky
  ja
  rakeet, jää, rankkasade tai ankara kuivuus, jotka ovat rinnastettavissa luonnonkatastrofiin;

| (o) | ”epäsuotuisilla sääoloilla” sellaisia sääoloja kuin halla, myrsky
  , myrskytuulet,
  rakeet, jää, rankkasade tai ankara kuivuus, jotka ovat rinnastettavissa luonnonkatastrofiin; |
| --- | --- |

(o)

”epäsuotuisilla sääoloilla” sellaisia sääoloja kuin halla, myrsky
  , myrskytuulet,
  rakeet, jää, rankkasade tai ankara kuivuus, jotka ovat rinnastettavissa luonnonkatastrofiin;

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – r alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (r) | ”luonnonkatastrofilla” bioottista tai abioottista luonnonilmiötä, josta aiheutuu merkittävää häiriötä maatalouden tuotantojärjestelmille ja metsätalouden rakenteille ja joka aiheuttaa lopulta huomattavaa taloudellista haittaa maa-
  ja
  metsätalouden aloilla; |

Komission teksti

Tarkistus

(r)

”luonnonkatastrofilla” bioottista tai abioottista luonnonilmiötä, josta aiheutuu merkittävää häiriötä maatalouden tuotantojärjestelmille ja metsätalouden rakenteille ja joka aiheuttaa lopulta huomattavaa taloudellista haittaa maa-
  ja
  metsätalouden aloilla;

| (r) | ”luonnonkatastrofilla” bioottista tai abioottista luonnonilmiötä, josta aiheutuu merkittävää häiriötä maatalouden tuotantojärjestelmille ja metsätalouden rakenteille ja joka aiheuttaa lopulta huomattavaa taloudellista haittaa maa-
  tai
  metsätalouden aloilla; |
| --- | --- |

(r)

”luonnonkatastrofilla” bioottista tai abioottista luonnonilmiötä, josta aiheutuu merkittävää häiriötä maatalouden tuotantojärjestelmille ja metsätalouden rakenteille ja joka aiheuttaa lopulta huomattavaa taloudellista haittaa maa-
  tai
  metsätalouden aloilla;

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – s alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (s) | ”muulla katastrofilla” ennakoimatonta bioottista tai abioottista ihmisen toiminnan aiheuttamaa ilmiötä, josta aiheutuu merkittävää häiriötä maatalouden tuotantojärjestelmille ja metsätalouden rakenteille ja joka aiheuttaa lopulta huomattavaa taloudellista haittaa maa-
  ja
  metsätalouden aloilla; |

Komission teksti

Tarkistus

(s)

”muulla katastrofilla” ennakoimatonta bioottista tai abioottista ihmisen toiminnan aiheuttamaa ilmiötä, josta aiheutuu merkittävää häiriötä maatalouden tuotantojärjestelmille ja metsätalouden rakenteille ja joka aiheuttaa lopulta huomattavaa taloudellista haittaa maa-
  ja
  metsätalouden aloilla;

| (s) | ”muulla katastrofilla” ennakoimatonta bioottista tai abioottista ihmisen toiminnan aiheuttamaa ilmiötä, josta aiheutuu merkittävää häiriötä maatalouden tuotantojärjestelmille ja metsätalouden rakenteille ja joka aiheuttaa lopulta huomattavaa taloudellista haittaa maa-
  tai
  metsätalouden aloilla; |
| --- | --- |

(s)

”muulla katastrofilla” ennakoimatonta bioottista tai abioottista ihmisen toiminnan aiheuttamaa ilmiötä, josta aiheutuu merkittävää häiriötä maatalouden tuotantojärjestelmille ja metsätalouden rakenteille ja joka aiheuttaa lopulta huomattavaa taloudellista haittaa maa-
  tai
  metsätalouden aloilla;

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – t alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (t) | ”lyhyellä toimitusketjulla” toimitusketjua, johon osallistuu vain joitakin talouden toimijoita, jotka ovat sitoutuneet yhteistyöhön, paikalliseen talouskehitykseen sekä tiiviisiin maantieteellisiin ja yhteiskunnallisiin suhteisiin tuottajien ja kuluttajien välillä; |

Komission teksti

Tarkistus

(t)

”lyhyellä toimitusketjulla” toimitusketjua, johon osallistuu vain joitakin talouden toimijoita, jotka ovat sitoutuneet yhteistyöhön, paikalliseen talouskehitykseen sekä tiiviisiin maantieteellisiin ja yhteiskunnallisiin suhteisiin tuottajien ja kuluttajien välillä;

| (t) | ”lyhyellä toimitusketjulla” toimitusketjua, johon osallistuu
  suoramyynnin, paikallismarkkinoiden ja yhteisön tukemien maatalousjärjestelmien kautta
  vain joitakin talouden toimijoita, jotka ovat sitoutuneet yhteistyöhön,
  paikallista kehitysstrategiaa hyödyntävään
  paikalliseen talouskehitykseen sekä tiiviisiin maantieteellisiin ja yhteiskunnallisiin suhteisiin tuottajien
  , jalostajien
  ja kuluttajien välillä; |
| --- | --- |

(t)

”lyhyellä toimitusketjulla” toimitusketjua, johon osallistuu
  suoramyynnin, paikallismarkkinoiden ja yhteisön tukemien maatalousjärjestelmien kautta
  vain joitakin talouden toimijoita, jotka ovat sitoutuneet yhteistyöhön,
  paikallista kehitysstrategiaa hyödyntävään
  paikalliseen talouskehitykseen sekä tiiviisiin maantieteellisiin ja yhteiskunnallisiin suhteisiin tuottajien
  , jalostajien
  ja kuluttajien välillä;

Perustelu

Jotta tuetaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa lyhyiden toimitusketjujen kehittämiseen ja vastataan suoraan maaseutuyhteisöjen tarpeisiin, lyhyiden tuotantoketjujen määritelmässä olisi mainittava erikseen markkinointikanavat kuten suoramyynti, paikallismarkkinat ja yhteisön tukemat maatalousjärjestelmät viljelijöiden ja tuottajien keinona markkinoida laadukkaita elintarvikkeita.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – u alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (u) | ”nuorella viljelijällä” viljelijää, joka on
  alle
  40-vuotias, kun hakemus jätetään, jolla on riittävä ammattitaito ja pätevyys ja joka
  ryhtyy ensimmäistä kertaa tilanpidosta vastaavaksi maatalousyrittäjäksi
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

(u)

”nuorella viljelijällä” viljelijää, joka on
  alle
  40-vuotias, kun hakemus jätetään, jolla on riittävä ammattitaito ja pätevyys ja joka
  ryhtyy ensimmäistä kertaa tilanpidosta vastaavaksi maatalousyrittäjäksi
  ;

| (u) | ”nuorella viljelijällä” viljelijää, joka on
  enintään
  40-vuotias, kun hakemus jätetään, jolla on riittävä ammattitaito ja pätevyys ja joka
  on maatalousyrittäjä
  ; |
| --- | --- |

(u)

”nuorella viljelijällä” viljelijää, joka on
  enintään
  40-vuotias, kun hakemus jätetään, jolla on riittävä ammattitaito ja pätevyys ja joka
  on maatalousyrittäjä
  ;

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – x a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (x a) | ”viljelijällä” asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 9 artiklassa tarkoitettua aktiiviviljelijää; |

Komission teksti

Tarkistus

(x a)

”viljelijällä” asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 9 artiklassa tarkoitettua aktiiviviljelijää;

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – x b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (x b) | ”paikallisyhteisöjen omilla kehittämishankkeilla” hajautettua alhaalta ylöspäin etenevää hallintoa ja kumppanuutta paikallisella ja aluetta pienempien yksiköiden tasolla, joilla kannustetaan maaseudun toimijoita suunnittelemaan ja toteuttamaan monialaisia, aluekohtaisia paikallisia kehitysstrategioita ja edistetään paikallisyhteisöjen omistajuutta, valmiuksien kehittämistä ja innovointia. |

Komission teksti

Tarkistus

(x b)

”paikallisyhteisöjen omilla kehittämishankkeilla” hajautettua alhaalta ylöspäin etenevää hallintoa ja kumppanuutta paikallisella ja aluetta pienempien yksiköiden tasolla, joilla kannustetaan maaseudun toimijoita suunnittelemaan ja toteuttamaan monialaisia, aluekohtaisia paikallisia kehitysstrategioita ja edistetään paikallisyhteisöjen omistajuutta, valmiuksien kehittämistä ja innovointia.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 4 artiklassa vahvistettuja määritelmiä. |

Komission teksti

Tarkistus

1 a.
     
  Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 4 artiklassa vahvistettuja määritelmiä.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Edellä 1 kohdan u alakohdassa säädetyn nuoren viljelijän määritelmän
  osalta komissiolle siirretään valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat edellytyksiä, joiden mukaan oikeushenkilöä voidaan pitää nuorena viljelijänä, ammatillisen pätevyyden hankkimiseen sovellettavan lisäajan vahvistaminen mukaan luettuna. | 2.   
  Nuorten viljelijöiden ja pientilojen
  osalta komissiolle siirretään valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat edellytyksiä, joiden mukaan oikeushenkilöä voidaan pitää nuorena viljelijänä
  tai pienviljelijänä
  , ammatillisen pätevyyden hankkimiseen sovellettavan lisäajan vahvistaminen mukaan luettuna
  ja kunkin jäsenvaltion erityispiirteet huomioon ottaen
  . |

Komission teksti

Tarkistus

2.   
  Edellä 1 kohdan u alakohdassa säädetyn nuoren viljelijän määritelmän
  osalta komissiolle siirretään valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat edellytyksiä, joiden mukaan oikeushenkilöä voidaan pitää nuorena viljelijänä, ammatillisen pätevyyden hankkimiseen sovellettavan lisäajan vahvistaminen mukaan luettuna.

2.   
  Nuorten viljelijöiden ja pientilojen
  osalta komissiolle siirretään valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat edellytyksiä, joiden mukaan oikeushenkilöä voidaan pitää nuorena viljelijänä
  tai pienviljelijänä
  , ammatillisen pätevyyden hankkimiseen sovellettavan lisäajan vahvistaminen mukaan luettuna
  ja kunkin jäsenvaltion erityispiirteet huomioon ottaen
  .

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

3 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Maaseuturahasto edesauttaa Eurooppa 2020 -strategian toteuttamista edistämällä maaseudun kestävää kehittämistä kaikkialla unionissa tavalla, joka täydentää yhteisen maatalouspolitiikan, jäljempänä ”YMP”, muita välineitä
  , koheesiopolitiikkaa ja yhteistä kalastuspolitiikkaa
  . Se edistää alueiden käytön ja ympäristön kannalta tasapainoisemman, ilmastoystävällisemmän ja ilmastonmuutoksen paremmin kestävän sekä innovatiivisemman unionin
  maatalousalan
  kehittymistä. | Maaseuturahasto edesauttaa
  osana Euroopan maaseudun kehittämisstrategiaa
  Eurooppa 2020 -strategian toteuttamista edistämällä maaseudun kestävää kehittämistä kaikkialla unionissa tavalla, joka täydentää yhteisen maatalouspolitiikan, jäljempänä ”YMP”, muita välineitä
  yhdessä koheesiopolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan kanssa ja näiden lisänä
  . Se edistää alueiden käytön ja ympäristön kannalta tasapainoisemman, ilmastoystävällisemmän ja ilmastonmuutoksen paremmin kestävän
  , kilpailukykyisemmän, tuottavamman
  sekä innovatiivisemman unionin
  maa- ja metsätalousalan ja elinvoimaisten maaseutualueiden
  kehittymistä. |

Komission teksti

Tarkistus

Maaseuturahasto edesauttaa Eurooppa 2020 -strategian toteuttamista edistämällä maaseudun kestävää kehittämistä kaikkialla unionissa tavalla, joka täydentää yhteisen maatalouspolitiikan, jäljempänä ”YMP”, muita välineitä
  , koheesiopolitiikkaa ja yhteistä kalastuspolitiikkaa
  . Se edistää alueiden käytön ja ympäristön kannalta tasapainoisemman, ilmastoystävällisemmän ja ilmastonmuutoksen paremmin kestävän sekä innovatiivisemman unionin
  maatalousalan
  kehittymistä.

Maaseuturahasto edesauttaa
  osana Euroopan maaseudun kehittämisstrategiaa
  Eurooppa 2020 -strategian toteuttamista edistämällä maaseudun kestävää kehittämistä kaikkialla unionissa tavalla, joka täydentää yhteisen maatalouspolitiikan, jäljempänä ”YMP”, muita välineitä
  yhdessä koheesiopolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan kanssa ja näiden lisänä
  . Se edistää alueiden käytön ja ympäristön kannalta tasapainoisemman, ilmastoystävällisemmän ja ilmastonmuutoksen paremmin kestävän
  , kilpailukykyisemmän, tuottavamman
  sekä innovatiivisemman unionin
  maa- ja metsätalousalan ja elinvoimaisten maaseutualueiden
  kehittymistä.

Perustelu

Asetuksen 4 ja 5 artiklassa esitetyt maaseuturahaston tavoitteet koskevat myös toimenpiteitä, jotka kohdistuvat maaseutualueisiin maatalousalan ulkopuolella, joten rahaston tehtävä olisi muotoiltava täsmällisemmin.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

4 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| YMP:n yleisten puitteiden mukaisesti maaseudun kehittämistuella pyritään edistämään seuraavien tavoitteiden saavuttamista: | YMP:n yleisten puitteiden mukaisesti maaseudun kehittämistuella pyritään edistämään seuraavien tavoitteiden saavuttamista: |
| (1) | maatalouden kilpailukyky
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

YMP:n yleisten puitteiden mukaisesti maaseudun kehittämistuella pyritään edistämään seuraavien tavoitteiden saavuttamista:

YMP:n yleisten puitteiden mukaisesti maaseudun kehittämistuella pyritään edistämään seuraavien tavoitteiden saavuttamista:

(1)

maatalouden kilpailukyky
  ;

| (1) | maa- ja metsätalouden kilpailukyvyn edistäminen
  ; |
| --- | --- |

(1)

maa- ja metsätalouden kilpailukyvyn edistäminen
  ;

| (2) | luonnonvarojen
  kestävä hoito
  ja ilmastotoimet; |
| --- | --- |

(2)

luonnonvarojen
  kestävä hoito
  ja ilmastotoimet;

| (2) | luonnonvarojen
  kestävän hoidon varmistaminen
  ja ilmastotoimet; |
| --- | --- |

(2)

luonnonvarojen
  kestävän hoidon varmistaminen
  ja ilmastotoimet;

| (3) | maaseutualueiden tasapainoinen aluekehitys
  . |
| --- | --- |

(3)

maaseutualueiden tasapainoinen aluekehitys
  .

| (3) | sellaisen maaseudun elinkeinoelämän ja maaseutuyhteisöjen tasapainoisen aluekehityksen saavuttaminen, jonka avulla luodaan ja ylläpidetään työpaikkoja
  . |
| --- | --- |

(3)

sellaisen maaseudun elinkeinoelämän ja maaseutuyhteisöjen tasapainoisen aluekehityksen saavuttaminen, jonka avulla luodaan ja ylläpidetään työpaikkoja
  .

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

5 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Maaseudun kehittämisen tavoitteet, jotka edistävät älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian toteuttamista, on pyrittävä saavuttamaan seuraavien kuuden maaseudun kehittämistä koskevan unionin prioriteetin kautta, jotka muutetaan yhteisessä strategiakehyksessä asianmukaisiksi temaattisiksi tavoitteiksi: | Maaseudun kehittämisen tavoitteet, jotka edistävät älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian toteuttamista, on pyrittävä saavuttamaan seuraavien kuuden maaseudun kehittämistä koskevan unionin prioriteetin kautta, jotka muutetaan yhteisessä strategiakehyksessä asianmukaisiksi temaattisiksi tavoitteiksi: |
| (1)   tietämyksensiirron ja innovoinnin parantaminen maa- ja metsätaloudessa sekä maaseutualueilla erityisesti seuraavilla aloilla: | (1)   tietämyksensiirron ja innovoinnin parantaminen maa- ja metsätaloudessa sekä maaseutualueilla erityisesti seuraavilla aloilla: |
| (a) | innovoinnin ja tietopohjan parantaminen maaseutualueilla; |

Komission teksti

Tarkistus

Maaseudun kehittämisen tavoitteet, jotka edistävät älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian toteuttamista, on pyrittävä saavuttamaan seuraavien kuuden maaseudun kehittämistä koskevan unionin prioriteetin kautta, jotka muutetaan yhteisessä strategiakehyksessä asianmukaisiksi temaattisiksi tavoitteiksi:

Maaseudun kehittämisen tavoitteet, jotka edistävät älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian toteuttamista, on pyrittävä saavuttamaan seuraavien kuuden maaseudun kehittämistä koskevan unionin prioriteetin kautta, jotka muutetaan yhteisessä strategiakehyksessä asianmukaisiksi temaattisiksi tavoitteiksi:

(1)   tietämyksensiirron ja innovoinnin parantaminen maa- ja metsätaloudessa sekä maaseutualueilla erityisesti seuraavilla aloilla:

(1)   tietämyksensiirron ja innovoinnin parantaminen maa- ja metsätaloudessa sekä maaseutualueilla erityisesti seuraavilla aloilla:

(a)

innovoinnin ja tietopohjan parantaminen maaseutualueilla;

| (a) | innovoinnin
  , uudenlaisen yhteistyön
  ja tietopohjan
  kehityksen
  parantaminen maaseutualueilla; |
| --- | --- |

(a)

innovoinnin
  , uudenlaisen yhteistyön
  ja tietopohjan
  kehityksen
  parantaminen maaseutualueilla;

| (b) | maa- ja metsätalouden sekä tutkimuksen ja innovoinnin välisten yhteyksien vahvistaminen; |
| --- | --- |

(b)

maa- ja metsätalouden sekä tutkimuksen ja innovoinnin välisten yhteyksien vahvistaminen;

| (b) | maa- ja metsätalouden sekä tutkimuksen ja innovoinnin välisten yhteyksien vahvistaminen; |
| --- | --- |

(b)

maa- ja metsätalouden sekä tutkimuksen ja innovoinnin välisten yhteyksien vahvistaminen;

| (c) | elinikäisen oppimisen ja ammatillisen koulutuksen parantaminen maa- ja metsätalouden aloilla; |
| --- | --- |

(c)

elinikäisen oppimisen ja ammatillisen koulutuksen parantaminen maa- ja metsätalouden aloilla;

| (c) | elinikäisen oppimisen ja ammatillisen koulutuksen parantaminen maa- ja metsätalouden aloilla
  , myös maatilojen turvallisuuden osalta
  ; |
| --- | --- |

(c)

elinikäisen oppimisen ja ammatillisen koulutuksen parantaminen maa- ja metsätalouden aloilla
  , myös maatilojen turvallisuuden osalta
  ;

(2)   kaikentyyppisen
  maatalouden
  kilpailukyvyn
  ja tilojen elinkelpoisuuden
  parantaminen erityisesti seuraavilla aloilla:

(2)   
  tilojen elinkelpoisuuden sekä
  kaikentyyppisen
  maa- ja metsätalouden sekä elintarvikealan
  kilpailukyvyn parantaminen erityisesti seuraavilla aloilla:

| (a) | suurista rakenteellista ongelmista kärsivien tilojen ja erityisesti tilojen, joiden osallistuminen markkinoille on vähäistä, tiettyjen alojen markkinasuuntautuneiden tilojen ja sellaisten tilojen, jotka ovat maatalouden monipuolistamisen tarpeessa, rakenneuudistuksen helpottaminen; |
| --- | --- |

(a)

suurista rakenteellista ongelmista kärsivien tilojen ja erityisesti tilojen, joiden osallistuminen markkinoille on vähäistä, tiettyjen alojen markkinasuuntautuneiden tilojen ja sellaisten tilojen, jotka ovat maatalouden monipuolistamisen tarpeessa, rakenneuudistuksen helpottaminen;

| (a) | tilojen innovatiivisiin tekniikoihin tehtäviin investointeihin kannustaminen sekä niiden levittämisen ja käyttöönoton helpottaminen; |
| --- | --- |

(a)

tilojen innovatiivisiin tekniikoihin tehtäviin investointeihin kannustaminen sekä niiden levittämisen ja käyttöönoton helpottaminen;

| (b) | sukupolvenvaihdosten
  helpottaminen
  maatalousalalla
  ; |
| --- | --- |

(b)

sukupolvenvaihdosten
  helpottaminen
  maatalousalalla
  ;

| (b) | uusien, täysin ammattitaitoisten tulokkaiden maatalousalalle pääsyn
  helpottaminen
  , myös sukupolvenvaihdosten avulla
  ; |
| --- | --- |

(b)

uusien, täysin ammattitaitoisten tulokkaiden maatalousalalle pääsyn
  helpottaminen
  , myös sukupolvenvaihdosten avulla
  ;

| (b a) | kaikkien tilojen taloudellisen suorituskyvyn parantaminen, markkinoille osallistumisen, markkinasuuntautuneisuuden ja monipuolistamisen lisääminen; |
| --- | --- |

(b a)

kaikkien tilojen taloudellisen suorituskyvyn parantaminen, markkinoille osallistumisen, markkinasuuntautuneisuuden ja monipuolistamisen lisääminen;

| (b b) | tilojen rakenneuudistuksen ja modernisoinnin helpottaminen; |
| --- | --- |

(b b)

tilojen rakenneuudistuksen ja modernisoinnin helpottaminen;

| (b c) | tuottavan maatalouden säilyttäminen vuoristoalueilla, heikommassa asemassa olevilla alueilla tai syrjäisimmillä alueilla; |
| --- | --- |

(b c)

tuottavan maatalouden säilyttäminen vuoristoalueilla, heikommassa asemassa olevilla alueilla tai syrjäisimmillä alueilla;

| (b d) | maatalouselintarvikkeiden jalostusalan kilpailukyvyn parantaminen, myös tehokkuutta lisäämällä, sekä maataloustuotteiden lisäarvon parantaminen; |
| --- | --- |

(b d)

maatalouselintarvikkeiden jalostusalan kilpailukyvyn parantaminen, myös tehokkuutta lisäämällä, sekä maataloustuotteiden lisäarvon parantaminen;

(3)   elintarvikeketjun organisoinnin ja riskienhallinnan edistäminen maataloudessa erityisesti seuraavilla aloilla:

(3)   elintarvikeketjun organisoinnin ja riskienhallinnan edistäminen maataloudessa erityisesti seuraavilla aloilla:

| (a) | alkutuottajien ottaminen paremmin mukaan elintarvikeketjuun laatujärjestelmien, paikallismarkkinoiden menekinedistämistoimien ja lyhyiden toimitusketjujen sekä tuottajaryhmien ja toimialakohtaisten organisaatioiden avulla; |
| --- | --- |

(a)

alkutuottajien ottaminen paremmin mukaan elintarvikeketjuun laatujärjestelmien, paikallismarkkinoiden menekinedistämistoimien ja lyhyiden toimitusketjujen sekä tuottajaryhmien ja toimialakohtaisten organisaatioiden avulla;

| (a) | alkutuottajien ottaminen paremmin mukaan elintarvikeketjuun laatujärjestelmien, paikallismarkkinoiden menekinedistämistoimien ja lyhyiden toimitusketjujen sekä tuottajaryhmien ja toimialakohtaisten organisaatioiden avulla; |
| --- | --- |

(a)

alkutuottajien ottaminen paremmin mukaan elintarvikeketjuun laatujärjestelmien, paikallismarkkinoiden menekinedistämistoimien ja lyhyiden toimitusketjujen sekä tuottajaryhmien ja toimialakohtaisten organisaatioiden avulla;

| (b) | maatilojen riskienhallinnan tukeminen; |
| --- | --- |

(b)

maatilojen riskienhallinnan tukeminen;

| (b) | maatilojen
  riskien ehkäisemisen ja
  riskienhallinnan tukeminen; |
| --- | --- |

(b)

maatilojen
  riskien ehkäisemisen ja
  riskienhallinnan tukeminen;

(4)   
  maa- ja metsätaloudesta riippuvaisten
  ekosysteemien palauttaminen, säilyttäminen ja parantaminen erityisesti seuraavilla aloilla:

(4)   
  maa- ja metsätalouden vaikutuspiiriin kuuluvien
  ekosysteemien palauttaminen, säilyttäminen ja parantaminen erityisesti seuraavilla aloilla:

| (a) | luonnon monimuotoisuuden, Natura 2000 -alueet ja luonnonarvoltaan merkittävät maatalousmaat mukaan luettuina, ja Euroopan maisemien tilan palauttaminen ja säilyttäminen; |
| --- | --- |

(a)

luonnon monimuotoisuuden, Natura 2000 -alueet ja luonnonarvoltaan merkittävät maatalousmaat mukaan luettuina, ja Euroopan maisemien tilan palauttaminen ja säilyttäminen;

| (a) | luonnon monimuotoisuuden, Natura 2000 -alueet ja luonnonarvoltaan merkittävät maatalousmaat mukaan luettuina, ja Euroopan maisemien tilan palauttaminen ja säilyttäminen; |
| --- | --- |

(a)

luonnon monimuotoisuuden, Natura 2000 -alueet ja luonnonarvoltaan merkittävät maatalousmaat mukaan luettuina, ja Euroopan maisemien tilan palauttaminen ja säilyttäminen;

| (a a) | eläinten hyvinvoinnin parantaminen; |
| --- | --- |

(a a)

eläinten hyvinvoinnin parantaminen;

| (b) | vesihuollon parantaminen; |
| --- | --- |

(b)

vesihuollon parantaminen;

| (b) | vesihuollon parantaminen; |
| --- | --- |

(b)

vesihuollon parantaminen;

| (c) | maan hoidon parantaminen; |
| --- | --- |

(c)

maan hoidon parantaminen;

| (c) | maan hoidon parantaminen; |
| --- | --- |

(c)

maan hoidon parantaminen;

(5)   luonnonvarojen käytön tehostaminen sekä vähähiiliseen ja ilmastonmuutosta kestävään talouteen siirtymisen tukeminen maataloudessa, elintarvikealalla ja metsätaloudessa erityisesti seuraavilla aloilla:

(5)   luonnonvarojen käytön tehostaminen sekä vähähiiliseen ja ilmastonmuutosta kestävään talouteen siirtymisen tukeminen maataloudessa, elintarvikealalla ja metsätaloudessa erityisesti seuraavilla aloilla:

| (a) | vedenkäytön tehokkuuden parantaminen maataloudessa; |
| --- | --- |

(a)

vedenkäytön tehokkuuden parantaminen maataloudessa;

| (a) | vedenkäytön tehokkuuden parantaminen maataloudessa; |
| --- | --- |

(a)

vedenkäytön tehokkuuden parantaminen maataloudessa;

| (b) | energiankäytön tehokkuuden parantaminen maataloudessa ja elintarvikkeiden jalostuksessa; |
| --- | --- |

(b)

energiankäytön tehokkuuden parantaminen maataloudessa ja elintarvikkeiden jalostuksessa;

| (b) | energiankäytön tehokkuuden parantaminen maataloudessa ja elintarvikkeiden jalostuksessa; |
| --- | --- |

(b)

energiankäytön tehokkuuden parantaminen maataloudessa ja elintarvikkeiden jalostuksessa;

| (c) | uusiutuvien energialähteiden, sivutuotteiden, jätteiden, tähteiden ja muiden kuin elintarviketuotantoon käytettävien raaka-aineiden tarjonnan ja käytön helpottaminen biotaloudessa; |
| --- | --- |

(c)

uusiutuvien energialähteiden, sivutuotteiden, jätteiden, tähteiden ja muiden kuin elintarviketuotantoon käytettävien raaka-aineiden tarjonnan ja käytön helpottaminen biotaloudessa;

| (c) | uusiutuvien energialähteiden, sivutuotteiden, jätteiden, tähteiden ja muiden kuin elintarviketuotantoon käytettävien raaka-aineiden tarjonnan ja käytön helpottaminen biotaloudessa; |
| --- | --- |

(c)

uusiutuvien energialähteiden, sivutuotteiden, jätteiden, tähteiden ja muiden kuin elintarviketuotantoon käytettävien raaka-aineiden tarjonnan ja käytön helpottaminen biotaloudessa;

| (d) | maatalouden
  dityppioksidi- ja metaanipäästöjen
  vähentäminen; |
| --- | --- |

(d)

maatalouden
  dityppioksidi- ja metaanipäästöjen
  vähentäminen;

| (d) | maatalouden
  kasvihuonekaasu- ja ammoniakkipäästöjen
  vähentäminen
  sekä ilman laadun parantaminen
  ; |
| --- | --- |

(d)

maatalouden
  kasvihuonekaasu- ja ammoniakkipäästöjen
  vähentäminen
  sekä ilman laadun parantaminen
  ;

| (e) | hiilidioksidin talteenoton parantaminen maa- ja metsätaloudessa; |
| --- | --- |

(e)

hiilidioksidin talteenoton parantaminen maa- ja metsätaloudessa;

| (e) | hiilidioksidin
  sitomisen ja
  talteenoton parantaminen maa- ja metsätaloudessa; |
| --- | --- |

(e)

hiilidioksidin
  sitomisen ja
  talteenoton parantaminen maa- ja metsätaloudessa;

| (e a) | uusien tutkimukseen perustuvien tuotteiden ja soveltamismenetelmien ja -prosessien käytön helpottaminen maatalouselintarvikealan arvoketjussa luonnon monimuotoisuuden ja resurssitehokkuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

(e a)

uusien tutkimukseen perustuvien tuotteiden ja soveltamismenetelmien ja -prosessien käytön helpottaminen maatalouselintarvikealan arvoketjussa luonnon monimuotoisuuden ja resurssitehokkuuden parantamiseksi;

(6)   sosiaalisen osallisuuden edistäminen, köyhyyden vähentäminen ja talouden kehittäminen maaseutualueilla erityisesti seuraavilla aloilla:

(6)   sosiaalisen osallisuuden edistäminen, köyhyyden vähentäminen ja talouden kehittäminen maaseutualueilla erityisesti seuraavilla aloilla:

| (a) | monipuolistamisen, uusien pienyritysten perustamisen ja työpaikkojen luomisen helpottaminen; |
| --- | --- |

(a)

monipuolistamisen, uusien pienyritysten perustamisen ja työpaikkojen luomisen helpottaminen;

| (a) | monipuolistamisen, uusien pienyritysten perustamisen ja työpaikkojen luomisen helpottaminen; |
| --- | --- |

(a)

monipuolistamisen, uusien pienyritysten perustamisen ja työpaikkojen luomisen helpottaminen;

| (b) | paikallisen kehittämisen edistäminen maaseutualueilla; |
| --- | --- |

(b)

paikallisen kehittämisen edistäminen maaseutualueilla;

| (b) | paikallisen kehittämisen edistäminen maaseutualueilla; |
| --- | --- |

(b)

paikallisen kehittämisen edistäminen maaseutualueilla;

| (c) | tieto- ja viestintätekniikan käyttömahdollisuuksien, käytön ja laadun parantaminen maaseutualueilla. |
| --- | --- |

(c)

tieto- ja viestintätekniikan käyttömahdollisuuksien, käytön ja laadun parantaminen maaseutualueilla.

| (c) | tieto- ja viestintätekniikan käyttömahdollisuuksien, käytön ja laadun parantaminen maaseutualueilla. |
| --- | --- |

(c)

tieto- ja viestintätekniikan käyttömahdollisuuksien, käytön ja laadun parantaminen maaseutualueilla.

Kaikki prioriteetit edistävät innovointia, ympäristöä sekä ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista koskevien monialaisten tavoitteiden toteutumista.

Kaikki prioriteetit edistävät innovointia, ympäristöä sekä ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista koskevien monialaisten tavoitteiden toteutumista.

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Johdonmukaisuus maaseuturahaston tuen ja Euroopan maatalouden tukirahastosta rahoitettujen toimenpiteiden kanssa on varmistettava. | 1.   Johdonmukaisuus maaseuturahaston tuen ja Euroopan maatalouden tukirahastosta
  tai muista unionin rahoitusvälineistä
  rahoitettujen toimenpiteiden kanssa on varmistettava. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Johdonmukaisuus maaseuturahaston tuen ja Euroopan maatalouden tukirahastosta rahoitettujen toimenpiteiden kanssa on varmistettava.

1.   Johdonmukaisuus maaseuturahaston tuen ja Euroopan maatalouden tukirahastosta
  tai muista unionin rahoitusvälineistä
  rahoitettujen toimenpiteiden kanssa on varmistettava.

Tarkistus 173

Ehdotus asetukseksi

6 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a artikla |
| | Johdonmukainen kehitysyhteistyöpolitiikka |
| | Uudistuksella on varmistettava, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan mukaisesti kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteet, kuten YK:n ja muiden kansainvälisten järjestöjen puitteissa hyväksytyt tavoitteet, otetaan huomioon YMP:n täytäntöönpanossa. Tähän asetukseen perustuvilla toimilla ei saa vaarantaa kehitysmaiden, erityisesti vähiten kehittyneiden maiden elintarvikkeiden tuotantokapasiteettia eikä elintarviketurvaa pitkällä aikavälillä, ja toimilla on edistettävä ilmastonmuutoksen vaikutusten vähentämistä koskevien unionin sitoumusten noudattamista. Unionin kestävän maatalouden edistämisen tulisi perustua maataloustieteen ja -tekniikan kehitystä koskevaan kansainväliseen arviointiin (IAASTD). |

Komission teksti

Tarkistus

6 a artikla

Johdonmukainen kehitysyhteistyöpolitiikka

Uudistuksella on varmistettava, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan mukaisesti kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteet, kuten YK:n ja muiden kansainvälisten järjestöjen puitteissa hyväksytyt tavoitteet, otetaan huomioon YMP:n täytäntöönpanossa. Tähän asetukseen perustuvilla toimilla ei saa vaarantaa kehitysmaiden, erityisesti vähiten kehittyneiden maiden elintarvikkeiden tuotantokapasiteettia eikä elintarviketurvaa pitkällä aikavälillä, ja toimilla on edistettävä ilmastonmuutoksen vaikutusten vähentämistä koskevien unionin sitoumusten noudattamista. Unionin kestävän maatalouden edistämisen tulisi perustua maataloustieteen ja -tekniikan kehitystä koskevaan kansainväliseen arviointiin (IAASTD).

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

7 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Maaseuturahasto toimii jäsenvaltioissa maaseudun kehittämisohjelmien välityksellä. Ohjelmissa on pantava täytäntöön maaseudun kehittämistä koskevia unionin prioriteetteja vastaava strategia toimenpiteillä, jotka määritellään III osastossa, ja näiden toimenpiteiden toteuttamiseksi haetaan tukea maaseuturahastosta. | 1.   Maaseuturahasto toimii jäsenvaltioissa maaseudun kehittämisohjelmien välityksellä. Ohjelmissa on pantava täytäntöön maaseudun kehittämistä koskevia unionin prioriteetteja vastaava strategia toimenpiteillä, jotka määritellään III osastossa, ja näiden toimenpiteiden toteuttamiseksi haetaan tukea maaseuturahastosta. |
| 2.   Jäsenvaltio voi toimittaa koko alueensa käsittävän yhtenäisen ohjelman tai joukon alueellisia ohjelmia. | 2.   Jäsenvaltio voi toimittaa koko alueensa käsittävän yhtenäisen ohjelman tai joukon alueellisia ohjelmia
  tai molempia
  .
  Kansallisella tasolla toteutettuja toimenpiteitä ei saa panna täytäntöön alueellisten ohjelmien välityksellä. |
| 3.   Alueelliset ohjelmat valinneet jäsenvaltiot voivat myös toimittaa hyväksyttäväksi kansallisen kehyksen, joka sisältää alueellisten ohjelmien yhteiset osatekijät, joille ei ole olemassa erillistä talousarviomäärärahaa. | 3.   Alueelliset ohjelmat valinneet jäsenvaltiot voivat myös toimittaa hyväksyttäväksi kansallisen kehyksen, joka sisältää alueellisten ohjelmien yhteiset osatekijät, joille ei ole olemassa erillistä talousarviomäärärahaa. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Maaseuturahasto toimii jäsenvaltioissa maaseudun kehittämisohjelmien välityksellä. Ohjelmissa on pantava täytäntöön maaseudun kehittämistä koskevia unionin prioriteetteja vastaava strategia toimenpiteillä, jotka määritellään III osastossa, ja näiden toimenpiteiden toteuttamiseksi haetaan tukea maaseuturahastosta.

1.   Maaseuturahasto toimii jäsenvaltioissa maaseudun kehittämisohjelmien välityksellä. Ohjelmissa on pantava täytäntöön maaseudun kehittämistä koskevia unionin prioriteetteja vastaava strategia toimenpiteillä, jotka määritellään III osastossa, ja näiden toimenpiteiden toteuttamiseksi haetaan tukea maaseuturahastosta.

2.   Jäsenvaltio voi toimittaa koko alueensa käsittävän yhtenäisen ohjelman tai joukon alueellisia ohjelmia.

2.   Jäsenvaltio voi toimittaa koko alueensa käsittävän yhtenäisen ohjelman tai joukon alueellisia ohjelmia
  tai molempia
  .
  Kansallisella tasolla toteutettuja toimenpiteitä ei saa panna täytäntöön alueellisten ohjelmien välityksellä.

3.   Alueelliset ohjelmat valinneet jäsenvaltiot voivat myös toimittaa hyväksyttäväksi kansallisen kehyksen, joka sisältää alueellisten ohjelmien yhteiset osatekijät, joille ei ole olemassa erillistä talousarviomäärärahaa.

3.   Alueelliset ohjelmat valinneet jäsenvaltiot voivat myös toimittaa hyväksyttäväksi kansallisen kehyksen, joka sisältää alueellisten ohjelmien yhteiset osatekijät, joille ei ole olemassa erillistä talousarviomäärärahaa.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

8 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltiot voivat sisällyttää maaseudun kehittämisohjelmiinsa temaattisia alaohjelmia,
  jotka edesauttavat maaseudun kehittämistä koskevien unionin prioriteettien täyttämistä ja joiden tavoitteena on vastata tunnistettuihin erityistarpeisiin erityisesti seuraavien osalta
  : | 1.   Jäsenvaltiot voivat
  maaseudun kehittämistä koskevien prioriteettien täyttämistä varten
  sisällyttää maaseudun kehittämisohjelmiinsa temaattisia alaohjelmia,
  joilla vastataan erityistarpeisiin. Temaattiset alaohjelmat voivat liittyä muun muassa seuraaviin
  : |
| (a) | nuorille viljelijöille; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Jäsenvaltiot voivat sisällyttää maaseudun kehittämisohjelmiinsa temaattisia alaohjelmia,
  jotka edesauttavat maaseudun kehittämistä koskevien unionin prioriteettien täyttämistä ja joiden tavoitteena on vastata tunnistettuihin erityistarpeisiin erityisesti seuraavien osalta
  :

1.   Jäsenvaltiot voivat
  maaseudun kehittämistä koskevien prioriteettien täyttämistä varten
  sisällyttää maaseudun kehittämisohjelmiinsa temaattisia alaohjelmia,
  joilla vastataan erityistarpeisiin. Temaattiset alaohjelmat voivat liittyä muun muassa seuraaviin
  :

(a)

nuorille viljelijöille;

| (a) | nuoret viljelijät; |
| --- | --- |

(a)

nuoret viljelijät;

| (b) | 20 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut pientilat; |
| --- | --- |

(b)

20 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut pientilat;

| (b) | 20 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut pientilat; |
| --- | --- |

(b)

20 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut pientilat;

| (c) | 33 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut vuoristoalueet; |
| --- | --- |

(c)

33 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut vuoristoalueet;

| (c) | 33 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut vuoristoalueet; |
| --- | --- |

(c)

33 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut vuoristoalueet;

| (d) | lyhyet toimitusketjut. |
| --- | --- |

(d)

lyhyet toimitusketjut.

| (d) | lyhyet toimitusketjut; |
| --- | --- |

(d)

lyhyet toimitusketjut;

| (d a) | maaseutualueiden naiset. |
| --- | --- |

(d a)

maaseutualueiden naiset.

Liitteessä III vahvistetaan viitteellinen luettelo kunkin temaattisen alaohjelman osalta erityisen tärkeistä toimenpiteistä ja tukitoimien tyypeistä.

Liitteessä III vahvistetaan viitteellinen luettelo kunkin temaattisen alaohjelman osalta erityisen tärkeistä toimenpiteistä ja tukitoimien tyypeistä.

2.   Temaattisilla alaohjelmilla voidaan myös vastata erityistarpeisiin, jotka liittyvät tietyn maaseutualueen kehitykseen huomattavasti vaikuttavien maataloussektorien rakenneuudistukseen.

2.   Temaattisilla alaohjelmilla voidaan myös vastata erityistarpeisiin, jotka liittyvät tietyn maaseutualueen kehitykseen huomattavasti vaikuttavien maataloussektorien rakenneuudistukseen
  tai muihin jäsenvaltion määrittelemiin erityistarpeisiin
  .

3.   Liitteessä I vahvistettuja tukiprosentteja voidaan korottaa 10 prosenttiyksiköllä, kun kyseessä ovat pientiloja ja lyhyitä toimitusketjuja koskevien temaattisten alaohjelmien osana tuetut tukitoimet. Kun kyseessä ovat nuoret viljelijät ja vuoristoalueet, enimmäistukiprosentteja voidaan korottaa liitteen I mukaisesti. Yhdistetty tukiprosentti voi kuitenkin olla enintään 90 prosenttia.

3.   Liitteessä I vahvistettuja tukiprosentteja voidaan korottaa 10 prosenttiyksiköllä, kun kyseessä ovat pientiloja ja lyhyitä toimitusketjuja koskevien temaattisten alaohjelmien osana tuetut tukitoimet. Kun kyseessä ovat
  esimerkiksi
  nuoret viljelijät ja vuoristoalueet, enimmäistukiprosentteja voidaan korottaa liitteen I mukaisesti. Yhdistetty tukiprosentti voi kuitenkin olla enintään 90 prosenttia.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – c alakohta – 2 alakohta – vii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| vii) | on suunniteltu aloitteita tietoisuuden lisäämiseksi ja innovatiivisten toimien toteutuksen edistämiseksi sekä
  maatalouden tuottavuutta
  ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden mukaisten toimijaryhmien perustamiseksi; |

Komission teksti

Tarkistus

vii)

on suunniteltu aloitteita tietoisuuden lisäämiseksi ja innovatiivisten toimien toteutuksen edistämiseksi sekä
  maatalouden tuottavuutta
  ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden mukaisten toimijaryhmien perustamiseksi;

| vii) | on suunniteltu aloitteita tietoisuuden lisäämiseksi ja innovatiivisten toimien toteutuksen edistämiseksi sekä
  maataloustuotantoa, maatalouden taloudellista elinkelpoisuutta
  ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden mukaisten toimijaryhmien perustamiseksi; |
| --- | --- |

vii)

on suunniteltu aloitteita tietoisuuden lisäämiseksi ja innovatiivisten toimien toteutuksen edistämiseksi sekä
  maataloustuotantoa, maatalouden taloudellista elinkelpoisuutta
  ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden mukaisten toimijaryhmien perustamiseksi;

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] 17 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen ennakkoehtojen ja tarvittaessa toimien arviointi
  sekä asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] 19 artiklan soveltamiseksi vahvistetut välitavoitteet
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

(d)

asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] 17 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen ennakkoehtojen ja tarvittaessa toimien arviointi
  sekä asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] 19 artiklan soveltamiseksi vahvistetut välitavoitteet
  ;

| (d) | asetuksen (EU) N:o .../2013 [CSF] 17 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen ennakkoehtojen
  , jotka koskevat liitteessä V tarkoitettua maaseudun kehittämistä ja jotka ovat olennaisia ohjelman kannalta,
  ja tarvittaessa toimien arviointi; |
| --- | --- |

(d)

asetuksen (EU) N:o .../2013 [CSF] 17 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen ennakkoehtojen
  , jotka koskevat liitteessä V tarkoitettua maaseudun kehittämistä ja jotka ovat olennaisia ohjelman kannalta,
  ja tarvittaessa toimien arviointi;

Perustelu

Maaseudun kehittämisohjelmia koskevien ennakkoehtojen ei pitäisi koskea alueita, jotka eivät kuulu maaseudun kehittämispolitiikan alaan, ja niitä pitäisi soveltaa vain välittömästi ohjelmaan kuuluviin toimiin liittyvien edellytysten arviointiin.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | kun kyseessä on paikallinen kehittäminen, erityinen kuvaus koordinointimekanismeista paikallisten kehittämisstrategioiden, 36 artiklassa tarkoitetun yhteistyötä koskevan toimenpiteen, 21 artiklassa tarkoitetun maaseutualueiden peruspalveluja ja kylien kunnostusta koskevan toimenpiteen ja 20 artiklassa tarkoitetun maaseutualueiden tila- ja yritystoiminnan kehittämistä koskevan toimenpiteen mukaisen maatalouden ulkopuolista toimintaa maaseutualueilla koskevan tuen välillä; |

Komission teksti

Tarkistus

(f)

kun kyseessä on paikallinen kehittäminen, erityinen kuvaus koordinointimekanismeista paikallisten kehittämisstrategioiden, 36 artiklassa tarkoitetun yhteistyötä koskevan toimenpiteen, 21 artiklassa tarkoitetun maaseutualueiden peruspalveluja ja kylien kunnostusta koskevan toimenpiteen ja 20 artiklassa tarkoitetun maaseutualueiden tila- ja yritystoiminnan kehittämistä koskevan toimenpiteen mukaisen maatalouden ulkopuolista toimintaa maaseutualueilla koskevan tuen välillä;

| (f) | kun kyseessä on paikallinen kehittäminen, erityinen kuvaus koordinointimekanismeista paikallisten kehittämisstrategioiden, 36 artiklassa tarkoitetun yhteistyötä koskevan toimenpiteen, 21 artiklassa tarkoitetun maaseutualueiden peruspalveluja ja kylien kunnostusta koskevan toimenpiteen
  , kaupunki- ja maaseutualueiden väliset yhteydet ja alueiden välinen yhteistyö mukaan luettuina,
  ja 20 artiklassa tarkoitetun maaseutualueiden tila- ja yritystoiminnan kehittämistä koskevan toimenpiteen mukaisen maatalouden ulkopuolista toimintaa maaseutualueilla koskevan tuen välillä; |
| --- | --- |

(f)

kun kyseessä on paikallinen kehittäminen, erityinen kuvaus koordinointimekanismeista paikallisten kehittämisstrategioiden, 36 artiklassa tarkoitetun yhteistyötä koskevan toimenpiteen, 21 artiklassa tarkoitetun maaseutualueiden peruspalveluja ja kylien kunnostusta koskevan toimenpiteen
  , kaupunki- ja maaseutualueiden väliset yhteydet ja alueiden välinen yhteistyö mukaan luettuina,
  ja 20 artiklassa tarkoitetun maaseutualueiden tila- ja yritystoiminnan kehittämistä koskevan toimenpiteen mukaisen maatalouden ulkopuolista toimintaa maaseutualueilla koskevan tuen välillä;

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – g alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (g) | kuvaus innovointiin sovellettavasta lähestymistavasta ottaen huomioon
  tuottavuuden
  ja kestävän resurssienhallinnan parantamista koskeva tavoite ja siitä, miten tämä lähestymistapa edistää 61 artiklassa tarkoitetun
  maatalouden tuottavuutta
  ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tavoitteiden saavuttamista; |

Komission teksti

Tarkistus

(g)

kuvaus innovointiin sovellettavasta lähestymistavasta ottaen huomioon
  tuottavuuden
  ja kestävän resurssienhallinnan parantamista koskeva tavoite ja siitä, miten tämä lähestymistapa edistää 61 artiklassa tarkoitetun
  maatalouden tuottavuutta
  ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tavoitteiden saavuttamista;

| (g) | kuvaus innovointiin sovellettavasta lähestymistavasta ottaen huomioon
  tilojen tuotannon, niiden taloudellisen elinkelpoisuuden
  ja kestävän resurssienhallinnan parantamista koskeva tavoite ja siitä, miten tämä lähestymistapa edistää 61 artiklassa tarkoitetun
  maataloustuotantoa, maatalouden taloudellista elinkelpoisuutta
  ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

(g)

kuvaus innovointiin sovellettavasta lähestymistavasta ottaen huomioon
  tilojen tuotannon, niiden taloudellisen elinkelpoisuuden
  ja kestävän resurssienhallinnan parantamista koskeva tavoite ja siitä, miten tämä lähestymistapa edistää 61 artiklassa tarkoitetun
  maataloustuotantoa, maatalouden taloudellista elinkelpoisuutta
  ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tavoitteiden saavuttamista;

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – j alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (j) | indikaattorisuunnitelma, joka sisältää kunkin ohjelmaan sisältyvän maaseudun kehittämistä koskevan unionin prioriteetin osalta indikaattorit ja valitut toimenpiteet sekä niiden suunnitellut tuotokset ja suunnitellut menot julkisiin ja yksityisin menoihin jaoteltuina; |

Komission teksti

Tarkistus

(j)

indikaattorisuunnitelma, joka sisältää kunkin ohjelmaan sisältyvän maaseudun kehittämistä koskevan unionin prioriteetin osalta indikaattorit ja valitut toimenpiteet sekä niiden suunnitellut tuotokset ja suunnitellut menot julkisiin ja yksityisin menoihin jaoteltuina;

| (j) | indikaattorisuunnitelma, joka sisältää kunkin ohjelmaan sisältyvän maaseudun kehittämistä koskevan unionin prioriteetin osalta indikaattorit ja valitut toimenpiteet sekä niiden suunnitellut
  prosessi- ja politiikkakeskeiset
  tuotokset ja suunnitellut menot julkisiin ja yksityisin menoihin jaoteltuina; |
| --- | --- |

(j)

indikaattorisuunnitelma, joka sisältää kunkin ohjelmaan sisältyvän maaseudun kehittämistä koskevan unionin prioriteetin osalta indikaattorit ja valitut toimenpiteet sekä niiden suunnitellut
  prosessi- ja politiikkakeskeiset
  tuotokset ja suunnitellut menot julkisiin ja yksityisin menoihin jaoteltuina;

Perustelu

Ohjelman tuotoksissa on keskityttävä poliittisiin tavoitteisiin, jotta voidaan varmistaa selkeä yhteys maaseudun kehittämistä koskevien poliittisten tavoitteiden ja sellaisen ohjelma-asiakirjoissa olevan näytön välillä, jonka perusteella voidaan asettaa erityistavoitteita toimenpiteiden ollessa välttämättömiä.

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – m alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (m) | selvitys siitä, miten ohjelma täydentää muista yhteisen maatalouspolitiikan
  ja koheesiopolitiikan
  välineistä
  sekä EMKR:sta
  rahoitettuja toimenpiteitä; |

Komission teksti

Tarkistus

(m)

selvitys siitä, miten ohjelma täydentää muista yhteisen maatalouspolitiikan
  ja koheesiopolitiikan
  välineistä
  sekä EMKR:sta
  rahoitettuja toimenpiteitä;

| (m) | selvitys siitä, miten ohjelma täydentää muista yhteisen maatalouspolitiikan välineistä rahoitettuja toimenpiteitä
  , sekä mekanismeista, joilla varmistetaan koordinointi muista yhteisen strategiakehyksen rahastoista tukea saavien toimenpiteiden kanssa, ja asetuksen (EU) N:o .../2013 [CSF] IV osastossa tarkoitettujen rahoitusvälineiden soveltamisesta
  ; |
| --- | --- |

(m)

selvitys siitä, miten ohjelma täydentää muista yhteisen maatalouspolitiikan välineistä rahoitettuja toimenpiteitä
  , sekä mekanismeista, joilla varmistetaan koordinointi muista yhteisen strategiakehyksen rahastoista tukea saavien toimenpiteiden kanssa, ja asetuksen (EU) N:o .../2013 [CSF] IV osastossa tarkoitettujen rahoitusvälineiden soveltamisesta
  ;

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | erillinen erityisindikaattorisuunnitelma sekä suunnitellut tuotokset ja suunnitellut menot julkisiin ja yksityisin menoihin jaoteltuina. |

Komission teksti

Tarkistus

(c)

erillinen erityisindikaattorisuunnitelma sekä suunnitellut tuotokset ja suunnitellut menot julkisiin ja yksityisin menoihin jaoteltuina.

| (c) | erillinen erityisindikaattorisuunnitelma sekä suunnitellut
  prosessi- ja politiikkakeskeiset
  tuotokset ja suunnitellut menot julkisiin ja yksityisin menoihin jaoteltuina. |
| --- | --- |

(c)

erillinen erityisindikaattorisuunnitelma sekä suunnitellut
  prosessi- ja politiikkakeskeiset
  tuotokset ja suunnitellut menot julkisiin ja yksityisin menoihin jaoteltuina.

Perustelu

Ohjelman tuotoksissa on keskityttävä poliittisiin tavoitteisiin, jotta voidaan varmistaa selkeä yhteys maaseudun kehittämistä koskevien poliittisten tavoitteiden ja sellaisen ohjelma-asiakirjoissa olevan näytön välillä, jonka perusteella voidaan asettaa erityistavoitteita toimenpiteiden ollessa välttämättömiä.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

10 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] liitteessä V tarkoitettujen ennakkoehtojen lisäksi
  maaseuturahastoon sovelletaan
  asetuksen (EU) N:o [CSF/2012]
  liitteessä IV vahvistettuja yleisiä ennakkoehtoja. | Maaseuturahastoon sovelletaan liitteessä IV vahvistettuja yleisiä ennakkoehtoja
  , jos ne ovat olennaisia ja jos niitä voidaan soveltaa erityistavoitteisiin, joihin ohjelman prioriteeteilla pyritään
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] liitteessä V tarkoitettujen ennakkoehtojen lisäksi
  maaseuturahastoon sovelletaan
  asetuksen (EU) N:o [CSF/2012]
  liitteessä IV vahvistettuja yleisiä ennakkoehtoja.

Maaseuturahastoon sovelletaan liitteessä IV vahvistettuja yleisiä ennakkoehtoja
  , jos ne ovat olennaisia ja jos niitä voidaan soveltaa erityistavoitteisiin, joihin ohjelman prioriteeteilla pyritään
  .

Perustelu

Maatalouden kehittämispolitiikka ei välttämättä ole vastuullista ajatellen muiden politiikanalojen edellytysten täyttymistä. Ennakkoehtojen olisi oltava edellytys vain tämän politiikan olennaisen tärkeille prioriteeteille.

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Komissio voi hyväksyä maaseudun kehittämisohjelman ennen kumppanuussopimuksen tekemistä jäsenvaltion kanssa, jos se katsoo, että kaikki maaseudun kehittämisohjelman osat ovat tämän asetuksen ja kumppanuussopimuksen niiden osien mukaisia, jotka koskevat maaseuturahastoa. |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Komissio voi hyväksyä maaseudun kehittämisohjelman ennen kumppanuussopimuksen tekemistä jäsenvaltion kanssa, jos se katsoo, että kaikki maaseudun kehittämisohjelman osat ovat tämän asetuksen ja kumppanuussopimuksen niiden osien mukaisia, jotka koskevat maaseuturahastoa.

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta – a alakohta – ii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ii) | muuttamaan yhdessä tai useammassa toimenpiteessä maaseuturahaston rahoitusosuutta; |

Komission teksti

Tarkistus

ii)

muuttamaan yhdessä tai useammassa toimenpiteessä maaseuturahaston rahoitusosuutta;

Poistetaan.

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta – a alakohta – iv alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iv) | siirtämään varoja sellaisten toimenpiteiden välillä, joihin sovelletaan erilaisia maaseuturahaston rahoitusosuuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

iv)

siirtämään varoja sellaisten toimenpiteiden välillä, joihin sovelletaan erilaisia maaseuturahaston rahoitusosuuksia.

Poistetaan.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta – a alakohta – -iv a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iv a) | siirtämään varoja ohjelmien välillä, jotta ei menetetä maaseuturahaston varoja. |

Komission teksti

Tarkistus

iv a)

siirtämään varoja ohjelmien välillä, jotta ei menetetä maaseuturahaston varoja.

Perustelu

Jotta jäsenvaltiot eivät menettäisi EU:n varoja, niiden jakaminen uudelleen maaseudun kehittämisohjelmien välillä samassa jäsenvaltiossa on sallittua, jos toimenpidearvio osoittaa, että vaarana on ilman eri toimenpiteitä tapahtuva varojen vapauttaminen.

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Komissio antaa 1 kohdassa tarkoitetun hyväksynnän kahden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. |

Komission teksti

Tarkistus

1 a.
     
  Komissio antaa 1 kohdassa tarkoitetun hyväksynnän kahden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio
  antaa
  täytäntöönpanosäädöksillä säännöt
  , jotka koskevat seuraavien yhteydessä sovellettavia menettelyjä ja aikatauluja: | Siirretään komissiolle valta
  antaa
  90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä säännöistä
  , jotka koskevat seuraavien yhteydessä sovellettavia menettelyjä ja aikatauluja: |

Komission teksti

Tarkistus

Komissio
  antaa
  täytäntöönpanosäädöksillä säännöt
  , jotka koskevat seuraavien yhteydessä sovellettavia menettelyjä ja aikatauluja:

Siirretään komissiolle valta
  antaa
  90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä säännöistä
  , jotka koskevat seuraavien yhteydessä sovellettavia menettelyjä ja aikatauluja:

Perustelu

Kyseessä ei ole pelkästään tekninen päätös.

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 91 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | Poistetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 91 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Poistetaan.

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Maatiloihin kohdistetuista toimenpiteistä pääsevät osallisiksi vain viljelijät, jotka ovat asetuksessa (EU) N:o .../2013 [DP] tarkoitettuja aktiiviviljelijöitä. |

Komission teksti

Tarkistus

Maatiloihin kohdistetuista toimenpiteistä pääsevät osallisiksi vain viljelijät, jotka ovat asetuksessa (EU) N:o .../2013 [DP] tarkoitettuja aktiiviviljelijöitä.

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

15 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa ammatillista koulutusta ja pätevyyden hankkimista koskevat toimet, esittelytoiminnan ja tiedotustoimet. Ammatillista koulutusta ja pätevyyden hankkimista koskeviin toimiin voi sisältyä koulutuskursseja, työpajoja ja valmennusta. | 1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa ammatillista koulutusta ja pätevyyden hankkimista koskevat toimet, esittelytoiminnan ja tiedotustoimet. Ammatillista koulutusta ja pätevyyden hankkimista koskeviin toimiin voi sisältyä koulutuskursseja, työpajoja ja valmennusta. |
| Tuki voi myös kattaa lyhytaikaisen
  tilanhoitoa
  koskevan vaihdon ja
  tilavierailut
  . | Tuki voi myös kattaa lyhytaikaisen
  tilan- ja metsänhoitoa
  koskevan vaihdon ja
  vierailut tiloille ja metsiin
  . |
| 2.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea myönnetään maa- ja metsätalous- sekä elintarvikealoilla toimiville henkilöille, maankäyttäjille ja muille talouden toimijoille, jotka ovat maaseutualueilla toimivia pk-yrityksiä. | 2.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea myönnetään maa- ja metsätalous- sekä elintarvikealoilla toimiville henkilöille, maankäyttäjille ja muille talouden toimijoille, jotka ovat maaseutualueilla toimivia pk-yrityksiä.
  Kun tämän toimenpiteen mukaista tukea tarjotaan pk-yrityksille, etusijalle voidaan asettaa pk-yritykset, jotka liittyvät maa- ja metsätalousalaan. |
| Tuensaajana on koulutustoimen tai muun tietämyksensiirto- ja tiedotustoimen tarjoaja. | Tuensaajana on koulutustoimen tai muun tietämyksensiirto- ja tiedotustoimen tarjoaja
  , joka voi olla julkisyhteisö
  . |
| 3.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea ei myönnetä ohjaus- tai koulutuskursseihin, jotka ovat osa keskiasteen tai sitä ylemmän asteen tavanomaisia koulutusohjelmia tai -järjestelmiä. | 3.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea ei myönnetä ohjaus- tai koulutuskursseihin, jotka ovat osa keskiasteen tai sitä ylemmän asteen tavanomaisia koulutusohjelmia tai -järjestelmiä. |
| Tietämyksensiirto- ja tiedotuspalveluja tarjoavilla yksiköillä on oltava tarkoituksenmukaiset valmiudet henkilöstön pätevyyden suhteen ja henkilöstölle on tarjottava säännöllisesti koulutusta näiden tehtävien hoitamiseen. | Tietämyksensiirto- ja tiedotuspalveluja tarjoavilla yksiköillä on oltava tarkoituksenmukaiset valmiudet henkilöstön pätevyyden suhteen ja henkilöstölle on tarjottava säännöllisesti koulutusta näiden tehtävien hoitamiseen. |
| 4.   Tämän toimenpiteen mukaisia tukikelpoisia kustannuksia ovat tietämyksensiirto- tai tiedotustoimen järjestämisestä ja toteuttamisesta aiheutuvat kustannukset. Kun kyseessä ovat esittelyhankkeet, tuki voi myös kattaa hankkeisiin liittyvät investointikustannukset. Tukikelpoisia ovat myös osallistujien matka- ja majoituskulut ja heidän päivärahansa sekä viljelijöiden lomituskulut. | 4.   Tämän toimenpiteen mukaisia tukikelpoisia kustannuksia ovat tietämyksensiirto- tai tiedotustoimen järjestämisestä ja toteuttamisesta aiheutuvat kustannukset. Kun kyseessä ovat esittelyhankkeet, tuki voi myös kattaa hankkeisiin liittyvät investointikustannukset. Tukikelpoisia ovat myös osallistujien matka- ja majoituskulut ja heidän päivärahansa sekä viljelijöiden lomituskulut. |
| 5.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tukikelpoisten kustannusten tarkentamista, tietämyksensiirtopalveluja tarjoavien yksiköiden vähimmäispätevyyttä sekä tilanhoitoa koskevan vaihdon ja tilavierailujen kestoa ja sisältöä. | 5.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tukikelpoisten kustannusten tarkentamista, tietämyksensiirtopalveluja tarjoavien yksiköiden vähimmäispätevyyttä sekä tilanhoitoa koskevan vaihdon ja tilavierailujen kestoa ja sisältöä. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa ammatillista koulutusta ja pätevyyden hankkimista koskevat toimet, esittelytoiminnan ja tiedotustoimet. Ammatillista koulutusta ja pätevyyden hankkimista koskeviin toimiin voi sisältyä koulutuskursseja, työpajoja ja valmennusta.

1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa ammatillista koulutusta ja pätevyyden hankkimista koskevat toimet, esittelytoiminnan ja tiedotustoimet. Ammatillista koulutusta ja pätevyyden hankkimista koskeviin toimiin voi sisältyä koulutuskursseja, työpajoja ja valmennusta.

Tuki voi myös kattaa lyhytaikaisen
  tilanhoitoa
  koskevan vaihdon ja
  tilavierailut
  .

Tuki voi myös kattaa lyhytaikaisen
  tilan- ja metsänhoitoa
  koskevan vaihdon ja
  vierailut tiloille ja metsiin
  .

2.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea myönnetään maa- ja metsätalous- sekä elintarvikealoilla toimiville henkilöille, maankäyttäjille ja muille talouden toimijoille, jotka ovat maaseutualueilla toimivia pk-yrityksiä.

2.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea myönnetään maa- ja metsätalous- sekä elintarvikealoilla toimiville henkilöille, maankäyttäjille ja muille talouden toimijoille, jotka ovat maaseutualueilla toimivia pk-yrityksiä.
  Kun tämän toimenpiteen mukaista tukea tarjotaan pk-yrityksille, etusijalle voidaan asettaa pk-yritykset, jotka liittyvät maa- ja metsätalousalaan.

Tuensaajana on koulutustoimen tai muun tietämyksensiirto- ja tiedotustoimen tarjoaja.

Tuensaajana on koulutustoimen tai muun tietämyksensiirto- ja tiedotustoimen tarjoaja
  , joka voi olla julkisyhteisö
  .

3.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea ei myönnetä ohjaus- tai koulutuskursseihin, jotka ovat osa keskiasteen tai sitä ylemmän asteen tavanomaisia koulutusohjelmia tai -järjestelmiä.

3.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea ei myönnetä ohjaus- tai koulutuskursseihin, jotka ovat osa keskiasteen tai sitä ylemmän asteen tavanomaisia koulutusohjelmia tai -järjestelmiä.

Tietämyksensiirto- ja tiedotuspalveluja tarjoavilla yksiköillä on oltava tarkoituksenmukaiset valmiudet henkilöstön pätevyyden suhteen ja henkilöstölle on tarjottava säännöllisesti koulutusta näiden tehtävien hoitamiseen.

Tietämyksensiirto- ja tiedotuspalveluja tarjoavilla yksiköillä on oltava tarkoituksenmukaiset valmiudet henkilöstön pätevyyden suhteen ja henkilöstölle on tarjottava säännöllisesti koulutusta näiden tehtävien hoitamiseen.

4.   Tämän toimenpiteen mukaisia tukikelpoisia kustannuksia ovat tietämyksensiirto- tai tiedotustoimen järjestämisestä ja toteuttamisesta aiheutuvat kustannukset. Kun kyseessä ovat esittelyhankkeet, tuki voi myös kattaa hankkeisiin liittyvät investointikustannukset. Tukikelpoisia ovat myös osallistujien matka- ja majoituskulut ja heidän päivärahansa sekä viljelijöiden lomituskulut.

4.   Tämän toimenpiteen mukaisia tukikelpoisia kustannuksia ovat tietämyksensiirto- tai tiedotustoimen järjestämisestä ja toteuttamisesta aiheutuvat kustannukset. Kun kyseessä ovat esittelyhankkeet, tuki voi myös kattaa hankkeisiin liittyvät investointikustannukset. Tukikelpoisia ovat myös osallistujien matka- ja majoituskulut ja heidän päivärahansa sekä viljelijöiden lomituskulut.

5.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tukikelpoisten kustannusten tarkentamista, tietämyksensiirtopalveluja tarjoavien yksiköiden vähimmäispätevyyttä sekä tilanhoitoa koskevan vaihdon ja tilavierailujen kestoa ja sisältöä.

5.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tukikelpoisten kustannusten tarkentamista, tietämyksensiirtopalveluja tarjoavien yksiköiden vähimmäispätevyyttä sekä tilanhoitoa koskevan vaihdon ja tilavierailujen kestoa ja sisältöä.

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

16 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tämän toimenpiteen mukaisen tuen tavoitteena on | 1.   Tämän toimenpiteen mukaisen tuen tavoitteena on |
| (a) | auttaa viljelijöitä, metsänomistajia ja maaseutualueiden pk-yrityksiä hyödyntämään neuvontapalveluja tilansa, yrityksensä ja/tai investointinsa taloudellisen ja ympäristötehokkuuden parantamisessa sekä niiden ilmastoystävällisyyden ja ilmastonmuutoksen kestävyyden parantamisessa; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Tämän toimenpiteen mukaisen tuen tavoitteena on

1.   Tämän toimenpiteen mukaisen tuen tavoitteena on

(a)

auttaa viljelijöitä, metsänomistajia ja maaseutualueiden pk-yrityksiä hyödyntämään neuvontapalveluja tilansa, yrityksensä ja/tai investointinsa taloudellisen ja ympäristötehokkuuden parantamisessa sekä niiden ilmastoystävällisyyden ja ilmastonmuutoksen kestävyyden parantamisessa;

| (a) | auttaa viljelijöitä, metsänomistajia ja maaseutualueiden pk-yrityksiä hyödyntämään neuvontapalveluja tilansa, yrityksensä ja/tai investointinsa taloudellisen ja ympäristötehokkuuden parantamisessa sekä niiden ilmastoystävällisyyden ja ilmastonmuutoksen kestävyyden parantamisessa; |
| --- | --- |

(a)

auttaa viljelijöitä, metsänomistajia ja maaseutualueiden pk-yrityksiä hyödyntämään neuvontapalveluja tilansa, yrityksensä ja/tai investointinsa taloudellisen ja ympäristötehokkuuden parantamisessa sekä niiden ilmastoystävällisyyden ja ilmastonmuutoksen kestävyyden parantamisessa;

| (b) | edistää tilanhoito- ja lomituspalvelujen sekä maatalouden neuvontapalvelujen ja metsätalouden neuvontapalvelujen perustamista, mukaan luettuna asetuksen (EU) N:o HR/2012 12, 13 ja 14 artiklassa tarkoitettu maatilojen neuvontajärjestelmä; |
| --- | --- |

(b)

edistää tilanhoito- ja lomituspalvelujen sekä maatalouden neuvontapalvelujen ja metsätalouden neuvontapalvelujen perustamista, mukaan luettuna asetuksen (EU) N:o HR/2012 12, 13 ja 14 artiklassa tarkoitettu maatilojen neuvontajärjestelmä;

| (b) | edistää tilanhoito- ja lomituspalvelujen sekä maatalouden neuvontapalvelujen ja metsätalouden neuvontapalvelujen perustamista, mukaan luettuna asetuksen (EU) N:o .../2013 [HR] 12, 13 ja 14 artiklassa tarkoitettu maatilojen neuvontajärjestelmä; |
| --- | --- |

(b)

edistää tilanhoito- ja lomituspalvelujen sekä maatalouden neuvontapalvelujen ja metsätalouden neuvontapalvelujen perustamista, mukaan luettuna asetuksen (EU) N:o .../2013 [HR] 12, 13 ja 14 artiklassa tarkoitettu maatilojen neuvontajärjestelmä;

| (c) | edistää neuvojien koulutusta. |
| --- | --- |

(c)

edistää neuvojien koulutusta.

| (c) | edistää neuvojien koulutusta; |
| --- | --- |

(c)

edistää neuvojien koulutusta;

| (c a) | antaa nuorille viljelijöille aloitustukea. |
| --- | --- |

(c a)

antaa nuorille viljelijöille aloitustukea.

2.   Edellä 1 kohdan
  a ja c alakohdassa
  säädetyn tuen edunsaajana on neuvonta- tai koulutuspalvelun tarjoaja. Edellä 1 kohdan b alakohdan mukainen tuki myönnetään viranomaiselle tai elimelle, joka perustaa tilanhoito- tai lomituspalvelun taikka maa- tai metsätalouden neuvontapalvelun.

2.   Edellä 1 kohdan
  a, c ja c a alakohdassa
  säädetyn tuen edunsaajana on neuvonta- tai koulutuspalvelun tarjoaja. Edellä 1 kohdan b alakohdan mukainen tuki myönnetään viranomaiselle tai elimelle, joka perustaa tilanhoito- tai lomituspalvelun taikka maa- tai metsätalouden neuvontapalvelun.

3.   Neuvontapalveluja antamaan valituilla viranomaisilla tai elimillä on oltava tarkoituksenmukaiset resurssit eli säännöllisesti koulutettavaa ja pätevää henkilöstöä sekä neuvontakokemusta, ja niiden
  neuvontatoiminnan on oltava luotettavaa
  niillä aloilla, joilla ne antavat neuvontaa. Tuensaajat on valittava ehdotuspyynnöillä. Valintamenettelyn on oltava
  puolueeton
  ja avoin sekä julkisille että yksityisille elimille.

3.   Neuvontapalveluja antamaan valituilla viranomaisilla tai elimillä on oltava tarkoituksenmukaiset resurssit eli säännöllisesti koulutettavaa ja pätevää henkilöstöä sekä neuvontakokemusta, ja niiden
  on osoitettava riippumattomuutensa ja luotettavuutensa
  niillä aloilla, joilla ne antavat neuvontaa. Tuensaajat on valittava ehdotuspyynnöillä. Valintamenettelyn on oltava
  julkisoikeudellinen
  ja avoin sekä julkisille että yksityisille elimille.
  Sen on oltava puolueeton, ja siitä on suljettava pois hakijat, joihin liittyy eturistiriitoja.

Neuvoja antaessaan neuvontapalvelujen on noudatettava asetuksen (EU) N:o HR/2012 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja salassapitovelvollisuuksia.

Neuvoja antaessaan neuvontapalvelujen on noudatettava asetuksen (EU) N:o .../2013 [HR] 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja salassapitovelvollisuuksia.

3 a.
     
  Maatilojen neuvontajärjestelmän on täytettävä asetuksen (EU) N:o .../2013 [HR] 12 artiklassa vahvistetut vaatimukset. Neuvontapalveluille myönnetään lisätukea ainoastaan silloin, kun jäsenvaltio on perustanut maatilojen neuvontajärjestelmän asetuksen (EU) N:o .../2013 [HR] 12 artiklan mukaisesti.

4.   Viljelijöille annettavan neuvonnan on liityttävä
  ainakin yhteen
  maaseudun kehittämistä koskevaan unionin prioriteettiin, ja sen on katettava vähintään
  yksi
  seuraavista:

4.   Viljelijöille annettavan neuvonnan on liityttävä
  kahteen tai useampaan
  maaseudun kehittämistä koskevaan unionin prioriteettiin, ja sen on katettava vähintään
  kaksi
  seuraavista:

| (a) | yksi tai useampi asetuksen (EU) N:o HR/2012 VI osaston I luvussa säädetty lakisääteinen hoitovaatimus ja/tai hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskeva toimenpidevaatimus; |
| --- | --- |

(a)

yksi tai useampi asetuksen (EU) N:o HR/2012 VI osaston I luvussa säädetty lakisääteinen hoitovaatimus ja/tai hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskeva toimenpidevaatimus;

| (a) | yksi tai useampi asetuksen (EU) N:o .../2013 [HR] VI osaston I luvussa säädetty lakisääteinen hoitovaatimus ja/tai hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskeva toimenpidevaatimus; |
| --- | --- |

(a)

yksi tai useampi asetuksen (EU) N:o .../2013 [HR] VI osaston I luvussa säädetty lakisääteinen hoitovaatimus ja/tai hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskeva toimenpidevaatimus;

| (b) | tarvittaessa asetuksen (EU) N:o DP/2012 III osaston 2 luvun mukaiset ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisat maatalouskäytännöt ja asetuksen (EU) N:o DP/2012 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu maatalousmaan säilyttäminen; |
| --- | --- |

(b)

tarvittaessa asetuksen (EU) N:o DP/2012 III osaston 2 luvun mukaiset ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisat maatalouskäytännöt ja asetuksen (EU) N:o DP/2012 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu maatalousmaan säilyttäminen;

| (b) | tarvittaessa asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] III osaston 2 luvun mukaiset ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisat maatalouskäytännöt ja asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu maatalousmaan säilyttäminen; |
| --- | --- |

(b)

tarvittaessa asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] III osaston 2 luvun mukaiset ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisat maatalouskäytännöt ja asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu maatalousmaan säilyttäminen;

| (c) | asetuksen (EU) N:o HR/2012 liitteessä I säädetyt vaatimukset tai toimet, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen, luonnon monimuotoisuuteen, vesien ja maaperän suojeluun, eläin- ja kasvitaudeista ilmoittamiseen ja innovaatioihin; |
| --- | --- |

(c)

asetuksen (EU) N:o HR/2012 liitteessä I säädetyt vaatimukset tai toimet, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen, luonnon monimuotoisuuteen, vesien ja maaperän suojeluun, eläin- ja kasvitaudeista ilmoittamiseen ja innovaatioihin;

| (c) | asetuksen (EU) N:o .../2013 [HR] liitteessä I säädetyt vaatimukset tai toimet, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen, luonnon monimuotoisuuteen, vesien ja maaperän suojeluun, eläin- ja kasvitaudeista ilmoittamiseen ja innovaatioihin; |
| --- | --- |

(c)

asetuksen (EU) N:o .../2013 [HR] liitteessä I säädetyt vaatimukset tai toimet, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen, luonnon monimuotoisuuteen, vesien ja maaperän suojeluun, eläin- ja kasvitaudeista ilmoittamiseen ja innovaatioihin;

| (d) | jäsenvaltioiden määrittelemien pientilojen taloudellisen toiminnan kestävä kehittäminen, ainakin kun kyseessä ovat sellaiset tilat, jotka kuuluvat asetuksen (EU) N:o DP/2012 V osastossa tarkoitettuun pienviljelijäjärjestelmään; tai |
| --- | --- |

(d)

jäsenvaltioiden määrittelemien pientilojen taloudellisen toiminnan kestävä kehittäminen, ainakin kun kyseessä ovat sellaiset tilat, jotka kuuluvat asetuksen (EU) N:o DP/2012 V osastossa tarkoitettuun pienviljelijäjärjestelmään; tai

| (d) | jäsenvaltioiden määrittelemien pientilojen taloudellisen toiminnan kestävä kehittäminen, ainakin kun kyseessä ovat sellaiset tilat, jotka kuuluvat asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] V osastossa tarkoitettuun pienviljelijäjärjestelmään; tai |
| --- | --- |

(d)

jäsenvaltioiden määrittelemien pientilojen taloudellisen toiminnan kestävä kehittäminen, ainakin kun kyseessä ovat sellaiset tilat, jotka kuuluvat asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] V osastossa tarkoitettuun pienviljelijäjärjestelmään; tai

| (e) | tarvittaessa unionin lainsäädäntöön perustuvat työturvallisuusvaatimukset. |
| --- | --- |

(e)

tarvittaessa unionin lainsäädäntöön perustuvat työturvallisuusvaatimukset.

| (e) | tarvittaessa unionin
  tai kansalliseen
  lainsäädäntöön perustuvat työturvallisuusvaatimukset
  tai maatilojen turvallisuusvaatimukset; |
| --- | --- |

(e)

tarvittaessa unionin
  tai kansalliseen
  lainsäädäntöön perustuvat työturvallisuusvaatimukset
  tai maatilojen turvallisuusvaatimukset;

| (e a) | nuorten tai uusien viljelijöiden aloitustuki, tilan perustamiseen tarvittavien maan ja lainojen saantia koskeva tuki tai joku näistä; |
| --- | --- |

(e a)

nuorten tai uusien viljelijöiden aloitustuki, tilan perustamiseen tarvittavien maan ja lainojen saantia koskeva tuki tai joku näistä;

| (e b) | maatilojen taloudellisen toiminnan kestävä kehitys kaikkien maaseudun kehittämisohjelmissa suositeltujen toimien mukaisesti, mukaan lukien maatilojen nykyaikaistaminen, kilpailukyvyn parantaminen, alakohtainen yhdentäminen ja luonnonmukaisen maatalouden kehittäminen; |
| --- | --- |

(e b)

maatilojen taloudellisen toiminnan kestävä kehitys kaikkien maaseudun kehittämisohjelmissa suositeltujen toimien mukaisesti, mukaan lukien maatilojen nykyaikaistaminen, kilpailukyvyn parantaminen, alakohtainen yhdentäminen ja luonnonmukaisen maatalouden kehittäminen;

| (e c) | erityiset neuvontapalvelut, joilla tuetaan paikallista jalostusta ja lähimarkkinointia, mukaan lukien koulutus ja hyväksyttyjen hygieniavaatimusten ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevien vaatimusten täytäntöönpano; |
| --- | --- |

(e c)

erityiset neuvontapalvelut, joilla tuetaan paikallista jalostusta ja lähimarkkinointia, mukaan lukien koulutus ja hyväksyttyjen hygieniavaatimusten ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevien vaatimusten täytäntöönpano;

| (e d) | kotieläintalouden ”Yksi terveys” -näkökulma. |
| --- | --- |

(e d)

kotieläintalouden ”Yksi terveys” -näkökulma.

Neuvonta voi myös kattaa muita maatilan taloudelliseen tilanteeseen, maataloustuotantoon ja ympäristötehokkuuteen liittyviä seikkoja.

Neuvonta voi myös kattaa muita maatilan taloudelliseen tilanteeseen, maataloustuotantoon ja ympäristötehokkuuteen liittyviä seikkoja.

5.   Metsänomistajille annettavan neuvonnan on katettava vähintään direktiivien 92/43/ETY, 2009/147/EY ja 2000/60/EY mukaiset asiaa koskevat velvollisuudet. Siinä voidaan myös käsitellä metsätilan taloudelliseen tilanteeseen ja ympäristötehokkuuteen liittyviä seikkoja.

5.   Metsänomistajille annettavan neuvonnan on katettava vähintään direktiivien 92/43/ETY, 2009/147/EY ja 2000/60/EY mukaiset asiaa koskevat velvollisuudet. Siinä voidaan myös käsitellä metsätilan taloudelliseen tilanteeseen ja ympäristötehokkuuteen liittyviä seikkoja.

6.   Pk-yrityksille annettavassa neuvonnassa voidaan käsitellä yrityksen taloudelliseen tilanteeseen ja ympäristötehokkuuteen liittyviä seikkoja.

6.   Pk-yrityksille annettavassa neuvonnassa voidaan käsitellä yrityksen taloudelliseen tilanteeseen ja ympäristötehokkuuteen liittyviä seikkoja.
  Etusijalle voidaan asettaa mikroyritykset ja pk-yritykset, jotka liittyvät maa- ja metsätalousalaan.

7.   Perustelluissa ja asianmukaisissa tapauksissa neuvontaa voidaan antaa osittain ryhmässä ottaen samalla huomioon neuvontapalvelujen yksittäisten käyttäjien tilanteet.

7.   Perustelluissa ja asianmukaisissa tapauksissa neuvontaa voidaan antaa osittain ryhmässä ottaen samalla huomioon neuvontapalvelujen yksittäisten käyttäjien tilanteet.

8.   Edellä 1 kohdan a ja c alakohdan mukaisen tuen enimmäismäärät vahvistetaan liitteessä I. Edellä 1 kohdan b alakohdan mukaista pienenevää tukea maksetaan enintään viiden vuoden ajan palvelujen perustamisesta.

8.   Edellä 1 kohdan a ja c alakohdan mukaisen tuen enimmäismäärät vahvistetaan liitteessä I. Edellä 1 kohdan b alakohdan mukaista pienenevää tukea maksetaan enintään viiden vuoden ajan palvelujen perustamisesta.

9.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat neuvontapalveluja antavien viranomaisten tai elinten pätevyyden vähimmäisvaatimusten täsmentämistä.

9.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat neuvontapalveluja antavien viranomaisten tai elinten pätevyyden vähimmäisvaatimusten täsmentämistä.

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

17 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa viljelijöiden liittymisen seuraaviin: | 1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa viljelijöiden
  , tuottajaryhmien ja -organisaatioiden
  liittymisen seuraaviin: |
| (a) | unionin lainsäädännöllä käyttöön otetut maataloustuotteiden, puuvillan tai elintarvikkeiden laatujärjestelmät; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa viljelijöiden liittymisen seuraaviin:

1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa viljelijöiden
  , tuottajaryhmien ja -organisaatioiden
  liittymisen seuraaviin:

(a)

unionin lainsäädännöllä käyttöön otetut maataloustuotteiden, puuvillan tai elintarvikkeiden laatujärjestelmät;

| (a) | unionin lainsäädännöllä käyttöön otetut maataloustuotteiden, puuvillan tai elintarvikkeiden laatujärjestelmät; |
| --- | --- |

(a)

unionin lainsäädännöllä käyttöön otetut maataloustuotteiden, puuvillan tai elintarvikkeiden laatujärjestelmät;

| (b) | jäsenvaltioiden hyväksymät maataloustuotteiden, puuvillan tai elintarvikkeiden laatujärjestelmät, jotka täyttävät seuraavat perusteet: |
| --- | --- |

(b)

jäsenvaltioiden hyväksymät maataloustuotteiden, puuvillan tai elintarvikkeiden laatujärjestelmät, jotka täyttävät seuraavat perusteet:

| (b) | jäsenvaltioiden hyväksymät maataloustuotteiden, puuvillan tai elintarvikkeiden laatujärjestelmät, jotka täyttävät seuraavat perusteet: |
| --- | --- |

(b)

jäsenvaltioiden hyväksymät maataloustuotteiden, puuvillan tai elintarvikkeiden laatujärjestelmät, jotka täyttävät seuraavat perusteet:

| | i) | tällaisissa järjestelmissä valmistettavien lopputuotteiden erityisyys johtuu selkeistä velvoitteista, joiden avulla voidaan taata |
| --- | --- | --- |

i)

tällaisissa järjestelmissä valmistettavien lopputuotteiden erityisyys johtuu selkeistä velvoitteista, joiden avulla voidaan taata

| | i) | tällaisissa järjestelmissä valmistettavien lopputuotteiden erityisyys johtuu selkeistä velvoitteista, joiden avulla voidaan taata |
| --- | --- | --- |

i)

tällaisissa järjestelmissä valmistettavien lopputuotteiden erityisyys johtuu selkeistä velvoitteista, joiden avulla voidaan taata

| | | — | tuotteen erityiset ominaisuudet, tai |
| --- | --- | --- | --- |

—

tuotteen erityiset ominaisuudet, tai

| | | — | tuotteen erityiset ominaisuudet, tai |
| --- | --- | --- | --- |

—

tuotteen erityiset ominaisuudet, tai

| | | — | erityiset viljely- tai tuotantomenetelmät, tai |
| --- | --- | --- | --- |

—

erityiset viljely- tai tuotantomenetelmät, tai

| | | — | erityiset viljely- tai tuotantomenetelmät, tai |
| --- | --- | --- | --- |

—

erityiset viljely- tai tuotantomenetelmät, tai

| | | — | kansanterveyden, eläinten tai kasvien terveyden, eläinten hyvinvoinnin tai ympäristönsuojelun kannalta huomattavasti laadukkaampi lopputuote kuin mitä kaupallista hyödykettä koskevissa standardeissa vaaditaan; |
| --- | --- | --- | --- |

—

kansanterveyden, eläinten tai kasvien terveyden, eläinten hyvinvoinnin tai ympäristönsuojelun kannalta huomattavasti laadukkaampi lopputuote kuin mitä kaupallista hyödykettä koskevissa standardeissa vaaditaan;

| | | — | kansanterveyden, eläinten tai kasvien terveyden, eläinten hyvinvoinnin tai ympäristönsuojelun kannalta huomattavasti laadukkaampi lopputuote kuin mitä kaupallista hyödykettä koskevissa standardeissa vaaditaan;
  tai |
| --- | --- | --- | --- |

—

kansanterveyden, eläinten tai kasvien terveyden, eläinten hyvinvoinnin tai ympäristönsuojelun kannalta huomattavasti laadukkaampi lopputuote kuin mitä kaupallista hyödykettä koskevissa standardeissa vaaditaan;
  tai

| | | — | lyhyet ja paikalliset elintarvikkeiden toimitusketjut; |
| --- | --- | --- | --- |

—

lyhyet ja paikalliset elintarvikkeiden toimitusketjut;

| ii) | järjestelmä on avoin kaikille tuottajille; |
| --- | --- |

ii)

järjestelmä on avoin kaikille tuottajille;

| | ii) | järjestelmä on avoin kaikille tuottajille; |
| --- | --- | --- |

ii)

järjestelmä on avoin kaikille tuottajille;

| iii) | järjestelmä sisältää sitovat tuote-eritelmät, joiden noudattamista valvovat viranomaiset tai riippumaton tarkastuselin; |
| --- | --- |

iii)

järjestelmä sisältää sitovat tuote-eritelmät, joiden noudattamista valvovat viranomaiset tai riippumaton tarkastuselin;

| | iii) | järjestelmä sisältää sitovat tuote-eritelmät, joiden noudattamista valvovat viranomaiset tai riippumaton tarkastuselin; |
| --- | --- | --- |

iii)

järjestelmä sisältää sitovat tuote-eritelmät, joiden noudattamista valvovat viranomaiset tai riippumaton tarkastuselin;

| iv) | järjestelmä on läpinäkyvä ja varmistaa tuotteiden täydellisen jäljitettävyyden; |
| --- | --- |

iv)

järjestelmä on läpinäkyvä ja varmistaa tuotteiden täydellisen jäljitettävyyden;

| | iv) | järjestelmä on läpinäkyvä ja varmistaa tuotteiden täydellisen jäljitettävyyden; |
| --- | --- | --- |

iv)

järjestelmä on läpinäkyvä ja varmistaa tuotteiden täydellisen jäljitettävyyden;

| | tai |
| --- | --- |

tai

| | tai |
| --- | --- |

tai

| (c) | maataloustuotteiden vapaaehtoiset sertifiointiohjelmat, joiden jäsenvaltiot ovat tunnustaneet olevan maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden vapaaehtoisia sertifiointiohjelmia koskevia parhaista käytäntöjä koskevien EU:n suuntaviivojen mukaisia. |
| --- | --- |

(c)

maataloustuotteiden vapaaehtoiset sertifiointiohjelmat, joiden jäsenvaltiot ovat tunnustaneet olevan maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden vapaaehtoisia sertifiointiohjelmia koskevia parhaista käytäntöjä koskevien EU:n suuntaviivojen mukaisia.

| (c) | maataloustuotteiden
  ja maatilojen
  vapaaehtoiset sertifiointiohjelmat, joiden jäsenvaltiot ovat tunnustaneet olevan maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden vapaaehtoisia sertifiointiohjelmia koskevia parhaita käytäntöjä koskevien EU:n suuntaviivojen mukaisia. |
| --- | --- |

(c)

maataloustuotteiden
  ja maatilojen
  vapaaehtoiset sertifiointiohjelmat, joiden jäsenvaltiot ovat tunnustaneet olevan maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden vapaaehtoisia sertifiointiohjelmia koskevia parhaita käytäntöjä koskevien EU:n suuntaviivojen mukaisia.

1 a.
     
  Tuki voi kattaa myös 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuihin laatujärjestelmiin kuuluvia tuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista viljelijöille tai tuottajaryhmille ja -organisaatioille aiheutuvat kustannukset.

2.   Tuki on myönnettävä vuotuisena kannustinpalkkiona, jonka taso määritellään tuettuihin järjestelmiin osallistumisesta aiheutuvien kiinteiden kustannusten mukaan, ja sitä voidaan myöntää enintään viiden vuoden ajan.

2.   Tuki on myönnettävä vuotuisena kannustinpalkkiona, jonka taso määritellään tuettuihin järjestelmiin osallistumisesta aiheutuvien kiinteiden kustannusten mukaan, ja sitä voidaan myöntää enintään viiden vuoden ajan.

Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, tukea voidaan myöntää myös tuensaajille, jotka osallistuivat samanlaiseen järjestelmään ohjelmakaudella 2007–2013, edellyttäen, että suljetaan pois kaksinkertaiset tuet ja noudatetaan yleistä viiden vuoden enimmäiskestoa. Tuki on maksettava vuosittain sellaisia asiakirjoja vastaan, joilla osoitetaan järjestelmään osallistuminen. Tuottajan on kuitenkin tehtävä vain yksi hakemus, joka kattaa viiden vuoden jakson.

Tätä kohtaa sovellettaessa ilmaisu ”kiinteät kustannukset” tarkoittaa tuettuun laatuohjelmaan liittymisestä aiheutuvia kustannuksia ja tällaiseen ohjelmaan osallistumisesta maksettavaa vuosimaksua, tarvittaessa järjestelmän eritelmän noudattamiseen liittyvät valvontakustannukset mukaan luettuina.

Tätä kohtaa sovellettaessa ilmaisu ”kiinteät kustannukset” tarkoittaa tuettuun laatuohjelmaan liittymisestä aiheutuvia kustannuksia ja tällaiseen ohjelmaan osallistumisesta maksettavaa vuosimaksua, tarvittaessa järjestelmän eritelmän noudattamiseen liittyvät valvontakustannukset mukaan luettuina.

3.   Tuen enimmäismäärä vahvistetaan liitteessä I.

3.   Tuen enimmäismäärä vahvistetaan liitteessä I.
  Kun tukea myönnetään tuottajaryhmille 1 a kohdan mukaisesti, jäsenvaltiot voivat vahvistaa eri enimmäismäärän.

4.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat 1 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvia erityisiä unionin laatujärjestelmiä.

4.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat 1 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvia erityisiä unionin laatujärjestelmiä.

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

18 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa aineelliset ja/tai aineettomat investoinnit, jotka | 1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa aineelliset ja/tai aineettomat investoinnit, jotka |
| (a) | parantavat maatilan kokonaistehokkuutta; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa aineelliset ja/tai aineettomat investoinnit, jotka

1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa aineelliset ja/tai aineettomat investoinnit, jotka

(a)

parantavat maatilan kokonaistehokkuutta;

| (a) | parantavat maatilan kokonaistehokkuutta
  ja -kestävyyttä, sen resurssitehokkuus ja kasvihuonekaasutase mukaan luettuina
  ; |
| --- | --- |

(a)

parantavat maatilan kokonaistehokkuutta
  ja -kestävyyttä, sen resurssitehokkuus ja kasvihuonekaasutase mukaan luettuina
  ;

| (b) | koskevat perussopimuksen liitteeseen I kuuluvien tuotteiden tai puuvillan jalostusta, kaupan pitämistä
  ja/tai
  kehittämistä. Tuotantoprosessista saatu tuotos voi olla tuote, joka ei kuulu mainittuun liitteeseen; |
| --- | --- |

(b)

koskevat perussopimuksen liitteeseen I kuuluvien tuotteiden tai puuvillan jalostusta, kaupan pitämistä
  ja/tai
  kehittämistä. Tuotantoprosessista saatu tuotos voi olla tuote, joka ei kuulu mainittuun liitteeseen;

| (b) | koskevat perussopimuksen liitteeseen I kuuluvien tuotteiden tai puuvillan
  , mukaan lukien 17 artiklassa tarkoitettuihin laatujärjestelmiin kuuluvat tuotteet,
  jalostusta, kaupan pitämistä
  , säilyttämistä tai
  kehittämistä. Tuotantoprosessista saatu tuotos voi olla tuote, joka ei kuulu mainittuun liitteeseen.
  Tukea voidaan myöntää pienteurastamoiden perustamiseen tai kehittämiseen; |
| --- | --- |

(b)

koskevat perussopimuksen liitteeseen I kuuluvien tuotteiden tai puuvillan
  , mukaan lukien 17 artiklassa tarkoitettuihin laatujärjestelmiin kuuluvat tuotteet,
  jalostusta, kaupan pitämistä
  , säilyttämistä tai
  kehittämistä. Tuotantoprosessista saatu tuotos voi olla tuote, joka ei kuulu mainittuun liitteeseen.
  Tukea voidaan myöntää pienteurastamoiden perustamiseen tai kehittämiseen;

| (c) | koskevat maatalouden kehittämiseen
  ja
  mukauttamiseen liittyvää infrastruktuuria, maa- ja metsätalousmaalle pääsy, tilusjärjestelyt ja maanparannus sekä energia- ja vesihuolto mukaan luettuina; tai |
| --- | --- |

(c)

koskevat maatalouden kehittämiseen
  ja
  mukauttamiseen liittyvää infrastruktuuria, maa- ja metsätalousmaalle pääsy, tilusjärjestelyt ja maanparannus sekä energia- ja vesihuolto mukaan luettuina; tai

| (c) | koskevat maatalouden kehittämiseen
  , nykyaikaistamiseen tai
  mukauttamiseen liittyvää infrastruktuuria, maa- ja metsätalousmaalle pääsy, tilusjärjestelyt ja maanparannus
  , energia- ja vesihuolto ja energian ja veden säästö sekä maankäytön ja vesihuollon kollektiivinen hallinta
  mukaan luettuina; tai |
| --- | --- |

(c)

koskevat maatalouden kehittämiseen
  , nykyaikaistamiseen tai
  mukauttamiseen liittyvää infrastruktuuria, maa- ja metsätalousmaalle pääsy, tilusjärjestelyt ja maanparannus
  , energia- ja vesihuolto ja energian ja veden säästö sekä maankäytön ja vesihuollon kollektiivinen hallinta
  mukaan luettuina; tai

| (d) | ovat tuottamattomia investointeja, jotka liittyvät maa- ja metsätalouden ympäristösitoumusten toteuttamiseen, lajien ja luontotyyppien biologisen monimuotoisuuden suojelun tasoon tai Natura 2000 -alueen tai muun ohjelmassa määriteltävän luonnonarvoltaan merkittävän alueen yleishyödyllisen arvon parantamiseen. |
| --- | --- |

(d)

ovat tuottamattomia investointeja, jotka liittyvät maa- ja metsätalouden ympäristösitoumusten toteuttamiseen, lajien ja luontotyyppien biologisen monimuotoisuuden suojelun tasoon tai Natura 2000 -alueen tai muun ohjelmassa määriteltävän luonnonarvoltaan merkittävän alueen yleishyödyllisen arvon parantamiseen.

| (d) | ovat tuottamattomia investointeja, jotka liittyvät maa- ja metsätalouden ympäristösitoumusten toteuttamiseen, lajien ja luontotyyppien biologisen monimuotoisuuden suojelun tasoon
  sekä synegeettisten resurssien ja geenivarojen kestävään hoitoon
  tai Natura 2000 -alueen tai muun ohjelmassa määriteltävän luonnonarvoltaan merkittävän alueen yleishyödyllisen arvon parantamiseen. |
| --- | --- |

(d)

ovat tuottamattomia investointeja, jotka liittyvät maa- ja metsätalouden ympäristösitoumusten toteuttamiseen, lajien ja luontotyyppien biologisen monimuotoisuuden suojelun tasoon
  sekä synegeettisten resurssien ja geenivarojen kestävään hoitoon
  tai Natura 2000 -alueen tai muun ohjelmassa määriteltävän luonnonarvoltaan merkittävän alueen yleishyödyllisen arvon parantamiseen.

2.   Edellä 1 kohdan a alakohdan mukaista tukea myönnetään maatiloille.
  Jos investoinneilla tuetaan tilojen rakenneuudistusta, tukikelpoisia ovat vain tilat, jotka eivät ole tiettyä kokoa suurempia; jäsenvaltiot määrittelevät ohjelmassaan mainitun tilakoon kaikentyyppisen maatalouden kilpailukyvyn ja tilojen elinkelpoisuuden parantamiseen liittyvän maaseudun kehittämistä koskevan unionin prioriteetin yhteydessä tehdyn SWOT-analyysin perusteella.

2.   Edellä 1 kohdan a alakohdan mukaista tukea myönnetään maatiloille
  tai tuottajaryhmille ja -organisaatioille
  .

3.   Tämän toimenpiteen mukaisen tuen enimmäistukiprosentit vahvistetaan liitteessä I. Näitä enimmäistukiprosentteja voidaan korottaa liitteen I mukaisesti, kun kyseessä ovat nuoret viljelijät, useamman kuin yhden toimenpiteen mukaista tukea saavat yhteiset investoinnit ja yhdennetyt hankkeet, investoinnit 33 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuilla alueilla, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia huomattavia rajoitteita, ja maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden mukaisesti tuetut toimet. Yhdistetty tukiprosentti saa kuitenkin olla enintään 90 prosenttia.

3.   Tämän toimenpiteen mukaisen tuen enimmäistukiprosentit vahvistetaan liitteessä I. Näitä enimmäistukiprosentteja voidaan korottaa liitteen I mukaisesti, kun kyseessä ovat nuoret viljelijät,
  pienviljelijöiden osuuskuntahankkeet maatilojen kestävän tuottavuuden parantamiseksi ja monipuolistamiseksi vaihtoehtoisiin tuloläheisiin, kuten jalostukseen, maatalouden ekologisiin tuotantojärjestelmiin investoivat viljelijät tai viljelijöiden ryhmät,
  useamman kuin yhden toimenpiteen mukaista tukea saavat yhteiset investoinnit ja yhdennetyt hankkeet, investoinnit 33 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuilla alueilla, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia huomattavia rajoitteita, ja maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden mukaisesti tuetut toimet. Yhdistetty tukiprosentti saa kuitenkin olla enintään 90 prosenttia.

4.   Edellä olevaa 3 kohtaa ei sovelleta 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuihin tuottamattomiin investointeihin.

4.   Edellä olevaa 3 kohtaa ei sovelleta 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuihin tuottamattomiin investointeihin.

4 a.
     
  Tukea voidaan myöntää investoinneille, joita viljelijät tekevät täyttääkseen äskettäin käyttöön otetut ja tämän asetuksen voimaantulon jälkeen hyväksytyt unionin vaatimukset ympäristönsuojelun, kansanterveyden, eläinten ja kasvien terveyden, eläinten hyvinvoinnin ja työturvallisuuden alalla.

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | investoinnit ennalta ehkäiseviin toimiin, joiden tavoitteena on lieventää mahdollisten luonnonkatastrofien ja muiden katastrofien seurauksia; |

Komission teksti

Tarkistus

(a)

investoinnit ennalta ehkäiseviin toimiin, joiden tavoitteena on lieventää mahdollisten luonnonkatastrofien ja muiden katastrofien seurauksia;

| (a) | investoinnit ennalta ehkäiseviin toimiin, joiden tavoitteena on lieventää
  epäsuotuisten ympäristöolojen,
  mahdollisten luonnonkatastrofien ja muiden katastrofien seurauksia; |
| --- | --- |

(a)

investoinnit ennalta ehkäiseviin toimiin, joiden tavoitteena on lieventää
  epäsuotuisten ympäristöolojen,
  mahdollisten luonnonkatastrofien ja muiden katastrofien seurauksia;

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | investoinnit luonnonkatastrofien ja muiden katastrofien vahingoittaman maatalousmaan kunnostamiseksi ja sen vahingoittamien tuotantomahdollisuuksien palauttamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(b)

investoinnit luonnonkatastrofien ja muiden katastrofien vahingoittaman maatalousmaan kunnostamiseksi ja sen vahingoittamien tuotantomahdollisuuksien palauttamiseksi.

| (b) | investoinnit
  epäsuotuisten ympäristöolojen,
  luonnonkatastrofien ja muiden katastrofien vahingoittaman maatalousmaan kunnostamiseksi ja sen vahingoittamien tuotantomahdollisuuksien palauttamiseksi. |
| --- | --- |

(b)

investoinnit
  epäsuotuisten ympäristöolojen,
  luonnonkatastrofien ja muiden katastrofien vahingoittaman maatalousmaan kunnostamiseksi ja sen vahingoittamien tuotantomahdollisuuksien palauttamiseksi.

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

20 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa | 1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa |
| (a) | yrityksen perustamistuen, joka on suunnattu |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa

1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa

(a)

yrityksen perustamistuen, joka on suunnattu

| (a) | yrityksen perustamistuen, joka on suunnattu |
| --- | --- |

(a)

yrityksen perustamistuen, joka on suunnattu

| | i) | nuorille viljelijöille; |
| --- | --- | --- |

i)

nuorille viljelijöille;

| | i) | nuorille viljelijöille; |
| --- | --- | --- |

i)

nuorille viljelijöille;

| | ii) | maatalouden ulkopuoliseen toimintaan maaseutualueilla; |
| --- | --- | --- |

ii)

maatalouden ulkopuoliseen toimintaan maaseutualueilla;

| | ii) | maatalouden ulkopuoliseen toimintaan
  ja maatalousalan palvelujen tarjoamiseen
  maaseutualueilla; |
| --- | --- | --- |

ii)

maatalouden ulkopuoliseen toimintaan
  ja maatalousalan palvelujen tarjoamiseen
  maaseutualueilla;

| | iii) | pienten tilojen kehittämiseen; |
| --- | --- | --- |

iii)

pienten tilojen kehittämiseen;

| | iii) | pienten tilojen kehittämiseen; |
| --- | --- | --- |

iii)

pienten tilojen kehittämiseen;

| (b) | maatalouden ulkopuoliseen toimintaan tehtävät investoinnit; |
| --- | --- |

(b)

maatalouden ulkopuoliseen toimintaan tehtävät investoinnit;

| (b) | maatalouden ulkopuoliseen toimintaan tehtävät investoinnit; |
| --- | --- |

(b)

maatalouden ulkopuoliseen toimintaan tehtävät investoinnit;

| (c) | vuotuisen
  tuen viljelijöille, jotka osallistuvat asetuksen (EU) N:o DP/2012 V osastossa säädettyyn pienviljelijöiden järjestelmään, jäljempänä ”pienviljelijäjärjestelmä” ja jotka siirtävät tilansa pysyvästi toiselle viljelijälle. |
| --- | --- |

(c)

vuotuisen
  tuen viljelijöille, jotka osallistuvat asetuksen (EU) N:o DP/2012 V osastossa säädettyyn pienviljelijöiden järjestelmään, jäljempänä ”pienviljelijäjärjestelmä” ja jotka siirtävät tilansa pysyvästi toiselle viljelijälle.

| (c) | kertaluonteisen
  tuen viljelijöille, jotka osallistuvat asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] V osastossa säädettyyn pienviljelijöiden järjestelmään, jäljempänä ”pienviljelijäjärjestelmä” ja jotka siirtävät tilansa pysyvästi toiselle viljelijälle; |
| --- | --- |

(c)

kertaluonteisen
  tuen viljelijöille, jotka osallistuvat asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] V osastossa säädettyyn pienviljelijöiden järjestelmään, jäljempänä ”pienviljelijäjärjestelmä” ja jotka siirtävät tilansa pysyvästi toiselle viljelijälle;

| (c a) | tuen viljelijöille, jotka siirtävät tilansa pysyvästi toiselle viljelijälle tarkoituksenaan luoda elinkelpoisia taloudellisia yksiköitä. |
| --- | --- |

(c a)

tuen viljelijöille, jotka siirtävät tilansa pysyvästi toiselle viljelijälle tarkoituksenaan luoda elinkelpoisia taloudellisia yksiköitä.

2.   Edellä 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukainen tuki myönnetään nuorille viljelijöille.

2.   Edellä 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukainen tuki myönnetään nuorille viljelijöille.

Edellä 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukainen tuki myönnetään viljelijöille tai maatilakotitalouden jäsenille, jotka laajentavat taloudellista toimintaansa maatalouden ulkopuolelle, sekä maaseutualueilla maatalouden ulkopuolella toimiville mikro- ja pienyrityksille.

Edellä 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukainen tuki myönnetään viljelijöille tai maatilakotitalouden jäsenille, jotka laajentavat taloudellista toimintaansa maatalouden ulkopuolelle, sekä maaseutualueilla maatalouden ulkopuolella toimiville mikro- ja pienyrityksille,
  matkailualalla toimivat yritykset mukaan luettuina
  .

Edellä 1 kohdan a alakohdan iii alakohdan mukainen tuki myönnetään jäsenvaltioiden määrittelemille pientiloille.

Edellä 1 kohdan a alakohdan iii alakohdan mukainen tuki myönnetään jäsenvaltioiden määrittelemille pientiloille.

Edellä 1 kohdan b alakohdan mukainen tuki myönnetään maaseutualueilla maatalouden ulkopuolella toimiville mikro- ja pienyrityksille sekä viljelijöille tai maatilakotitalouden jäsenille.

Edellä 1 kohdan b alakohdan mukainen tuki myönnetään maaseutualueilla maatalouden ulkopuolella toimiville mikro- ja pienyrityksille sekä viljelijöille tai maatilakotitalouden jäsenille.

Edellä 1 kohdan c alakohdan mukainen tuki myönnetään viljelijöille, jotka ovat hakemuksen jättöhetkellä osallistuneet pienviljelijäjärjestelmään vähintään yhden vuoden ajan ja jotka sitoutuvat siirtämään koko tilansa ja vastaavat tukioikeudet toiselle viljelijälle. Tukea
  maksetaan
  siirtopäivästä 31 päivään joulukuuta 2020 asti.

Edellä 1 kohdan c alakohdan mukainen tuki myönnetään viljelijöille, jotka ovat hakemuksen jättöhetkellä osallistuneet pienviljelijäjärjestelmään vähintään yhden vuoden ajan ja jotka sitoutuvat siirtämään koko tilansa ja vastaavat tukioikeudet toiselle viljelijälle. Tuki
  lasketaan
  siirtopäivästä 31 päivään joulukuuta 2020 asti.

Edellä 1 kohdan c a alakohdan mukainen tuki myönnetään viljelijöille, jotka

| (a) | ovat harjoittaneet maataloutta vähintään kymmenen vuoden ajan; |
| --- | --- |

(a)

ovat harjoittaneet maataloutta vähintään kymmenen vuoden ajan;

| (b) | sitoutuvat pysyvästi siirtämään koko tilansa ja vastaavat tukioikeudet toiselle viljelijälle; ja |
| --- | --- |

(b)

sitoutuvat pysyvästi siirtämään koko tilansa ja vastaavat tukioikeudet toiselle viljelijälle; ja

| (c) | lopettavat lopullisesti kaiken kaupallisen maataloustoiminnan. |
| --- | --- |

(c)

lopettavat lopullisesti kaiken kaupallisen maataloustoiminnan.

Jäsenvaltioiden on vahvistettava taloudellisten yksiköiden elinkelpoisuutta koskevia lisävaatimuksia, joita voidaan soveltaa 1 kohdan c a alakohdan mukaiseen tukeen.

2 a.
     
  Kun tukea myönnetään 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan tai 1 kohdan b alakohdan mukaisesti, etusijalle voidaan asettaa maatalouden ulkopuolinen toiminta, jolla on yhteyksiä maa- ja metsätalouteen, sekä paikallisyhteisöjen omien kumppanuuksien kehittämä toiminta.

3.   Maatilakotitalouden jäsenenä voidaan pitää luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä tai tällaisten henkilöiden muodostamaa ryhmää, maataloustyöntekijöitä lukuun ottamatta, siitä riippumatta, millaisen oikeudellisen aseman kansallinen lainsäädäntö ryhmälle ja sen jäsenille antaa. Jos oikeushenkilöä tai tällaisten henkilöiden muodostamaa ryhmää pidetään maatilakotitalouden jäsenenä, kyseisen jäsenen on harjoitettava tilalla maataloutta tukihakemuksen esittämishetkellä.

3.   Maatilakotitalouden jäsenenä voidaan pitää luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä tai tällaisten henkilöiden muodostamaa ryhmää, maataloustyöntekijöitä lukuun ottamatta, siitä riippumatta, millaisen oikeudellisen aseman kansallinen lainsäädäntö ryhmälle ja sen jäsenille antaa. Jos oikeushenkilöä tai tällaisten henkilöiden muodostamaa ryhmää pidetään maatilakotitalouden jäsenenä, kyseisen jäsenen on harjoitettava tilalla maataloutta tukihakemuksen esittämishetkellä.

4.   Edellä 1 kohdan a alakohdan mukaisen tuen edellytyksenä on liiketoimintasuunnitelman esittäminen. Liiketoimintasuunnitelman toteuttaminen on aloitettava kuuden kuukauden kuluessa tuen myöntämisestä annetun päätöksen päivämäärästä.

4.   Edellä 1 kohdan a alakohdan mukaisen tuen edellytyksenä on liiketoimintasuunnitelman esittäminen. Liiketoimintasuunnitelman toteuttaminen on aloitettava kuuden kuukauden kuluessa tuen myöntämisestä annetun päätöksen päivämäärästä.

Jäsenvaltioiden on vahvistettava 1 artiklan a alakohdan i ja iii alakohdan mukaiseen tukeen maatilojen osalta sovellettavat ylä- ja alarajat. Edellä 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisen tuen alarajan on oltava huomattavasti korkeampi kuin 1 kohdan a alakohdan iii alakohdan mukaisen tuen ylärajan. Tukea voidaan kuitenkin myöntää vain tiloille, jotka vastaavat mikro- ja pienyritysten määritelmää.

Jäsenvaltioiden on vahvistettava 1 artiklan a alakohdan i ja iii alakohdan mukaiseen tukeen maatilojen osalta sovellettavat ylä- ja alarajat. Edellä 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisen tuen alarajan on oltava huomattavasti korkeampi kuin 1 kohdan a alakohdan iii alakohdan mukaisen tuen ylärajan. Tukea voidaan kuitenkin myöntää vain tiloille, jotka vastaavat mikro- ja pienyritysten määritelmää.

Edellä 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukainen tuki voidaan kohdentaa myös maanvuokraukseen nuorille viljelijöille, ja se voi olla maanvuokrasopimuksia koskevan pankkitakuun ja korkotuen muodossa.

5.   Edellä 1 kohdan a alakohdan mukainen tuki myönnetään kiinteänä tukena, joka voidaan maksaa vähintään kahdessa erässä, ja sitä voidaan myöntää enintään viiden vuoden ajan. Erät voivat olla pieneneviä. Edellä 1 kohdan a alakohdan i ja ii alakohdan mukaisen tuen viimeisen erän maksamisen edellytyksenä on liiketoimintasuunnitelman moitteeton toteuttaminen.

5.   Edellä 1 kohdan a alakohdan mukainen tuki myönnetään kiinteänä tukena, joka voidaan maksaa vähintään kahdessa erässä, ja sitä voidaan myöntää enintään viiden vuoden ajan. Erät voivat olla pieneneviä. Edellä 1 kohdan a alakohdan i ja ii alakohdan mukaisen tuen viimeisen erän maksamisen edellytyksenä on liiketoimintasuunnitelman moitteeton toteuttaminen.

6.   Edellä 1 kohdan a alakohdassa säädetyn tuen enimmäismäärä vahvistetaan liitteessä I. Jäsenvaltioiden on 1 kohdan a alakohdan i ja ii alakohdan mukaisen tuen määrää määrittäessään otettava huomioon myös ohjelma-alueen sosioekonominen tilanne.

6.   Edellä 1 kohdan a alakohdassa säädetyn tuen enimmäismäärä vahvistetaan liitteessä I. Jäsenvaltioiden on 1 kohdan a alakohdan i ja ii alakohdan mukaisen tuen määrää määrittäessään otettava huomioon myös ohjelma-alueen sosioekonominen tilanne.

7.   Edellä 1 kohdan c alakohdassa säädetty tuki on suuruudeltaan 120 prosenttia tuensaajan pienviljelijäjärjestelmän mukaisesti saamasta vuotuisesta tuesta.

7.   Edellä 1 kohdan c alakohdassa säädetty tuki on suuruudeltaan 120 prosenttia tuensaajan pienviljelijäjärjestelmän mukaisesti saamasta vuotuisesta tuesta
  , joka lasketaan siirtopäivästä 31 päivään joulukuuta 2020 asti. Vastaava määrä maksetaan kertaluonteisen tuen muodossa
  .

7 a.
     
  Edellä 1 kohdan c a alakohdan mukainen tuki myönnetään kertaluonteisen tuen muodossa liitteessä I vahvistettuun enimmäismäärään saakka.

8.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liiketoimintasuunnitelman vähimmäissisältöä ja perusteita, joita jäsenvaltioiden on sovellettava 4 kohdassa tarkoitettuja rajoja vahvistaessaan.

8.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liiketoimintasuunnitelman vähimmäissisältöä ja perusteita, joita jäsenvaltioiden on sovellettava 4 kohdassa tarkoitettuja rajoja vahvistaessaan.

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

21 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa erityisesti | 1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa erityisesti |
| (a) | maaseutualueiden kuntien ja niiden peruspalvelujen kehittämissuunnitelmien sekä Natura 2000 -alueita ja muita luonnonarvoltaan merkittäviä alueita koskevien suojelu- ja hoitosuunnitelmien laatimisen ja päivittämisen; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa erityisesti

1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa erityisesti

(a)

maaseutualueiden kuntien ja niiden peruspalvelujen kehittämissuunnitelmien sekä Natura 2000 -alueita ja muita luonnonarvoltaan merkittäviä alueita koskevien suojelu- ja hoitosuunnitelmien laatimisen ja päivittämisen;

| (a) | maaseutualueiden kuntien ja niiden peruspalvelujen kehittämissuunnitelmien sekä Natura 2000 -alueita ja muita luonnonarvoltaan merkittäviä alueita koskevien suojelu- ja hoitosuunnitelmien laatimisen ja päivittämisen; |
| --- | --- |

(a)

maaseutualueiden kuntien ja niiden peruspalvelujen kehittämissuunnitelmien sekä Natura 2000 -alueita ja muita luonnonarvoltaan merkittäviä alueita koskevien suojelu- ja hoitosuunnitelmien laatimisen ja päivittämisen;

| (b) | investoinnit kaikenlaisten pieninfrastruktuurien luomiseksi, parantamiseksi tai laajentamiseksi, uusiutuvia energialähteitä koskevat investoinnit mukaan luettuina; |
| --- | --- |

(b)

investoinnit kaikenlaisten pieninfrastruktuurien luomiseksi, parantamiseksi tai laajentamiseksi, uusiutuvia energialähteitä koskevat investoinnit mukaan luettuina;

| (b) | investoinnit kaikenlaisten pieninfrastruktuurien luomiseksi, parantamiseksi tai laajentamiseksi,
  paikallisen markkinoinnin ja maatilamatkailun kehittäminen ja laajentaminen,
  uusiutuvia energialähteitä koskevat investoinnit
  , energiaa säästävät järjestelmät ja kestävät luonnonvarojen hallintaa ja jätehuoltoa koskevat järjestelmät
  mukaan luettuina; |
| --- | --- |

(b)

investoinnit kaikenlaisten pieninfrastruktuurien luomiseksi, parantamiseksi tai laajentamiseksi,
  paikallisen markkinoinnin ja maatilamatkailun kehittäminen ja laajentaminen,
  uusiutuvia energialähteitä koskevat investoinnit
  , energiaa säästävät järjestelmät ja kestävät luonnonvarojen hallintaa ja jätehuoltoa koskevat järjestelmät
  mukaan luettuina;

| (c) | laajakaistainfrastruktuurin, myös sen luomisen, parantamisen ja laajentamisen, passiivisen laajakaistainfrastruktuurin sekä laajakaistan ja julkisten sähköisen hallinnon ratkaisujen saatavuuden; |
| --- | --- |

(c)

laajakaistainfrastruktuurin, myös sen luomisen, parantamisen ja laajentamisen, passiivisen laajakaistainfrastruktuurin sekä laajakaistan ja julkisten sähköisen hallinnon ratkaisujen saatavuuden;

| (c) | laajakaistainfrastruktuurin, myös sen luomisen, parantamisen ja laajentamisen, passiivisen laajakaistainfrastruktuurin sekä laajakaistan ja julkisten sähköisen hallinnon ratkaisujen saatavuuden; |
| --- | --- |

(c)

laajakaistainfrastruktuurin, myös sen luomisen, parantamisen ja laajentamisen, passiivisen laajakaistainfrastruktuurin sekä laajakaistan ja julkisten sähköisen hallinnon ratkaisujen saatavuuden;

| (d) | investoinnit maaseutuväestölle suunnattujen paikallisten peruspalvelujen, vapaa-aika ja kulttuuri mukaan luettuina, perustamiseksi, parantamiseksi tai laajentamiseksi sekä niihin liittyvät infrastruktuurit; |
| --- | --- |

(d)

investoinnit maaseutuväestölle suunnattujen paikallisten peruspalvelujen, vapaa-aika ja kulttuuri mukaan luettuina, perustamiseksi, parantamiseksi tai laajentamiseksi sekä niihin liittyvät infrastruktuurit;

| (d) | investoinnit maaseutuväestölle suunnattujen paikallisten peruspalvelujen, vapaa-aika ja kulttuuri mukaan luettuina, perustamiseksi, parantamiseksi tai laajentamiseksi sekä niihin liittyvät infrastruktuurit; |
| --- | --- |

(d)

investoinnit maaseutuväestölle suunnattujen paikallisten peruspalvelujen, vapaa-aika ja kulttuuri mukaan luettuina, perustamiseksi, parantamiseksi tai laajentamiseksi sekä niihin liittyvät infrastruktuurit;

| (e) | julkiset
  investoinnit vapaa-ajan infrastruktuuriin, matkailuneuvontaan ja matkakohteiden viitoitukseen; |
| --- | --- |

(e)

julkiset
  investoinnit vapaa-ajan infrastruktuuriin, matkailuneuvontaan ja matkakohteiden viitoitukseen;

| (e) | yleishyödylliset
  investoinnit vapaa-ajan infrastruktuuriin, matkailuneuvontaan,
  pienimuotoiseen matkailuinfrastruktuuriin, maaseutumatkailupalvelujen markkinointiin
  ja matkakohteiden viitoitukseen; |
| --- | --- |

(e)

yleishyödylliset
  investoinnit vapaa-ajan infrastruktuuriin, matkailuneuvontaan,
  pienimuotoiseen matkailuinfrastruktuuriin, maaseutumatkailupalvelujen markkinointiin
  ja matkakohteiden viitoitukseen;

| (f) | kylien ja maaseutumaiseman kulttuuri- ja luonnonperinnön säilyttämiseen, kunnostamiseen ja parantamiseen liittyvät tutkimukset ja investoinnit, asiaa koskevat sosioekonomiset näkökohdat mukaan luettuina; |
| --- | --- |

(f)

kylien ja maaseutumaiseman kulttuuri- ja luonnonperinnön säilyttämiseen, kunnostamiseen ja parantamiseen liittyvät tutkimukset ja investoinnit, asiaa koskevat sosioekonomiset näkökohdat mukaan luettuina;

| (f) | kylien ja maaseutumaiseman kulttuuri- ja luonnonperinnön säilyttämiseen, kunnostamiseen ja parantamiseen liittyvät tutkimukset ja investoinnit, asiaa koskevat sosioekonomiset näkökohdat mukaan luettuina; |
| --- | --- |

(f)

kylien ja maaseutumaiseman kulttuuri- ja luonnonperinnön säilyttämiseen, kunnostamiseen ja parantamiseen liittyvät tutkimukset ja investoinnit, asiaa koskevat sosioekonomiset näkökohdat mukaan luettuina;

| (g) | toimintojen siirtämiseen sekä maaseudun asutuskeskuksia lähellä sijaitsevien rakennusten ja muiden tilojen muutostöihin tarkoitetut investoinnit, joilla pyritään parantamaan elämänlaatua tai lisäämään asuinkeskuksen ympäristötehokkuutta. |
| --- | --- |

(g)

toimintojen siirtämiseen sekä maaseudun asutuskeskuksia lähellä sijaitsevien rakennusten ja muiden tilojen muutostöihin tarkoitetut investoinnit, joilla pyritään parantamaan elämänlaatua tai lisäämään asuinkeskuksen ympäristötehokkuutta.

| (g) | toimintojen siirtämiseen sekä maaseudun asutuskeskuksia lähellä sijaitsevien rakennusten ja muiden tilojen muutostöihin tarkoitetut investoinnit, joilla pyritään parantamaan elämänlaatua tai lisäämään asuinkeskuksen ympäristötehokkuutta. |
| --- | --- |

(g)

toimintojen siirtämiseen sekä maaseudun asutuskeskuksia lähellä sijaitsevien rakennusten ja muiden tilojen muutostöihin tarkoitetut investoinnit, joilla pyritään parantamaan elämänlaatua tai lisäämään asuinkeskuksen ympäristötehokkuutta.

Etusijalle voidaan asettaa paikallisyhteisöjen omat kehitys- ja investointihankkeet, jotka ovat paikallisyhteisön omistuksessa ja valvonnassa.

2.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki koskee vain pieninfrastruktuureja, jotka kukin jäsenvaltio määrittelee ohjelmassaan. Maaseudun kehittämisohjelmiin voi kuitenkin sisältyä tätä sääntöä koskevia erityisiä poikkeuksia, kun kyseessä ovat laajakaistaan ja uusiutuviin energialähteisiin tehtävät investoinnit. Tällöin on vahvistettava selkeät perusteet täydentävyyden varmistamiseksi muiden unionin välineiden mukaisen tuen kanssa.

2.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki koskee vain pieninfrastruktuureja, jotka kukin jäsenvaltio määrittelee ohjelmassaan. Maaseudun kehittämisohjelmiin voi kuitenkin sisältyä tätä sääntöä koskevia erityisiä poikkeuksia, kun kyseessä ovat laajakaistaan ja uusiutuviin energialähteisiin tehtävät investoinnit. Tällöin on vahvistettava selkeät perusteet täydentävyyden varmistamiseksi muiden unionin välineiden mukaisen tuen kanssa.

3.   Edellä 1 kohdan mukaiset investoinnit ovat tukikelpoisia, kun niihin liittyvät tukitoimet toteutetaan maaseutualueiden kuntien ja niiden peruspalvelujen kehittämissuunnitelmien mukaisesti, jos sellaisia on olemassa, ja kyseiset investoinnit ovat paikallisen kehittämisstrategian mukaisia, jos sellainen on olemassa.

3.   Edellä 1 kohdan mukaiset investoinnit ovat tukikelpoisia, kun niihin liittyvät tukitoimet toteutetaan maaseutualueiden kuntien ja niiden peruspalvelujen kehittämissuunnitelmien mukaisesti, jos sellaisia on olemassa, ja kyseiset investoinnit ovat paikallisen kehittämisstrategian mukaisia, jos sellainen on olemassa.

4.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tämän toimenpiteen mukaisesti tukikelpoisten uusiutuvan energian infrastruktuurityyppien määrittelemistä.

4.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tämän toimenpiteen mukaisesti tukikelpoisten uusiutuvan energian infrastruktuurityyppien määrittelemistä.

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

22 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 22 artikla | 22 artikla |
| Investoinnit metsäalueiden kehittämiseen ja metsien elinkelpoisuuden parantamiseen | Investoinnit metsäalueiden
  kestävään
  kehittämiseen ja metsien elinkelpoisuuden parantamiseen |
| 1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa | 1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa |
| (a) | metsityksen ja metsämaan muodostamisen; |

Komission teksti

Tarkistus

22 artikla

22 artikla

Investoinnit metsäalueiden kehittämiseen ja metsien elinkelpoisuuden parantamiseen

Investoinnit metsäalueiden
  kestävään
  kehittämiseen ja metsien elinkelpoisuuden parantamiseen

1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa

1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa

(a)

metsityksen ja metsämaan muodostamisen;

| (a) | metsityksen ja metsämaan muodostamisen; |
| --- | --- |

(a)

metsityksen ja metsämaan muodostamisen;

| (b) | peltometsätalousjärjestelmien käyttöönoton; |
| --- | --- |

(b)

peltometsätalousjärjestelmien käyttöönoton;

| (b) | peltometsätalousjärjestelmien käyttöönoton; |
| --- | --- |

(b)

peltometsätalousjärjestelmien käyttöönoton;

| (c) | metsäpaloista ja luonnonkatastrofeista, tuholaiset ja taudit, muut katastrofit sekä ilmastoon liittyvät uhat mukaan luettuina, metsille aiheutuvien vahinkojen ennalta ehkäiseminen ja korjaaminen; |
| --- | --- |

(c)

metsäpaloista ja luonnonkatastrofeista, tuholaiset ja taudit, muut katastrofit sekä ilmastoon liittyvät uhat mukaan luettuina, metsille aiheutuvien vahinkojen ennalta ehkäiseminen ja korjaaminen;

| (c) | metsäpaloista ja luonnonkatastrofeista, tuholaiset ja taudit, muut katastrofit sekä ilmastoon liittyvät uhat mukaan luettuina, metsille aiheutuvien vahinkojen ennalta ehkäiseminen ja korjaaminen; |
| --- | --- |

(c)

metsäpaloista ja luonnonkatastrofeista, tuholaiset ja taudit, muut katastrofit sekä ilmastoon liittyvät uhat mukaan luettuina, metsille aiheutuvien vahinkojen ennalta ehkäiseminen ja korjaaminen;

| (d) | investoinnit, joilla parannetaan metsäekosysteemien kestävyyttä ja ympäristöarvoa sekä metsäekosysteemien ilmastonmuutoksen lieventämiseen liittyvää potentiaalia; |
| --- | --- |

(d)

investoinnit, joilla parannetaan metsäekosysteemien kestävyyttä ja ympäristöarvoa sekä metsäekosysteemien ilmastonmuutoksen lieventämiseen liittyvää potentiaalia;

| (d) | investoinnit, joilla parannetaan metsäekosysteemien kestävyyttä ja ympäristöarvoa sekä metsäekosysteemien ilmastonmuutoksen lieventämiseen liittyvää potentiaalia; |
| --- | --- |

(d)

investoinnit, joilla parannetaan metsäekosysteemien kestävyyttä ja ympäristöarvoa sekä metsäekosysteemien ilmastonmuutoksen lieventämiseen liittyvää potentiaalia;

| (e) | investoinnit
  uusiin
  metsätalouden tekniikoihin sekä metsätuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen. |
| --- | --- |

(e)

investoinnit
  uusiin
  metsätalouden tekniikoihin sekä metsätuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen.

| (e) | investoinnit
  parannettuihin
  metsätalouden tekniikoihin sekä metsätuotteiden jalostukseen
  , käyttöönottoon
  ja kaupan pitämiseen. |
| --- | --- |

(e)

investoinnit
  parannettuihin
  metsätalouden tekniikoihin sekä metsätuotteiden jalostukseen
  , käyttöönottoon
  ja kaupan pitämiseen.

2.   Jäljempänä
  36–40 artiklassa
  säädettyjä metsänomistusta koskevia rajoituksia ei sovelleta trooppisiin tai subtrooppisiin metsiin eikä Azorien, Madeiran, Kanariansaarten, neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 tarkoitettujen Egeanmeren pienten saarten ja Ranskan merentakaisten departementtien metsäaloihin.

2.   Jäljempänä
  23–27 artiklassa
  säädettyjä metsänomistusta koskevia rajoituksia ei sovelleta trooppisiin tai subtrooppisiin metsiin eikä Azorien, Madeiran, Kanariansaarten,
  tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Egeanmeren pienten saarten hyväksi 19 päivänä heinäkuuta 1993 annetussa
  neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 tarkoitettujen Egeanmeren pienten saarten eikä Ranskan merentakaisten departementtien metsäaloihin.

Tuen saamisen edellytyksenä
  tiettyä
  kokoa
  suurempien tilojen osalta on metsien kestävää hoitoa ja käyttöä, sellaisena kuin se määriteltiin vuonna 1993 pidetyssä Euroopan metsien suojelun ministerikokouksessa, jäljempänä ”kestävä metsätalous”
  , vastaavan metsänhoitosuunnitelman tai vastaavan välineen toimittaminen; jäsenvaltiot määrittelevät ohjelmassaan mainitun tilakoon
  .

Tiettyä
  , jäsenvaltioiden ohjelmassa määrittelemää tilakokoa
  suurempien tilojen osalta
  tuen saamisen edellytyksenä
  on
  sellaiseen metsänhoitosuunnitelmaan tai vastaavaan välineeseen perustuvien asiaankuuluvien tietojen esittäminen, joka noudattaa
  metsien kestävää hoitoa ja käyttöä sellaisena kuin se määriteltiin vuonna 1993 pidetyssä Euroopan metsien suojelun ministerikokouksessa, jäljempänä ”kestävä metsätalous”.

3.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat luonnonkatastrofin tai tuholaisten ja tautien esiintymisen toteamisen edellytyksiä sekä tukikelpoisten ennalta ehkäisevien toimien määrittelemistä.

3.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat luonnonkatastrofin tai tuholaisten ja tautien esiintymisen toteamisen edellytyksiä sekä tukikelpoisten ennalta ehkäisevien toimien määrittelemistä.

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

23 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Edellä 22 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaista tukea myönnetään yksityisille maanomistajille, maanvuokraajille, kunnille ja kuntayhtymille, ja se kattaa perustamiskustannukset ja hehtaaria kohti maksettavan vuosipalkkion hoitokustannusten, esi- ja jälkiraivaus mukaan luettuna, korvaamiseksi enintään
  kymmenen
  vuoden ajan. | 1.   Edellä 22 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaista tukea myönnetään yksityisille maanomistajille, maanvuokraajille, kunnille ja kuntayhtymille, ja se kattaa perustamiskustannukset ja hehtaaria kohti maksettavan vuosipalkkion hoitokustannusten, esi- ja jälkiraivaus mukaan luettuna, korvaamiseksi enintään
  viidentoista
  vuoden ajan. |
| 2.   Tukikelpoista on sekä maatalousmaa että muu kuin maatalousmaa. Istutettujen lajien on vastattava kyseisen alueen ympäristö- ja ilmasto-olosuhteita sekä ympäristöä koskevia vähimmäisvaatimuksia. Tukea ei myönnetä lyhytkiertoisen energiapuun, joulukuusien eikä energiantuotantoon tarkoitettujen nopeakasvuisten puiden istutukseen. Alueilla, joilla ankarat maaperä- ja ilmasto-olosuhteet vaikeuttavat metsitystä, tukea voidaan myöntää muiden monivuotisten puumaisten lajien kuten paikallisiin olosuhteisiin soveltuvien pensaiden istutukseen. | 2.   Tukikelpoista on sekä maatalousmaa että muu kuin maatalousmaa. Istutettujen lajien on vastattava kyseisen alueen ympäristö- ja ilmasto-olosuhteita sekä
  noudatettava
  ympäristöä koskevia vähimmäisvaatimuksia. Tukea ei myönnetä lyhytkiertoisen energiapuun, joulukuusien eikä energiantuotantoon tarkoitettujen nopeakasvuisten puiden istutukseen. Alueilla, joilla ankarat maaperä- ja ilmasto-olosuhteet vaikeuttavat metsitystä, tukea voidaan myöntää muiden monivuotisten puumaisten lajien kuten paikallisiin olosuhteisiin soveltuvien pensaiden istutukseen.
  Jotta vältetään haitalliset vaikutukset ympäristöön tai luonnon monimuotoisuuteen, jäsenvaltiot voivat nimetä metsitykseen soveltumattomia alueita. |
| 3.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat 2 kohdassa tarkoitettujen ympäristöä koskevien vähimmäisvaatimusten määrittelemistä. | 3.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat 2 kohdassa tarkoitettujen ympäristöä koskevien vähimmäisvaatimusten määrittelemistä
  ja joissa otetaan huomioon koko unionin metsäekosysteemien monimuotoisuus
  . |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Edellä 22 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaista tukea myönnetään yksityisille maanomistajille, maanvuokraajille, kunnille ja kuntayhtymille, ja se kattaa perustamiskustannukset ja hehtaaria kohti maksettavan vuosipalkkion hoitokustannusten, esi- ja jälkiraivaus mukaan luettuna, korvaamiseksi enintään
  kymmenen
  vuoden ajan.

1.   Edellä 22 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaista tukea myönnetään yksityisille maanomistajille, maanvuokraajille, kunnille ja kuntayhtymille, ja se kattaa perustamiskustannukset ja hehtaaria kohti maksettavan vuosipalkkion hoitokustannusten, esi- ja jälkiraivaus mukaan luettuna, korvaamiseksi enintään
  viidentoista
  vuoden ajan.

2.   Tukikelpoista on sekä maatalousmaa että muu kuin maatalousmaa. Istutettujen lajien on vastattava kyseisen alueen ympäristö- ja ilmasto-olosuhteita sekä ympäristöä koskevia vähimmäisvaatimuksia. Tukea ei myönnetä lyhytkiertoisen energiapuun, joulukuusien eikä energiantuotantoon tarkoitettujen nopeakasvuisten puiden istutukseen. Alueilla, joilla ankarat maaperä- ja ilmasto-olosuhteet vaikeuttavat metsitystä, tukea voidaan myöntää muiden monivuotisten puumaisten lajien kuten paikallisiin olosuhteisiin soveltuvien pensaiden istutukseen.

2.   Tukikelpoista on sekä maatalousmaa että muu kuin maatalousmaa. Istutettujen lajien on vastattava kyseisen alueen ympäristö- ja ilmasto-olosuhteita sekä
  noudatettava
  ympäristöä koskevia vähimmäisvaatimuksia. Tukea ei myönnetä lyhytkiertoisen energiapuun, joulukuusien eikä energiantuotantoon tarkoitettujen nopeakasvuisten puiden istutukseen. Alueilla, joilla ankarat maaperä- ja ilmasto-olosuhteet vaikeuttavat metsitystä, tukea voidaan myöntää muiden monivuotisten puumaisten lajien kuten paikallisiin olosuhteisiin soveltuvien pensaiden istutukseen.
  Jotta vältetään haitalliset vaikutukset ympäristöön tai luonnon monimuotoisuuteen, jäsenvaltiot voivat nimetä metsitykseen soveltumattomia alueita.

3.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat 2 kohdassa tarkoitettujen ympäristöä koskevien vähimmäisvaatimusten määrittelemistä.

3.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat 2 kohdassa tarkoitettujen ympäristöä koskevien vähimmäisvaatimusten määrittelemistä
  ja joissa otetaan huomioon koko unionin metsäekosysteemien monimuotoisuus
  .

Tarkistukset 65 ja 169

Ehdotus asetukseksi

24 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Edellä 22 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaista tukea myönnetään yksityisille maanomistajille, maanvuokraajille, kunnille ja kuntayhtymille, ja se kattaa perustamiskustannukset ja hehtaaria kohti maksettavan vuosipalkkion hoitokustannusten korvaamiseksi enintään
  kolmen
  vuoden ajan. | 1.   Edellä 22 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaista tukea myönnetään yksityisille maanomistajille, maanvuokraajille, kunnille ja kuntayhtymille, ja se kattaa perustamiskustannukset ja hehtaaria kohti maksettavan vuosipalkkion hoitokustannusten korvaamiseksi enintään
  viiden
  vuoden ajan. |
| 2.   Ilmaisulla ”peltometsätalousjärjestelmä” tarkoitetaan maankäyttöjärjestelmää, jossa kasvatetaan puita samalla maalla yhdessä
  laajaperäisen
  maatalouden kanssa. Jäsenvaltioiden on määritettävä, kuinka paljon taimia hehtaarille voidaan enintään istuttaa, ottaen huomioon paikalliset
  maaperä- ja ilmasto-olosuhteet
  , puulajit ja tarve varmistaa maan maatalouskäytön jatkuminen. | 2.   Ilmaisulla ”peltometsätalousjärjestelmä” tarkoitetaan maankäyttöjärjestelmää, jossa kasvatetaan puita samalla maalla yhdessä maatalouden kanssa. Jäsenvaltioiden on määritettävä, kuinka paljon taimia hehtaarille voidaan enintään
  ja vähintään
  istuttaa
  tai hehtaarilla säilyttää
  , ottaen huomioon paikalliset
  maaperä-, ilmasto- ja ympäristöolosuhteet
  , puulajit ja tarve varmistaa maan
  kestävän
  maatalouskäytön jatkuminen. |
| 3.   Enimmäistukiprosentti vahvistetaan liitteessä I. | 3.   Enimmäistukiprosentti vahvistetaan liitteessä I. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Edellä 22 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaista tukea myönnetään yksityisille maanomistajille, maanvuokraajille, kunnille ja kuntayhtymille, ja se kattaa perustamiskustannukset ja hehtaaria kohti maksettavan vuosipalkkion hoitokustannusten korvaamiseksi enintään
  kolmen
  vuoden ajan.

1.   Edellä 22 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaista tukea myönnetään yksityisille maanomistajille, maanvuokraajille, kunnille ja kuntayhtymille, ja se kattaa perustamiskustannukset ja hehtaaria kohti maksettavan vuosipalkkion hoitokustannusten korvaamiseksi enintään
  viiden
  vuoden ajan.

2.   Ilmaisulla ”peltometsätalousjärjestelmä” tarkoitetaan maankäyttöjärjestelmää, jossa kasvatetaan puita samalla maalla yhdessä
  laajaperäisen
  maatalouden kanssa. Jäsenvaltioiden on määritettävä, kuinka paljon taimia hehtaarille voidaan enintään istuttaa, ottaen huomioon paikalliset
  maaperä- ja ilmasto-olosuhteet
  , puulajit ja tarve varmistaa maan maatalouskäytön jatkuminen.

2.   Ilmaisulla ”peltometsätalousjärjestelmä” tarkoitetaan maankäyttöjärjestelmää, jossa kasvatetaan puita samalla maalla yhdessä maatalouden kanssa. Jäsenvaltioiden on määritettävä, kuinka paljon taimia hehtaarille voidaan enintään
  ja vähintään
  istuttaa
  tai hehtaarilla säilyttää
  , ottaen huomioon paikalliset
  maaperä-, ilmasto- ja ympäristöolosuhteet
  , puulajit ja tarve varmistaa maan
  kestävän
  maatalouskäytön jatkuminen.

3.   Enimmäistukiprosentti vahvistetaan liitteessä I.

3.   Enimmäistukiprosentti vahvistetaan liitteessä I.

Perustelu

Peltometsätalousjärjestelmiä ei pitäisi rajoittaa laajaperäiseen maatalouteen.

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

25 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Edellä 22 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaista tukea myönnetään yksityisille, osittain julkisille ja julkisille metsänomistajille, kunnille, valtion metsille ja kuntayhtymille, ja se kattaa seuraavista johtuvat kustannukset: | 1.   Edellä 22 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaista tukea myönnetään yksityisille, osittain julkisille ja julkisille metsänomistajille, kunnille, valtion metsille ja kuntayhtymille, ja se kattaa seuraavista johtuvat kustannukset: |
| (a) | suojaavien perusrakenteiden luominen. Kun kyseessä ovat palonkatkaisulinjat, tuki voi myös kattaa hoitokustannukset. Tukea ei myönnetä maatalouteen liittyvään toimintaan alueilla, joilla sovelletaan maatalouden ympäristösitoumuksia; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Edellä 22 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaista tukea myönnetään yksityisille, osittain julkisille ja julkisille metsänomistajille, kunnille, valtion metsille ja kuntayhtymille, ja se kattaa seuraavista johtuvat kustannukset:

1.   Edellä 22 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaista tukea myönnetään yksityisille, osittain julkisille ja julkisille metsänomistajille, kunnille, valtion metsille ja kuntayhtymille, ja se kattaa seuraavista johtuvat kustannukset:

(a)

suojaavien perusrakenteiden luominen. Kun kyseessä ovat palonkatkaisulinjat, tuki voi myös kattaa hoitokustannukset. Tukea ei myönnetä maatalouteen liittyvään toimintaan alueilla, joilla sovelletaan maatalouden ympäristösitoumuksia;

| (a) | suojaavien perusrakenteiden luominen. Kun kyseessä ovat palonkatkaisulinjat, tuki voi myös kattaa hoitokustannukset. Tukea ei myönnetä maatalouteen liittyvään toimintaan alueilla, joilla sovelletaan maatalouden ympäristösitoumuksia
  . Tukea voidaan myöntää karjankasvattajille, joiden karja laiduntaessaan estää paloja
  ; |
| --- | --- |

(a)

suojaavien perusrakenteiden luominen. Kun kyseessä ovat palonkatkaisulinjat, tuki voi myös kattaa hoitokustannukset. Tukea ei myönnetä maatalouteen liittyvään toimintaan alueilla, joilla sovelletaan maatalouden ympäristösitoumuksia
  . Tukea voidaan myöntää karjankasvattajille, joiden karja laiduntaessaan estää paloja
  ;

| (b) | tulipalojen ja muiden luonnononnettomuuksien ennalta ehkäisemiseksi paikallisella tasolla toteutettavat pienimuotoiset toimet; |
| --- | --- |

(b)

tulipalojen ja muiden luonnononnettomuuksien ennalta ehkäisemiseksi paikallisella tasolla toteutettavat pienimuotoiset toimet;

| (b) | tulipalojen ja muiden luonnononnettomuuksien ennalta ehkäisemiseksi paikallisella tasolla toteutettavat pienimuotoiset toimet; |
| --- | --- |

(b)

tulipalojen ja muiden luonnononnettomuuksien ennalta ehkäisemiseksi paikallisella tasolla toteutettavat pienimuotoiset toimet;

| (c) | metsäpalojen, tuholaisten ja tautien valvontamahdollisuuksien ja tietoliikennelaitteiden käyttöönotto tai parantaminen; |
| --- | --- |

(c)

metsäpalojen, tuholaisten ja tautien valvontamahdollisuuksien ja tietoliikennelaitteiden käyttöönotto tai parantaminen;

| (c) | metsäpalojen, tuholaisten ja tautien valvontamahdollisuuksien ja tietoliikennelaitteiden käyttöönotto tai parantaminen;
  ja |
| --- | --- |

(c)

metsäpalojen, tuholaisten ja tautien valvontamahdollisuuksien ja tietoliikennelaitteiden käyttöönotto tai parantaminen;
  ja

| (d) | tulipalojen ja muiden luonnonkatastrofien, myös tuholaisten, tautien, muiden katastrofien ja ilmastonmuutokseen liittyvien ilmiöiden, vahingoittaman metsätalouden tuotantomahdollisuuksien palauttaminen. |
| --- | --- |

(d)

tulipalojen ja muiden luonnonkatastrofien, myös tuholaisten, tautien, muiden katastrofien ja ilmastonmuutokseen liittyvien ilmiöiden, vahingoittaman metsätalouden tuotantomahdollisuuksien palauttaminen.

| (d) | tulipalojen ja muiden luonnonkatastrofien, myös tuholaisten, tautien, muiden katastrofien ja ilmastonmuutokseen liittyvien ilmiöiden, vahingoittaman metsätalouden tuotantomahdollisuuksien palauttaminen. |
| --- | --- |

(d)

tulipalojen ja muiden luonnonkatastrofien, myös tuholaisten, tautien, muiden katastrofien ja ilmastonmuutokseen liittyvien ilmiöiden, vahingoittaman metsätalouden tuotantomahdollisuuksien palauttaminen.

Korkean riskin alueiksi määritetyillä alueilla metsäpalojen ennaltaehkäisyyn tarvittava välineistö on tuen ennakkoehto.

2.   Kun kyseessä ovat tuholaisia ja sairauksia koskevat ennalta ehkäisevät toimet, asianomaisen katastrofiriskin tueksi on esitettävä tieteellistä näyttöä ja julkisten tiedeyhteisöjen lausuma. Tarvittaessa ohjelmaan on liitettävä luettelo kasvien haitallisten organismien lajeista, jotka voivat aiheuttaa katastrofin.

2.   Kun kyseessä ovat tuholaisia ja sairauksia koskevat ennalta ehkäisevät toimet, asianomaisen katastrofiriskin tueksi on esitettävä tieteellistä näyttöä ja julkisten tiedeyhteisöjen lausuma. Tarvittaessa ohjelmaan on liitettävä luettelo kasvien haitallisten organismien lajeista, jotka voivat aiheuttaa katastrofin.

Tukikelpoisten tukitoimien on oltava jäsenvaltioiden laatimien metsänsuojelusuunnitelmien mukaisia. Tuen saamisen edellytyksenä tiettyä kokoa suurempien tilojen osalta on sellaisen metsänhoitosuunnitelman toimittaminen, jossa ennalta ehkäisevien toimien tavoitteet esitetään yksityiskohtaisesti; jäsenvaltiot määrittelevät ohjelmassaan mainitun tilakoon.

Tukikelpoisten tukitoimien on oltava jäsenvaltioiden laatimien metsänsuojelusuunnitelmien mukaisia. Tuen saamisen edellytyksenä tiettyä kokoa suurempien tilojen osalta on sellaisen metsänhoitosuunnitelman toimittaminen, jossa ennalta ehkäisevien toimien tavoitteet esitetään yksityiskohtaisesti; jäsenvaltiot määrittelevät ohjelmassaan mainitun tilakoon.

Metsäpalojen ennalta ehkäisyä koskevaa tukea myönnetään metsäalueille, jotka on luokiteltu jäsenvaltioiden metsiensuojelusuunnitelmissa keskisuuren tai suuren metsäpaloriskin alueiksi. Metsäpalojen ennalta ehkäisyä koskevaa tukea myönnetään metsäalueille, jotka on luokiteltu jäsenvaltioiden metsiensuojelusuunnitelmissa keskisuuren tai suuren metsäpaloriskin alueiksi.

Metsäpalojen ennalta ehkäisyä koskevaa tukea myönnetään metsäalueille, jotka on luokiteltu jäsenvaltioiden metsiensuojelusuunnitelmissa keskisuuren tai suuren metsäpaloriskin alueiksi. Metsäpalojen ennalta ehkäisyä koskevaa tukea myönnetään metsäalueille, jotka on luokiteltu jäsenvaltioiden metsiensuojelusuunnitelmissa keskisuuren tai suuren metsäpaloriskin alueiksi.

3.   Edellä 1 kohdan d alakohdan mukaisen tuen myöntämisen edellytyksenä on, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset toteavat virallisesti, että luonnonkatastrofi on tapahtunut ja että tämä katastrofi tai direktiivin 2000/29/EY mukaisesti kasvitaudin tai tuholaisen hävittämiseksi taikka niiden leviämisen estämiseksi toteutetut toimenpiteet ovat tuhonneet
  vähintään 30 prosenttia
  alueen metsätalouden tuotantomahdollisuuksista.
  Tämä prosenttiosuus
  on määritettävä metsätalouden olemassa olevien keskimääräisten tuotantomahdollisuuksien perusteella joko katastrofia välittömästi edeltävänä kolmivuotiskautena tai sitä välittömästi edeltävänä viisivuotiskautena siten, ettei huomioon oteta suurinta ja pienintä arvoa.

3.   Edellä 1 kohdan d alakohdan mukaisen tuen myöntämisen edellytyksenä on, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset toteavat virallisesti, että luonnonkatastrofi on tapahtunut ja että tämä katastrofi tai direktiivin 2000/29/EY mukaisesti kasvitaudin tai tuholaisen hävittämiseksi taikka niiden leviämisen estämiseksi toteutetut toimenpiteet ovat tuhonneet
  merkittävän osan
  alueen metsätalouden tuotantomahdollisuuksista
  , joille jäsenvaltioiden on määriteltävä kynnysarvo
  .
  Vahingon laajuus
  on määritettävä metsätalouden olemassa olevien keskimääräisten tuotantomahdollisuuksien perusteella joko katastrofia välittömästi edeltävänä kolmivuotiskautena tai sitä välittömästi edeltävänä viisivuotiskautena siten, ettei huomioon oteta suurinta ja pienintä arvoa.

4.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea ei myönnetä luonnonkatastrofista johtuviin tulonmenetyksiin.

4.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea ei myönnetä luonnonkatastrofista johtuviin tulonmenetyksiin.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei tämän toimenpiteen ja muiden kansallisten tai unionin tukivälineiden taikka yksityisten vakuutusjärjestelmien yhdistämisestä aiheudu liian suuria korvauksia.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei tämän toimenpiteen ja muiden kansallisten tai unionin tukivälineiden taikka yksityisten vakuutusjärjestelmien yhdistämisestä aiheudu liian suuria korvauksia.

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

27 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 27 artikla | 27 artikla |
| Investoinnit uusiin metsätalouden tekniikoihin sekä metsätuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen | Investoinnit
  parannettuihin
  metsätalouden tekniikoihin sekä metsätuotteiden jalostukseen
  , käyttöönottoon
  ja kaupan pitämiseen |
| 1.   Edellä 22 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaista tukea myönnetään yksityisille metsänomistajille, kunnille, kuntayhtymille ja pk-yrityksille investointeihin, joilla parannetaan metsätalouden tuotantomahdollisuuksia tai jotka liittyvät metsätuotteiden arvoa lisäävään jalostukseen tai kaupan pitämiseen. Azorien, Madeiran, Kanariansaarten, asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 tarkoitettujen Egeanmeren pienten saarten ja Ranskan merentakaisten departementtien alueilla tukea voidaan myös myöntää muille yrityksille kuin pk-yrityksille. | 1.   Edellä 22 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaista tukea myönnetään yksityisille metsänomistajille, kunnille, kuntayhtymille ja pk-yrityksille investointeihin, joilla parannetaan metsätalouden tuotantomahdollisuuksia tai jotka liittyvät metsätuotteiden arvoa lisäävään jalostukseen
  , käyttöönottoon
  tai kaupan pitämiseen. Azorien, Madeiran, Kanariansaarten, asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 tarkoitettujen Egeanmeren pienten saarten ja Ranskan merentakaisten departementtien alueilla tukea voidaan myös myöntää muille yrityksille kuin pk-yrityksille. |
| | Tukea myönnetään vain asetuksen (EU) N:o 995/2010 mukaisiin luonnon monimuotoisuutta tai muita metsän ekosysteemipalveluja vahingoittamattomiin investointeihin ja tekniikoihin. |
| 2.   Metsien taloudellisen arvon parantamiseen liittyvät investoinnit on tehtävä metsätilan tasolla, ja niihin voi sisältyä investointeja maaperää ja luonnonvaroja säästäviin metsänkorjuuvälineisiin ja -käytäntöihin. | 2.   Metsien taloudellisen arvon parantamiseen liittyvät investoinnit on tehtävä metsätilan tasolla, ja niihin voi sisältyä investointeja maaperää ja luonnonvaroja säästäviin metsänkorjuuvälineisiin ja -käytäntöihin. |
| 3.   Investoinnit, jotka koskevat puun käyttöä raaka-aineena tai energialähteenä, on rajoitettava teollista jalostusta edeltäviin työvaiheisiin. | 3.   Investoinnit, jotka koskevat puun käyttöä raaka-aineena tai energialähteenä, on rajoitettava teollista jalostusta edeltäviin työvaiheisiin. |
| 4.   Enimmäistukiprosentit vahvistetaan liitteessä I. | 4.   Enimmäistukiprosentit vahvistetaan liitteessä I. |

Komission teksti

Tarkistus

27 artikla

27 artikla

Investoinnit uusiin metsätalouden tekniikoihin sekä metsätuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen

Investoinnit
  parannettuihin
  metsätalouden tekniikoihin sekä metsätuotteiden jalostukseen
  , käyttöönottoon
  ja kaupan pitämiseen

1.   Edellä 22 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaista tukea myönnetään yksityisille metsänomistajille, kunnille, kuntayhtymille ja pk-yrityksille investointeihin, joilla parannetaan metsätalouden tuotantomahdollisuuksia tai jotka liittyvät metsätuotteiden arvoa lisäävään jalostukseen tai kaupan pitämiseen. Azorien, Madeiran, Kanariansaarten, asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 tarkoitettujen Egeanmeren pienten saarten ja Ranskan merentakaisten departementtien alueilla tukea voidaan myös myöntää muille yrityksille kuin pk-yrityksille.

1.   Edellä 22 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaista tukea myönnetään yksityisille metsänomistajille, kunnille, kuntayhtymille ja pk-yrityksille investointeihin, joilla parannetaan metsätalouden tuotantomahdollisuuksia tai jotka liittyvät metsätuotteiden arvoa lisäävään jalostukseen
  , käyttöönottoon
  tai kaupan pitämiseen. Azorien, Madeiran, Kanariansaarten, asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 tarkoitettujen Egeanmeren pienten saarten ja Ranskan merentakaisten departementtien alueilla tukea voidaan myös myöntää muille yrityksille kuin pk-yrityksille.

Tukea myönnetään vain asetuksen (EU) N:o 995/2010 mukaisiin luonnon monimuotoisuutta tai muita metsän ekosysteemipalveluja vahingoittamattomiin investointeihin ja tekniikoihin.

2.   Metsien taloudellisen arvon parantamiseen liittyvät investoinnit on tehtävä metsätilan tasolla, ja niihin voi sisältyä investointeja maaperää ja luonnonvaroja säästäviin metsänkorjuuvälineisiin ja -käytäntöihin.

2.   Metsien taloudellisen arvon parantamiseen liittyvät investoinnit on tehtävä metsätilan tasolla, ja niihin voi sisältyä investointeja maaperää ja luonnonvaroja säästäviin metsänkorjuuvälineisiin ja -käytäntöihin.

3.   Investoinnit, jotka koskevat puun käyttöä raaka-aineena tai energialähteenä, on rajoitettava teollista jalostusta edeltäviin työvaiheisiin.

3.   Investoinnit, jotka koskevat puun käyttöä raaka-aineena tai energialähteenä, on rajoitettava teollista jalostusta edeltäviin työvaiheisiin.

4.   Enimmäistukiprosentit vahvistetaan liitteessä I.

4.   Enimmäistukiprosentit vahvistetaan liitteessä I.

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

28 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 28 artikla | 28 artikla |
| Tuottajaryhmien perustaminen | Tuottajaryhmien
  ja -organisaatioiden
  perustaminen |
| 1.   Tämän toimenpiteen mukaisen tuen tavoitteena on helpottaa sellaisten maa- ja metsätalousalan tuottajaryhmien perustamista, joiden tarkoituksena on | 1.   Tämän toimenpiteen mukaisen tuen tavoitteena on helpottaa sellaisten maa- ja metsätalousalan tuottajaryhmien
  ja -organisaatioiden
  perustamista
  ja kehittämistä
  , joiden tarkoituksena on |
| (a) | tällaisten ryhmien jäseninä olevien tuottajien tuotannon ja tuotoksen mukauttaminen markkinoiden vaatimuksiin; |

Komission teksti

Tarkistus

28 artikla

28 artikla

Tuottajaryhmien perustaminen

Tuottajaryhmien
  ja -organisaatioiden
  perustaminen

1.   Tämän toimenpiteen mukaisen tuen tavoitteena on helpottaa sellaisten maa- ja metsätalousalan tuottajaryhmien perustamista, joiden tarkoituksena on

1.   Tämän toimenpiteen mukaisen tuen tavoitteena on helpottaa sellaisten maa- ja metsätalousalan tuottajaryhmien
  ja -organisaatioiden
  perustamista
  ja kehittämistä
  , joiden tarkoituksena on

(a)

tällaisten ryhmien jäseninä olevien tuottajien tuotannon ja tuotoksen mukauttaminen markkinoiden vaatimuksiin;

| (a) | tällaisten ryhmien jäseninä olevien tuottajien tuotannon ja tuotoksen mukauttaminen markkinoiden vaatimuksiin; |
| --- | --- |

(a)

tällaisten ryhmien jäseninä olevien tuottajien tuotannon ja tuotoksen mukauttaminen markkinoiden vaatimuksiin;

| (b) | tuotteiden yhteinen markkinoille saattaminen, mukaan luettuina valmistelu myyntiä varten, myynnin keskittäminen ja toimitukset tukkuostajille; |
| --- | --- |

(b)

tuotteiden yhteinen markkinoille saattaminen, mukaan luettuina valmistelu myyntiä varten, myynnin keskittäminen ja toimitukset tukkuostajille;

| (b) | tuotteiden yhteinen markkinoille saattaminen, mukaan luettuina valmistelu myyntiä varten, myynnin keskittäminen ja toimitukset tukkuostajille; |
| --- | --- |

(b)

tuotteiden yhteinen markkinoille saattaminen, mukaan luettuina valmistelu myyntiä varten, myynnin keskittäminen ja toimitukset tukkuostajille;

| (c) | tuotantotietoja koskevien yhteisten sääntöjen vahvistaminen ottaen erityisesti huomioon sadonkorjuu ja saatavuus; ja |
| --- | --- |

(c)

tuotantotietoja koskevien yhteisten sääntöjen vahvistaminen ottaen erityisesti huomioon sadonkorjuu ja saatavuus; ja

| (c) | tuotantotietoja koskevien yhteisten sääntöjen vahvistaminen ottaen erityisesti huomioon sadonkorjuu ja saatavuus; ja |
| --- | --- |

(c)

tuotantotietoja koskevien yhteisten sääntöjen vahvistaminen ottaen erityisesti huomioon sadonkorjuu ja saatavuus; ja

| (d) | muut toimet, joita tuottajaryhmät voivat toteuttaa, kuten liiketoimintaa ja markkinointia koskevan pätevyyden kehittäminen sekä innovoinnin organisointi ja helpottaminen. |
| --- | --- |

(d)

muut toimet, joita tuottajaryhmät voivat toteuttaa, kuten liiketoimintaa ja markkinointia koskevan pätevyyden kehittäminen sekä innovoinnin organisointi ja helpottaminen.

| (d) | muut toimet, joita tuottajaryhmät voivat toteuttaa, kuten liiketoimintaa ja markkinointia koskevan pätevyyden kehittäminen sekä innovoinnin organisointi ja helpottaminen. |
| --- | --- |

(d)

muut toimet, joita tuottajaryhmät voivat toteuttaa, kuten liiketoimintaa ja markkinointia koskevan pätevyyden kehittäminen sekä innovoinnin organisointi ja helpottaminen.

2.   Tukea myönnetään tuottajaryhmille, jotka jäsenvaltioiden toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt virallisesti liiketoimintasuunnitelman perusteella. Tukea
  voidaan myöntää vain
  tuottajaryhmille, jotka
  vastaavat
  pk-yritysten
  määritelmää
  .

2.   Tukea myönnetään tuottajaryhmille, jotka jäsenvaltioiden toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt virallisesti liiketoimintasuunnitelman perusteella.
  Etusijalle voidaan asettaa 17 artiklassa tarkoitettuja laatutuotteita tuottavat tuottajaryhmät sekä mikroyritykset.
  Tukea
  ei myönnetä
  tuottajaryhmille, jotka
  eivät täytä
  pk-yritysten
  määritelmän mukaisia perusteita
  .

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että liiketoimintasuunnitelman tavoitteet on saavutettu viiden vuoden kuluessa tuottajaryhmän hyväksymisestä.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että liiketoimintasuunnitelman tavoitteet on saavutettu viiden vuoden kuluessa tuottajaryhmän hyväksymisestä.

3.   Tuki maksetaan kiinteinä vuotuisina erinä tuottajaryhmän hyväksymistä seuraavien viiden vuoden aikana sen liiketoimintasuunnitelman perusteella. Se lasketaan ryhmän vuotuisen kaupan pidetyn tuotannon perusteella. Jäsenvaltiot voivat maksaa viimeisen erän vasta sen jälkeen, kun liiketoimintasuunnitelman moitteeton toteuttaminen on varmistettu.

3.   Tuki maksetaan kiinteinä vuotuisina erinä tuottajaryhmän hyväksymistä seuraavien viiden vuoden aikana sen liiketoimintasuunnitelman perusteella. Se lasketaan ryhmän vuotuisen kaupan pidetyn tuotannon perusteella. Jäsenvaltiot voivat maksaa viimeisen erän vasta sen jälkeen, kun liiketoimintasuunnitelman moitteeton toteuttaminen on varmistettu.

Ensimmäisenä vuonna jäsenvaltiot voivat maksaa tuottajaryhmälle tukea, joka lasketaan ryhmän jäsenten kolme vuotta ennen ryhmään liittymistä kaupan pitämän tuotannon keskimääräisen vuotuisen arvon perusteella. Kun kyseessä ovat metsätalousalan tuottajaryhmät, tuki lasketaan ryhmän jäsenten viimeiset viisi vuotta ennen ryhmän hyväksyntää kaupan pitämän keskimääräisen tuotannon perusteella siten, ettei huomioon oteta suurinta ja pienintä arvoa.

Ensimmäisenä vuonna jäsenvaltiot voivat maksaa tuottajaryhmälle tukea, joka lasketaan ryhmän jäsenten kolme vuotta ennen ryhmään liittymistä kaupan pitämän tuotannon keskimääräisen vuotuisen arvon perusteella. Kun kyseessä ovat metsätalousalan tuottajaryhmät, tuki lasketaan ryhmän jäsenten viimeiset viisi vuotta ennen ryhmän hyväksyntää kaupan pitämän keskimääräisen tuotannon perusteella siten, ettei huomioon oteta suurinta ja pienintä arvoa.

4.   Enimmäistukiprosentit ja tuen enimmäismäärät vahvistetaan liitteessä I.

4.   Enimmäistukiprosentit ja tuen enimmäismäärät vahvistetaan liitteessä I.

Tarkistus 144

Ehdotus asetukseksi

29 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on myönnettävä tämän toimenpiteen mukaista tukea kaikilla alueillaan kansallisten, alueellisten tai paikallisten erityistarpeidensa ja prioriteettiensa mukaisesti.
  Tämän toimenpiteen
  sisällyttäminen maaseudun kehittämisohjelmiin on pakollista. | 1.   Jäsenvaltioiden on myönnettävä tämän toimenpiteen mukaista tukea kaikilla alueillaan kansallisten, alueellisten tai paikallisten erityistarpeidensa ja prioriteettiensa mukaisesti.
  Tämä toimenpide on kohdennettava sellaisten maatalouskäytäntöjen säilyttämiseen ja tarvittaessa muuttamiseen, joiden vaikutus ympäristöön ja ilmastoon on myönteinen Sen
  sisällyttäminen maaseudun kehittämisohjelmiin on pakollista. |
| 2.   Maatalouden ympäristö- ja ilmastotukia myönnetään viljelijöille, viljelijäryhmille tai viljelijöiden ja muiden maankäyttäjien ryhmille, jotka sitoutuvat vapaaehtoisesti toteuttamaan tukitoimia, joihin sisältyy yksi tai useampi maatalousmaata koskeva maatalouden ympäristö- ja ilmastositoumus. Maatalouden ympäristö- ja ilmastotukia voidaan myöntää myös muille maankäyttäjille tai muiden maankäyttäjien ryhmille, jos tämä on asianmukaisesti perusteltua ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi. | 2.   Maatalouden ympäristö- ja ilmastotukia myönnetään viljelijöille, viljelijäryhmille tai viljelijöiden ja muiden maankäyttäjien ryhmille, jotka sitoutuvat vapaaehtoisesti toteuttamaan tukitoimia, joihin sisältyy yksi tai useampi maatalousmaata
  tai maatalouskäyttöön soveltuvaa maata
  koskeva maatalouden ympäristö- ja ilmastositoumus.
  Maatalouden ympäristöohjelmat on kohdennettava (”edelläkävijä-periaatteen” mukaisesti) esimerkkeihin parhaista käytännöistä, jotka liittyvät maan ja vesien hoitoon, luonnon monimuotoisuuteen, ravinteiden kierrätykseen ja ekosysteemien säilyttämiseen, ja niissä on pantava etusijalle investoinnit näihin tekniikoihin Ohjelmilla pyritään levittämään parhaita käytäntöjä kaikkialle ohjelman toteuttamisalueelle. Ilmastohankkeilla voidaan pyrkiä parantamaan koko maatilan tai viljelyjärjestelmän kykyä vähentää kasvihuonekaasupäästöjä.
  Maatalouden ympäristö- ja ilmastotukia voidaan myöntää myös muille maankäyttäjille tai muiden maankäyttäjien ryhmille, jos tämä on asianmukaisesti perusteltua ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi. |
| 3.   Maatalouden ympäristö- ja ilmastotuet kattavat ainoastaan sitoumukset, jotka ylittävät asetuksen (EU) N:o HR/2012 VI osaston 1 luvun mukaisesti vahvistetut asiaa koskevat pakolliset toimenpidevaatimukset ja
  muut
  asetuksen (EU) N:o DP/2012 III osaston 2 luvun mukaisesti vahvistetut asiaa koskevat velvollisuudet sekä lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevat vähimmäisvaatimukset ja muut kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut asiaa koskevat pakolliset hoitovaatimukset. Kaikki tällaiset pakolliset vaatimukset on täsmennettävä ohjelmassa. | 3.   Maatalouden ympäristö- ja ilmastotuet kattavat ainoastaan sitoumukset, jotka ylittävät asetuksen (EU) N:o HR/2012 VI osaston 1 luvun mukaisesti vahvistetut asiaa koskevat pakolliset toimenpidevaatimukset ja
  kaikki
  asetuksen (EU) N:o DP/2012 III osaston 2 luvun mukaisesti vahvistetut asiaa koskevat velvollisuudet sekä lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevat vähimmäisvaatimukset ja muut kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut asiaa koskevat pakolliset hoitovaatimukset. Kaikki tällaiset pakolliset vaatimukset on täsmennettävä ohjelmassa. |
| 4.   Jäsenvaltioiden on pyrittävä tarjoamaan tämän toimenpiteen mukaisia tukitoimia toteuttaville henkilöille niiden toteuttamisen vaatimaa tietämystä ja tietoa, muun muassa antamalla sitoumukseen liittyvää asiantuntija-apua ja/tai asettamalla tämän toimenpiteen mukaisen tuen saamisen edellytykseksi asianmukaisen koulutuksen. | 4.   Jäsenvaltioiden on pyrittävä tarjoamaan tämän toimenpiteen mukaisia tukitoimia toteuttaville henkilöille niiden toteuttamisen vaatimaa tietämystä ja tietoa, muun muassa antamalla sitoumukseen liittyvää asiantuntija-apua ja/tai asettamalla tämän toimenpiteen mukaisen tuen saamisen edellytykseksi asianmukaisen koulutuksen. |
| 5.   Tämän toimenpiteen mukaiset sitoumukset on tehtävä 5–7 vuoden ajaksi. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin tavoiteltujen ympäristöhyötyjen saavuttamiseksi tai ylläpitämiseksi tarvittaessa määritellä maaseudun kehittämisohjelmissaan tietyntyyppisille sitoumukselle pidemmän kestoajan, esimerkiksi sopimalla niiden voimassaolon jatkamisesta vuosittain ensimmäisen kauden päättymisen jälkeen. | 5.   Tämän toimenpiteen mukaiset sitoumukset on tehtävä 5–7 vuoden ajaksi. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin tavoiteltujen ympäristöhyötyjen saavuttamiseksi tai ylläpitämiseksi tarvittaessa määritellä maaseudun kehittämisohjelmissaan tietyntyyppisille sitoumukselle pidemmän kestoajan, esimerkiksi sopimalla niiden voimassaolon jatkamisesta vuosittain ensimmäisen kauden päättymisen jälkeen.
  Jäsenvaltiot voivat maaseudun kehittämisohjelmissa säätää lyhyemmän kestoajan uusille sitoumuksille, jotka ovat välitöntä seurausta ensimmäisellä kaudella toteutetusta sitoumuksesta. |
| 6.   Tukia myönnetään vuosittain, ja niiden on katettava tehdyistä sitoumuksista tuensaajille aiheutuvat lisäkustannukset ja tulonmenetykset kokonaan tai osittain. Tarvittaessa tuki voi myös kattaa transaktiokustannukset enintään 20 prosenttiin asti maatalouden ympäristö- ja ilmastositoumuksesta maksetusta palkkiosta. Kun sitoumukset ovat
  viljelijäryhmien tekemiä
  , prosenttiosuus on enintään 30 prosenttia. | 6.   Tukia myönnetään vuosittain, ja niiden on katettava tehdyistä sitoumuksista tuensaajille aiheutuvat lisäkustannukset ja tulonmenetykset kokonaan tai osittain. Tarvittaessa tuki voi myös kattaa transaktiokustannukset enintään 20 prosenttiin asti maatalouden ympäristö- ja ilmastositoumuksesta maksetusta palkkiosta. Kun sitoumukset ovat
  osa kollektiivista toimintaa
  , prosenttiosuus on enintään 30 prosenttia. |
| | Maaseuturahaston tukea ei myönnetä asetuksen (EU) N:o DP/2012 III osaston 2 luvun mukaisiin sitoumuksiin. |
| | 6 a.
     
  Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, kun toimet koskevat ympäristönsuojelua, jäsenvaltiot voivat poiketen siitä, mitä 6 kohdassa säädetään, myöntää tukea kiinteämääräisenä tai kertaluonteisena maksuna yksikköä kohti sitoumuksista, jotka koskevat alueiden kaupallisesta käytöstä luopumista. Tällainen tuki lasketaan koituneiden lisäkustannusten ja tulonmenetysten perusteella. |
| 7.   Jäsenvaltiot voivat käyttää tuensaajia valitessaan 49 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä, jos tämä on tarpeen toimenpiteen tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi. | 7.   Jäsenvaltiot voivat käyttää tuensaajia valitessaan 49 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä, jos tämä on tarpeen toimenpiteen tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi. |
| 8.   Tuen enimmäismäärät vahvistetaan liitteessä I. | 8.   Tuen enimmäismäärät vahvistetaan liitteessä I. |
| Tämän toimenpiteen mukaista tukea ei voida myöntää sitoumuksille, jotka kuuluvat luonnonmukaista maataloutta koskevan toimenpiteen soveltamisalaan. | Tämän toimenpiteen mukaista tukea ei voida myöntää sitoumuksille, jotka kuuluvat luonnonmukaista maataloutta koskevan toimenpiteen soveltamisalaan. |
| 9.   Tukea voidaan myöntää maatalouden geenivarojen säilyttämistä varten sellaisiin tukitoimiin, jotka eivät kuulu 1–8 kohdan mukaisten säännösten soveltamisalaan. | 9.   Tukea voidaan myöntää maatalouden geenivarojen säilyttämistä
  , kehittämistä ja kestävää käyttöä
  varten sellaisiin tukitoimiin, jotka eivät kuulu 1–8 kohdan mukaisten säännösten soveltamisalaan. |
| 10.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sitoumusten voimassaolon jatkamista vuosittain ensimmäisen kauden päättymisen jälkeen, kotieläintuotannon laajaperäistämiseen tai muunlaiseen kotieläinten hoitoon, lannoitteiden, kasvinsuojeluaineiden tai muiden tuotantopanosten käytön rajoittamiseen, sellaisten paikallisten rotujen kasvattamiseen, jotka ovat uhanalaisia kasvatuksesta luopumisen vuoksi, tai kasvien geenivarojen säilyttämiseen liittyviin sitoumuksiin sovellettavia edellytyksiä sekä 9 kohdan mukaisesti tukikelpoisten tukitoimien määrittelemistä. | 10.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sitoumusten voimassaolon jatkamista vuosittain ensimmäisen kauden päättymisen jälkeen, kotieläintuotannon laajaperäistämiseen tai muunlaiseen kotieläinten hoitoon, lannoitteiden, kasvinsuojeluaineiden tai muiden tuotantopanosten käytön rajoittamiseen, sellaisten paikallisten rotujen kasvattamiseen, jotka ovat uhanalaisia kasvatuksesta luopumisen vuoksi, tai kasvien geenivarojen säilyttämiseen liittyviin sitoumuksiin sovellettavia edellytyksiä sekä 9 kohdan mukaisesti tukikelpoisten tukitoimien määrittelemistä. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Jäsenvaltioiden on myönnettävä tämän toimenpiteen mukaista tukea kaikilla alueillaan kansallisten, alueellisten tai paikallisten erityistarpeidensa ja prioriteettiensa mukaisesti.
  Tämän toimenpiteen
  sisällyttäminen maaseudun kehittämisohjelmiin on pakollista.

1.   Jäsenvaltioiden on myönnettävä tämän toimenpiteen mukaista tukea kaikilla alueillaan kansallisten, alueellisten tai paikallisten erityistarpeidensa ja prioriteettiensa mukaisesti.
  Tämä toimenpide on kohdennettava sellaisten maatalouskäytäntöjen säilyttämiseen ja tarvittaessa muuttamiseen, joiden vaikutus ympäristöön ja ilmastoon on myönteinen Sen
  sisällyttäminen maaseudun kehittämisohjelmiin on pakollista.

2.   Maatalouden ympäristö- ja ilmastotukia myönnetään viljelijöille, viljelijäryhmille tai viljelijöiden ja muiden maankäyttäjien ryhmille, jotka sitoutuvat vapaaehtoisesti toteuttamaan tukitoimia, joihin sisältyy yksi tai useampi maatalousmaata koskeva maatalouden ympäristö- ja ilmastositoumus. Maatalouden ympäristö- ja ilmastotukia voidaan myöntää myös muille maankäyttäjille tai muiden maankäyttäjien ryhmille, jos tämä on asianmukaisesti perusteltua ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi.

2.   Maatalouden ympäristö- ja ilmastotukia myönnetään viljelijöille, viljelijäryhmille tai viljelijöiden ja muiden maankäyttäjien ryhmille, jotka sitoutuvat vapaaehtoisesti toteuttamaan tukitoimia, joihin sisältyy yksi tai useampi maatalousmaata
  tai maatalouskäyttöön soveltuvaa maata
  koskeva maatalouden ympäristö- ja ilmastositoumus.
  Maatalouden ympäristöohjelmat on kohdennettava (”edelläkävijä-periaatteen” mukaisesti) esimerkkeihin parhaista käytännöistä, jotka liittyvät maan ja vesien hoitoon, luonnon monimuotoisuuteen, ravinteiden kierrätykseen ja ekosysteemien säilyttämiseen, ja niissä on pantava etusijalle investoinnit näihin tekniikoihin Ohjelmilla pyritään levittämään parhaita käytäntöjä kaikkialle ohjelman toteuttamisalueelle. Ilmastohankkeilla voidaan pyrkiä parantamaan koko maatilan tai viljelyjärjestelmän kykyä vähentää kasvihuonekaasupäästöjä.
  Maatalouden ympäristö- ja ilmastotukia voidaan myöntää myös muille maankäyttäjille tai muiden maankäyttäjien ryhmille, jos tämä on asianmukaisesti perusteltua ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi.

3.   Maatalouden ympäristö- ja ilmastotuet kattavat ainoastaan sitoumukset, jotka ylittävät asetuksen (EU) N:o HR/2012 VI osaston 1 luvun mukaisesti vahvistetut asiaa koskevat pakolliset toimenpidevaatimukset ja
  muut
  asetuksen (EU) N:o DP/2012 III osaston 2 luvun mukaisesti vahvistetut asiaa koskevat velvollisuudet sekä lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevat vähimmäisvaatimukset ja muut kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut asiaa koskevat pakolliset hoitovaatimukset. Kaikki tällaiset pakolliset vaatimukset on täsmennettävä ohjelmassa.

3.   Maatalouden ympäristö- ja ilmastotuet kattavat ainoastaan sitoumukset, jotka ylittävät asetuksen (EU) N:o HR/2012 VI osaston 1 luvun mukaisesti vahvistetut asiaa koskevat pakolliset toimenpidevaatimukset ja
  kaikki
  asetuksen (EU) N:o DP/2012 III osaston 2 luvun mukaisesti vahvistetut asiaa koskevat velvollisuudet sekä lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevat vähimmäisvaatimukset ja muut kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut asiaa koskevat pakolliset hoitovaatimukset. Kaikki tällaiset pakolliset vaatimukset on täsmennettävä ohjelmassa.

4.   Jäsenvaltioiden on pyrittävä tarjoamaan tämän toimenpiteen mukaisia tukitoimia toteuttaville henkilöille niiden toteuttamisen vaatimaa tietämystä ja tietoa, muun muassa antamalla sitoumukseen liittyvää asiantuntija-apua ja/tai asettamalla tämän toimenpiteen mukaisen tuen saamisen edellytykseksi asianmukaisen koulutuksen.

4.   Jäsenvaltioiden on pyrittävä tarjoamaan tämän toimenpiteen mukaisia tukitoimia toteuttaville henkilöille niiden toteuttamisen vaatimaa tietämystä ja tietoa, muun muassa antamalla sitoumukseen liittyvää asiantuntija-apua ja/tai asettamalla tämän toimenpiteen mukaisen tuen saamisen edellytykseksi asianmukaisen koulutuksen.

5.   Tämän toimenpiteen mukaiset sitoumukset on tehtävä 5–7 vuoden ajaksi. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin tavoiteltujen ympäristöhyötyjen saavuttamiseksi tai ylläpitämiseksi tarvittaessa määritellä maaseudun kehittämisohjelmissaan tietyntyyppisille sitoumukselle pidemmän kestoajan, esimerkiksi sopimalla niiden voimassaolon jatkamisesta vuosittain ensimmäisen kauden päättymisen jälkeen.

5.   Tämän toimenpiteen mukaiset sitoumukset on tehtävä 5–7 vuoden ajaksi. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin tavoiteltujen ympäristöhyötyjen saavuttamiseksi tai ylläpitämiseksi tarvittaessa määritellä maaseudun kehittämisohjelmissaan tietyntyyppisille sitoumukselle pidemmän kestoajan, esimerkiksi sopimalla niiden voimassaolon jatkamisesta vuosittain ensimmäisen kauden päättymisen jälkeen.
  Jäsenvaltiot voivat maaseudun kehittämisohjelmissa säätää lyhyemmän kestoajan uusille sitoumuksille, jotka ovat välitöntä seurausta ensimmäisellä kaudella toteutetusta sitoumuksesta.

6.   Tukia myönnetään vuosittain, ja niiden on katettava tehdyistä sitoumuksista tuensaajille aiheutuvat lisäkustannukset ja tulonmenetykset kokonaan tai osittain. Tarvittaessa tuki voi myös kattaa transaktiokustannukset enintään 20 prosenttiin asti maatalouden ympäristö- ja ilmastositoumuksesta maksetusta palkkiosta. Kun sitoumukset ovat
  viljelijäryhmien tekemiä
  , prosenttiosuus on enintään 30 prosenttia.

6.   Tukia myönnetään vuosittain, ja niiden on katettava tehdyistä sitoumuksista tuensaajille aiheutuvat lisäkustannukset ja tulonmenetykset kokonaan tai osittain. Tarvittaessa tuki voi myös kattaa transaktiokustannukset enintään 20 prosenttiin asti maatalouden ympäristö- ja ilmastositoumuksesta maksetusta palkkiosta. Kun sitoumukset ovat
  osa kollektiivista toimintaa
  , prosenttiosuus on enintään 30 prosenttia.

Maaseuturahaston tukea ei myönnetä asetuksen (EU) N:o DP/2012 III osaston 2 luvun mukaisiin sitoumuksiin.

6 a.
     
  Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, kun toimet koskevat ympäristönsuojelua, jäsenvaltiot voivat poiketen siitä, mitä 6 kohdassa säädetään, myöntää tukea kiinteämääräisenä tai kertaluonteisena maksuna yksikköä kohti sitoumuksista, jotka koskevat alueiden kaupallisesta käytöstä luopumista. Tällainen tuki lasketaan koituneiden lisäkustannusten ja tulonmenetysten perusteella.

7.   Jäsenvaltiot voivat käyttää tuensaajia valitessaan 49 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä, jos tämä on tarpeen toimenpiteen tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi.

7.   Jäsenvaltiot voivat käyttää tuensaajia valitessaan 49 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä, jos tämä on tarpeen toimenpiteen tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi.

8.   Tuen enimmäismäärät vahvistetaan liitteessä I.

8.   Tuen enimmäismäärät vahvistetaan liitteessä I.

Tämän toimenpiteen mukaista tukea ei voida myöntää sitoumuksille, jotka kuuluvat luonnonmukaista maataloutta koskevan toimenpiteen soveltamisalaan.

Tämän toimenpiteen mukaista tukea ei voida myöntää sitoumuksille, jotka kuuluvat luonnonmukaista maataloutta koskevan toimenpiteen soveltamisalaan.

9.   Tukea voidaan myöntää maatalouden geenivarojen säilyttämistä varten sellaisiin tukitoimiin, jotka eivät kuulu 1–8 kohdan mukaisten säännösten soveltamisalaan.

9.   Tukea voidaan myöntää maatalouden geenivarojen säilyttämistä
  , kehittämistä ja kestävää käyttöä
  varten sellaisiin tukitoimiin, jotka eivät kuulu 1–8 kohdan mukaisten säännösten soveltamisalaan.

10.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sitoumusten voimassaolon jatkamista vuosittain ensimmäisen kauden päättymisen jälkeen, kotieläintuotannon laajaperäistämiseen tai muunlaiseen kotieläinten hoitoon, lannoitteiden, kasvinsuojeluaineiden tai muiden tuotantopanosten käytön rajoittamiseen, sellaisten paikallisten rotujen kasvattamiseen, jotka ovat uhanalaisia kasvatuksesta luopumisen vuoksi, tai kasvien geenivarojen säilyttämiseen liittyviin sitoumuksiin sovellettavia edellytyksiä sekä 9 kohdan mukaisesti tukikelpoisten tukitoimien määrittelemistä.

10.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sitoumusten voimassaolon jatkamista vuosittain ensimmäisen kauden päättymisen jälkeen, kotieläintuotannon laajaperäistämiseen tai muunlaiseen kotieläinten hoitoon, lannoitteiden, kasvinsuojeluaineiden tai muiden tuotantopanosten käytön rajoittamiseen, sellaisten paikallisten rotujen kasvattamiseen, jotka ovat uhanalaisia kasvatuksesta luopumisen vuoksi, tai kasvien geenivarojen säilyttämiseen liittyviin sitoumuksiin sovellettavia edellytyksiä sekä 9 kohdan mukaisesti tukikelpoisten tukitoimien määrittelemistä.

Tarkistukset 70 ja 145

Ehdotus asetukseksi

30 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea myönnetään hehtaarilta käytössä olevaa maatalousmaata viljelijöille tai viljelijäryhmille, jotka sitoutuvat vapaaehtoisesti siirtymään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 834/2007 määriteltyihin luonnonmukaisen maatalouden käytäntöihin ja menetelmiin tai ylläpitämään tällaisia käytäntöjä ja menetelmiä. | 1.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea myönnetään hehtaarilta käytössä olevaa maatalousmaata viljelijöille tai viljelijäryhmille, jotka sitoutuvat vapaaehtoisesti siirtymään
  luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä 28 päivänä kesäkuuta 2007 annetussa
  neuvoston asetuksessa (EY) N:o 834/2007 määriteltyihin luonnonmukaisen maatalouden käytäntöihin ja menetelmiin tai ylläpitämään tällaisia käytäntöjä ja menetelmiä. |
| 2.   Tukea myönnetään vain sitoumuksiin, jotka ylittävät asetuksen (EU) N:o HR/2012 VI osaston I luvun mukaisesti vahvistetut asiaa koskevat pakolliset toimenpidevaatimukset, lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevat vähimmäisvaatimukset ja muut kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut asiaa koskevat pakolliset hoitovaatimukset. Kaikki tällaiset vaatimukset on täsmennettävä ohjelmassa. | 2.   Tukea myönnetään vain sitoumuksiin, jotka ylittävät asetuksen (EU) N:o HR/2013 VI osaston I luvun mukaisesti vahvistetut asiaa koskevat pakolliset toimenpidevaatimukset,
  asetuksen (EU) N:o DP/2012 III osaston 2 luvun mukaisesti vahvistetut asiaa koskevat velvollisuudet sekä
  lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevat vähimmäisvaatimukset ja muut kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut asiaa koskevat pakolliset hoitovaatimukset. Kaikki tällaiset vaatimukset on täsmennettävä ohjelmassa. |
| 3.   Tämän toimenpiteen mukaiset sitoumukset on tehtävä 5–7 vuoden ajaksi. Jos tukea myönnetään luonnonmukaisen maatalouden ylläpitämiseen, jäsenvaltiot voivat sopia maaseudun kehittämisohjelmissaan sitoumuksen voimassaolon jatkamisesta vuosittain ensimmäisen kauden päättymisen jälkeen. | 3.   Tämän toimenpiteen mukaiset sitoumukset on tehtävä 5–7 vuoden ajaksi.
  Kannustaakseen tämän toimenpiteen käyttöä myös vuoden 2015 jälkeen jäsenvaltiot voivat perustaa järjestelmän, jolla tuetaan viljelijöitä seurantatoimenpiteen avulla vuoden 2020 jälkeen.
  Jos tukea myönnetään luonnonmukaisen maatalouden ylläpitämiseen, jäsenvaltiot voivat sopia maaseudun kehittämisohjelmissaan sitoumuksen voimassaolon jatkamisesta vuosittain ensimmäisen kauden päättymisen jälkeen. |
| 4.   Tukia myönnetään vuosittain, ja niiden on katettava tehdyistä sitoumuksista tuensaajille aiheutuvat lisäkustannukset ja tulonmenetykset kokonaan tai osittain. Tarvittaessa tuki voi myös kattaa transaktiokustannukset enintään 20 prosenttiin asti sitoumuksista maksetusta palkkiosta. Kun sitoumukset ovat viljelijäryhmien tekemiä, prosenttiosuus on enintään 30 prosenttia. | 4.   Tukia myönnetään vuosittain, ja niiden on katettava tehdyistä sitoumuksista tuensaajille aiheutuvat lisäkustannukset ja tulonmenetykset kokonaan tai osittain. Tarvittaessa tuki voi myös kattaa transaktiokustannukset enintään 20 prosenttiin asti sitoumuksista maksetusta palkkiosta. Kun sitoumukset ovat viljelijäryhmien
  tai muiden maankäyttäjien ryhmien
  tekemiä, prosenttiosuus on enintään 30 prosenttia. |
| 5.   Tuen enimmäismäärät vahvistetaan liitteessä I. | 5.   Tuen enimmäismäärät vahvistetaan liitteessä I. |
| | 5 a.
     
  Jäsenvaltioiden on vahvistettava maaseudun kehittämissuunnitelmissaan, miten tämä toimenpide yhdistetään muihin toimenpiteisiin, erityisesti 17, 18, 28, 29, 31 ja 36 artiklassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin, jotta voidaan lisätä luonnonmukaista maataloutta ja saavuttaa ympäristöä ja maaseudun taloutta koskevat tavoitteet. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea myönnetään hehtaarilta käytössä olevaa maatalousmaata viljelijöille tai viljelijäryhmille, jotka sitoutuvat vapaaehtoisesti siirtymään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 834/2007 määriteltyihin luonnonmukaisen maatalouden käytäntöihin ja menetelmiin tai ylläpitämään tällaisia käytäntöjä ja menetelmiä.

1.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea myönnetään hehtaarilta käytössä olevaa maatalousmaata viljelijöille tai viljelijäryhmille, jotka sitoutuvat vapaaehtoisesti siirtymään
  luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä 28 päivänä kesäkuuta 2007 annetussa
  neuvoston asetuksessa (EY) N:o 834/2007 määriteltyihin luonnonmukaisen maatalouden käytäntöihin ja menetelmiin tai ylläpitämään tällaisia käytäntöjä ja menetelmiä.

2.   Tukea myönnetään vain sitoumuksiin, jotka ylittävät asetuksen (EU) N:o HR/2012 VI osaston I luvun mukaisesti vahvistetut asiaa koskevat pakolliset toimenpidevaatimukset, lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevat vähimmäisvaatimukset ja muut kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut asiaa koskevat pakolliset hoitovaatimukset. Kaikki tällaiset vaatimukset on täsmennettävä ohjelmassa.

2.   Tukea myönnetään vain sitoumuksiin, jotka ylittävät asetuksen (EU) N:o HR/2013 VI osaston I luvun mukaisesti vahvistetut asiaa koskevat pakolliset toimenpidevaatimukset,
  asetuksen (EU) N:o DP/2012 III osaston 2 luvun mukaisesti vahvistetut asiaa koskevat velvollisuudet sekä
  lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevat vähimmäisvaatimukset ja muut kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut asiaa koskevat pakolliset hoitovaatimukset. Kaikki tällaiset vaatimukset on täsmennettävä ohjelmassa.

3.   Tämän toimenpiteen mukaiset sitoumukset on tehtävä 5–7 vuoden ajaksi. Jos tukea myönnetään luonnonmukaisen maatalouden ylläpitämiseen, jäsenvaltiot voivat sopia maaseudun kehittämisohjelmissaan sitoumuksen voimassaolon jatkamisesta vuosittain ensimmäisen kauden päättymisen jälkeen.

3.   Tämän toimenpiteen mukaiset sitoumukset on tehtävä 5–7 vuoden ajaksi.
  Kannustaakseen tämän toimenpiteen käyttöä myös vuoden 2015 jälkeen jäsenvaltiot voivat perustaa järjestelmän, jolla tuetaan viljelijöitä seurantatoimenpiteen avulla vuoden 2020 jälkeen.
  Jos tukea myönnetään luonnonmukaisen maatalouden ylläpitämiseen, jäsenvaltiot voivat sopia maaseudun kehittämisohjelmissaan sitoumuksen voimassaolon jatkamisesta vuosittain ensimmäisen kauden päättymisen jälkeen.

4.   Tukia myönnetään vuosittain, ja niiden on katettava tehdyistä sitoumuksista tuensaajille aiheutuvat lisäkustannukset ja tulonmenetykset kokonaan tai osittain. Tarvittaessa tuki voi myös kattaa transaktiokustannukset enintään 20 prosenttiin asti sitoumuksista maksetusta palkkiosta. Kun sitoumukset ovat viljelijäryhmien tekemiä, prosenttiosuus on enintään 30 prosenttia.

4.   Tukia myönnetään vuosittain, ja niiden on katettava tehdyistä sitoumuksista tuensaajille aiheutuvat lisäkustannukset ja tulonmenetykset kokonaan tai osittain. Tarvittaessa tuki voi myös kattaa transaktiokustannukset enintään 20 prosenttiin asti sitoumuksista maksetusta palkkiosta. Kun sitoumukset ovat viljelijäryhmien
  tai muiden maankäyttäjien ryhmien
  tekemiä, prosenttiosuus on enintään 30 prosenttia.

5.   Tuen enimmäismäärät vahvistetaan liitteessä I.

5.   Tuen enimmäismäärät vahvistetaan liitteessä I.

5 a.
     
  Jäsenvaltioiden on vahvistettava maaseudun kehittämissuunnitelmissaan, miten tämä toimenpide yhdistetään muihin toimenpiteisiin, erityisesti 17, 18, 28, 29, 31 ja 36 artiklassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin, jotta voidaan lisätä luonnonmukaista maataloutta ja saavuttaa ympäristöä ja maaseudun taloutta koskevat tavoitteet.

Tarkistukset 71 ja 146

Ehdotus asetukseksi

31 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea myönnetään vuosittain hehtaarilta käytössä olevaa maatalousmaata tai hehtaarilta metsää, ja sen tarkoituksena on korvata tuensaajille aiheutuneet kustannukset ja tulonmenetykset, jotka johtuvat
  direktiivien
  92/43/ETY, 2009/147/EY ja 2000/60/EY täytäntöönpanoon liittyvistä haitoista kyseisillä alueilla. | 1.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea myönnetään vuosittain hehtaarilta käytössä olevaa maatalousmaata tai hehtaarilta metsää, ja sen tarkoituksena on korvata tuensaajille aiheutuneet kustannukset ja tulonmenetykset, jotka johtuvat
  luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin
  92/43/ETY (1),
  luonnonvaraisten lintujen suojelusta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin
  2009/147/EY (2) ja
  yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin
  2000/60/EY (3) täytäntöönpanoon liittyvistä haitoista kyseisillä alueilla. |
| | Pysyväluonteisten vaatimusten osalta tuki voidaan maksaa hehtaarilta käytössä olevaa maatalousmaata tai metsää kertasuorituksena, joka kattaa koko korvauksen. Siinä tapauksessa vaatimukset on kirjattava maan tulevaa käyttöä koskevina rasitteina kansalliseen kiinteistörekisteriin. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa tuki voidaan myöntää muiden yksikkökustannusten kuin hehtaarin, esimerkiksi vesiväyläkilometrimäärän, perusteella. |
| | Tuki voi kattaa aineelliset ja/tai aineettomat tuottamattomat investoinnit, jotka ovat välttämättömiä direktiiveihin 2009/147/EY, 92/43/ETY ja 2000/60/EY liittyvien vaatimusten noudattamiseksi. |
| 2.   Tukea myönnetään viljelijöille sekä yksityisille metsänomistajille ja metsänomistajien yhdistyksille. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa sitä voidaan myös myöntää muille maankäyttäjille. | 2.   Tukea myönnetään viljelijöille sekä yksityisille metsänomistajille ja metsänomistajien yhdistyksille. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa sitä voidaan myös myöntää muille maankäyttäjille. |
| 3.   Direktiiveihin 92/43/ETY ja 2009/147/EY liittyvää tukea myönnetään viljelijöille vain, kun kyseessä ovat haitat, jotka johtuvat neuvoston asetuksen (EU) N:o HR/2012 94 artiklassa ja liitteessä II vahvistetut hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevat vaatimukset ylittävien vaatimusten noudattamisesta. | 3.   Direktiiveihin 92/43/ETY ja 2009/147/EY liittyvää tukea myönnetään viljelijöille vain, kun kyseessä ovat haitat, jotka johtuvat neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 [HR] 94 artiklassa ja liitteessä II vahvistetut hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevat vaatimukset
  sekä asetuksen (EU) N:o DP/2013 III osaston 2 luvun mukaisesti vahvistetut asiaa koskevat velvollisuudet
  ylittävien vaatimusten noudattamisesta.
  Maaseudun kehittämisohjelmassa voidaan vahvistaa erityissäännöksiä tilanteissa, joissa kyseisen tilan velvollisuudet eivät vastaa mainittujen direktiivien tavoitteita. |
| 4.   Direktiiviin 2000/60/EY liittyvää tukea myönnetään viljelijöille vain, kun kyseessä ovat erityisvaatimukset, jotka | 4.   Direktiiviin 2000/60/EY liittyvää tukea myönnetään viljelijöille vain, kun kyseessä ovat erityisvaatimukset, jotka |
| (a) | otettiin käyttöön direktiivillä 2000/60/EY ja jotka ovat mainitun direktiivin ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi laadittuihin vesipiirien hoitosuunnitelmiin liittyvien toimenpideohjelmien mukaisia ja tiukempia kuin muun unionin vesiensuojelulainsäädännön täytäntöönpanemiseksi edellytetyt toimenpiteet; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea myönnetään vuosittain hehtaarilta käytössä olevaa maatalousmaata tai hehtaarilta metsää, ja sen tarkoituksena on korvata tuensaajille aiheutuneet kustannukset ja tulonmenetykset, jotka johtuvat
  direktiivien
  92/43/ETY, 2009/147/EY ja 2000/60/EY täytäntöönpanoon liittyvistä haitoista kyseisillä alueilla.

1.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea myönnetään vuosittain hehtaarilta käytössä olevaa maatalousmaata tai hehtaarilta metsää, ja sen tarkoituksena on korvata tuensaajille aiheutuneet kustannukset ja tulonmenetykset, jotka johtuvat
  luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin
  92/43/ETY (1),
  luonnonvaraisten lintujen suojelusta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin
  2009/147/EY (2) ja
  yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin
  2000/60/EY (3) täytäntöönpanoon liittyvistä haitoista kyseisillä alueilla.

Pysyväluonteisten vaatimusten osalta tuki voidaan maksaa hehtaarilta käytössä olevaa maatalousmaata tai metsää kertasuorituksena, joka kattaa koko korvauksen. Siinä tapauksessa vaatimukset on kirjattava maan tulevaa käyttöä koskevina rasitteina kansalliseen kiinteistörekisteriin. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa tuki voidaan myöntää muiden yksikkökustannusten kuin hehtaarin, esimerkiksi vesiväyläkilometrimäärän, perusteella.

Tuki voi kattaa aineelliset ja/tai aineettomat tuottamattomat investoinnit, jotka ovat välttämättömiä direktiiveihin 2009/147/EY, 92/43/ETY ja 2000/60/EY liittyvien vaatimusten noudattamiseksi.

2.   Tukea myönnetään viljelijöille sekä yksityisille metsänomistajille ja metsänomistajien yhdistyksille. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa sitä voidaan myös myöntää muille maankäyttäjille.

2.   Tukea myönnetään viljelijöille sekä yksityisille metsänomistajille ja metsänomistajien yhdistyksille. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa sitä voidaan myös myöntää muille maankäyttäjille.

3.   Direktiiveihin 92/43/ETY ja 2009/147/EY liittyvää tukea myönnetään viljelijöille vain, kun kyseessä ovat haitat, jotka johtuvat neuvoston asetuksen (EU) N:o HR/2012 94 artiklassa ja liitteessä II vahvistetut hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevat vaatimukset ylittävien vaatimusten noudattamisesta.

3.   Direktiiveihin 92/43/ETY ja 2009/147/EY liittyvää tukea myönnetään viljelijöille vain, kun kyseessä ovat haitat, jotka johtuvat neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 [HR] 94 artiklassa ja liitteessä II vahvistetut hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevat vaatimukset
  sekä asetuksen (EU) N:o DP/2013 III osaston 2 luvun mukaisesti vahvistetut asiaa koskevat velvollisuudet
  ylittävien vaatimusten noudattamisesta.
  Maaseudun kehittämisohjelmassa voidaan vahvistaa erityissäännöksiä tilanteissa, joissa kyseisen tilan velvollisuudet eivät vastaa mainittujen direktiivien tavoitteita.

4.   Direktiiviin 2000/60/EY liittyvää tukea myönnetään viljelijöille vain, kun kyseessä ovat erityisvaatimukset, jotka

4.   Direktiiviin 2000/60/EY liittyvää tukea myönnetään viljelijöille vain, kun kyseessä ovat erityisvaatimukset, jotka

(a)

otettiin käyttöön direktiivillä 2000/60/EY ja jotka ovat mainitun direktiivin ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi laadittuihin vesipiirien hoitosuunnitelmiin liittyvien toimenpideohjelmien mukaisia ja tiukempia kuin muun unionin vesiensuojelulainsäädännön täytäntöönpanemiseksi edellytetyt toimenpiteet;

| (a) | otettiin käyttöön direktiivillä 2000/60/EY ja jotka ovat mainitun direktiivin ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi laadittuihin vesipiirien hoitosuunnitelmiin liittyvien toimenpideohjelmien mukaisia ja tiukempia kuin muun unionin vesiensuojelulainsäädännön täytäntöönpanemiseksi edellytetyt toimenpiteet; |
| --- | --- |

(a)

otettiin käyttöön direktiivillä 2000/60/EY ja jotka ovat mainitun direktiivin ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi laadittuihin vesipiirien hoitosuunnitelmiin liittyvien toimenpideohjelmien mukaisia ja tiukempia kuin muun unionin vesiensuojelulainsäädännön täytäntöönpanemiseksi edellytetyt toimenpiteet;

| (b) | ovat tiukempia kuin asetuksen (EU) N:o HR/2012 VI osaston I luvussa säädetyt lakisääteiset hoitovaatimukset sekä hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevat vaatimukset ja asetuksen (EU) N:o DP/2012 III osaston 2 luvun mukaisesti vahvistetut velvollisuudet; |
| --- | --- |

(b)

ovat tiukempia kuin asetuksen (EU) N:o HR/2012 VI osaston I luvussa säädetyt lakisääteiset hoitovaatimukset sekä hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevat vaatimukset ja asetuksen (EU) N:o DP/2012 III osaston 2 luvun mukaisesti vahvistetut velvollisuudet;

| (b) | ovat tiukempia kuin asetuksen (EU) N:o .../2013 [HR] VI osaston I luvussa säädetyt lakisääteiset hoitovaatimukset sekä hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevat vaatimukset ja asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] III osaston 2 luvun mukaisesti vahvistetut velvollisuudet; |
| --- | --- |

(b)

ovat tiukempia kuin asetuksen (EU) N:o .../2013 [HR] VI osaston I luvussa säädetyt lakisääteiset hoitovaatimukset sekä hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevat vaatimukset ja asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] III osaston 2 luvun mukaisesti vahvistetut velvollisuudet;

| (c) | ylittävät direktiivin 2000/60/EY hyväksymisen aikaan olemassa olleen unionin lainsäädännön mukaisen suojelun tason, josta säädetään direktiivin 2000/60/EY 4 artiklan 9 kohdassa; ja |
| --- | --- |

(c)

ylittävät direktiivin 2000/60/EY hyväksymisen aikaan olemassa olleen unionin lainsäädännön mukaisen suojelun tason, josta säädetään direktiivin 2000/60/EY 4 artiklan 9 kohdassa; ja

| (c) | ylittävät direktiivin 2000/60/EY hyväksymisen aikaan olemassa olleen unionin lainsäädännön mukaisen suojelun tason, josta säädetään direktiivin 2000/60/EY 4 artiklan 9 kohdassa; ja |
| --- | --- |

(c)

ylittävät direktiivin 2000/60/EY hyväksymisen aikaan olemassa olleen unionin lainsäädännön mukaisen suojelun tason, josta säädetään direktiivin 2000/60/EY 4 artiklan 9 kohdassa; ja

| (d) | muuttavat huomattavasti maankäyttöä ja/tai rajoittavat huomattavasti maatalouskäytäntöä, mistä seuraa huomattavia tulonmenetyksiä. |
| --- | --- |

(d)

muuttavat huomattavasti maankäyttöä ja/tai rajoittavat huomattavasti maatalouskäytäntöä, mistä seuraa huomattavia tulonmenetyksiä.

| (d) | muuttavat huomattavasti maankäyttöä ja/tai rajoittavat huomattavasti maatalouskäytäntöä, mistä seuraa huomattavia tulonmenetyksiä. |
| --- | --- |

(d)

muuttavat huomattavasti maankäyttöä ja/tai rajoittavat huomattavasti maatalouskäytäntöä, mistä seuraa huomattavia tulonmenetyksiä.

5.   Edellä 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut vaatimukset on täsmennettävä ohjelmassa.

5.   Edellä 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut vaatimukset on täsmennettävä ohjelmassa.

6.   Tukea voivat saada seuraavat alueet:

6.   Tukea voivat saada seuraavat alueet:

| (a) | direktiivien 92/43/ETY ja 2009/147/EY nojalla nimetyt Natura 2000 -maa- ja metsätalousalueet; |
| --- | --- |

(a)

direktiivien 92/43/ETY ja 2009/147/EY nojalla nimetyt Natura 2000 -maa- ja metsätalousalueet;

| (a) | direktiivien 92/43/ETY ja 2009/147/EY nojalla nimetyt Natura 2000 -maa- ja metsätalousalueet; |
| --- | --- |

(a)

direktiivien 92/43/ETY ja 2009/147/EY nojalla nimetyt Natura 2000 -maa- ja metsätalousalueet;

| (b) | muut rajatut luonnonsuojelualueet, joilla on maa- tai metsätaloutta koskevia ympäristörajoitteita, jotka vaikuttavat direktiivin 92/43/ETY 10 artiklan täytäntöönpanoon. Näiden alueiden osuus ei saa maaseudun kehittämisohjelmaa kohden ylittää
  viittä
  prosenttia ohjelman maantieteellisellä soveltamisalalla sijaitsevista nimetyistä Natura 2000 -alueista; |
| --- | --- |

(b)

muut rajatut luonnonsuojelualueet, joilla on maa- tai metsätaloutta koskevia ympäristörajoitteita, jotka vaikuttavat direktiivin 92/43/ETY 10 artiklan täytäntöönpanoon. Näiden alueiden osuus ei saa maaseudun kehittämisohjelmaa kohden ylittää
  viittä
  prosenttia ohjelman maantieteellisellä soveltamisalalla sijaitsevista nimetyistä Natura 2000 -alueista;

| (b) | muut rajatut luonnonsuojelualueet, joilla on maa- tai metsätaloutta koskevia ympäristörajoitteita, jotka vaikuttavat
  direktiivin 92/43/ETY liitteessä IV vahvistettujen lajien populaatioiden vahvistumiseen,
  direktiivin 92/43/ETY 10 artiklan täytäntöönpanoon
  ja kaikkiin lintulajeihin direktiivin 2009/147/EY 1 artiklan mukaisesti
  . Näiden alueiden osuus ei saa maaseudun kehittämisohjelmaa kohden ylittää
  seitsemää
  prosenttia ohjelman maantieteellisellä soveltamisalalla sijaitsevista nimetyistä Natura 2000 -alueista; |
| --- | --- |

(b)

muut rajatut luonnonsuojelualueet, joilla on maa- tai metsätaloutta koskevia ympäristörajoitteita, jotka vaikuttavat
  direktiivin 92/43/ETY liitteessä IV vahvistettujen lajien populaatioiden vahvistumiseen,
  direktiivin 92/43/ETY 10 artiklan täytäntöönpanoon
  ja kaikkiin lintulajeihin direktiivin 2009/147/EY 1 artiklan mukaisesti
  . Näiden alueiden osuus ei saa maaseudun kehittämisohjelmaa kohden ylittää
  seitsemää
  prosenttia ohjelman maantieteellisellä soveltamisalalla sijaitsevista nimetyistä Natura 2000 -alueista;

| (c) | direktiivin 2000/60/EY mukaisesti vesipiirin hoitosuunnitelmiin sisältyvät
  maatalousalueet
  . |
| --- | --- |

(c)

direktiivin 2000/60/EY mukaisesti vesipiirin hoitosuunnitelmiin sisältyvät
  maatalousalueet
  .

| (c) | direktiivin 2000/60/EY mukaisesti vesipiirin hoitosuunnitelmiin sisältyvät
  maa- ja metsätalousalueet
  . |
| --- | --- |

(c)

direktiivin 2000/60/EY mukaisesti vesipiirin hoitosuunnitelmiin sisältyvät
  maa- ja metsätalousalueet
  .

7.   Tuen enimmäismäärät vahvistetaan liitteessä I.

7.   Tuen enimmäismäärät vahvistetaan liitteessä I.

Jäsenvaltiot voivat rahoitussuunnitelmassaan esittää erilliset talousarviot Natura 2000 -maatalousalueiden ja Natura 2000 -metsätalousalueiden tuille sekä vesipolitiikan puitedirektiivin mukaisille tuille.

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

32 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tuet, jotka on tarkoitettu viljelijöille vuoristoalueilla ja muilla alueilla, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita, myönnetään vuosittain hehtaarilta käytössä olevaa maatalousmaata, ja niiden tarkoituksena on korvata viljelijöille aiheutuneet lisäkustannukset ja tulonmenetykset, jotka johtuvat maataloustuotannon rajoitteista kyseisillä alueilla. | 1.   Tuet, jotka on tarkoitettu viljelijöille vuoristoalueilla ja muilla alueilla, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita, myönnetään vuosittain hehtaarilta käytössä olevaa maatalousmaata, ja niiden tarkoituksena on korvata viljelijöille aiheutuneet lisäkustannukset ja tulonmenetykset, jotka johtuvat maataloustuotannon rajoitteista kyseisillä alueilla. |
| Lisäkustannukset ja tulonmenetykset on laskettava verrattuna alueisiin, joilla ei ole luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita
  , ottaen huomioon asetuksen (EU) N:o DP/2012 III osaston 3 luvun mukaiset tuet
  . | Lisäkustannukset ja tulonmenetykset on laskettava verrattuna alueisiin, joilla ei ole luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei tämän toimenpiteen ja muiden kansallisten tai unionin tukivälineiden yhdistämisestä aiheudu liian suuria korvauksia. |
| | Jäsenvaltiot voivat lisäkustannuksia ja tulonmenetyksiä laskiessaan eriyttää tuet asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa siten, että otetaan huomioon |
| | — | kunkin alueen erityisolosuhteet ja kehittämistavoitteet; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Tuet, jotka on tarkoitettu viljelijöille vuoristoalueilla ja muilla alueilla, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita, myönnetään vuosittain hehtaarilta käytössä olevaa maatalousmaata, ja niiden tarkoituksena on korvata viljelijöille aiheutuneet lisäkustannukset ja tulonmenetykset, jotka johtuvat maataloustuotannon rajoitteista kyseisillä alueilla.

1.   Tuet, jotka on tarkoitettu viljelijöille vuoristoalueilla ja muilla alueilla, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita, myönnetään vuosittain hehtaarilta käytössä olevaa maatalousmaata, ja niiden tarkoituksena on korvata viljelijöille aiheutuneet lisäkustannukset ja tulonmenetykset, jotka johtuvat maataloustuotannon rajoitteista kyseisillä alueilla.

Lisäkustannukset ja tulonmenetykset on laskettava verrattuna alueisiin, joilla ei ole luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita
  , ottaen huomioon asetuksen (EU) N:o DP/2012 III osaston 3 luvun mukaiset tuet
  .

Lisäkustannukset ja tulonmenetykset on laskettava verrattuna alueisiin, joilla ei ole luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei tämän toimenpiteen ja muiden kansallisten tai unionin tukivälineiden yhdistämisestä aiheudu liian suuria korvauksia.

Jäsenvaltiot voivat lisäkustannuksia ja tulonmenetyksiä laskiessaan eriyttää tuet asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa siten, että otetaan huomioon

—

kunkin alueen erityisolosuhteet ja kehittämistavoitteet;

| — | maataloustoiminnalle aiheutuvien pysyvien luonnonhaittojen vakavuus; |
| --- | --- |

—

maataloustoiminnalle aiheutuvien pysyvien luonnonhaittojen vakavuus;

| — | tilan tuotantosuunta ja tarvittaessa tilan taloudellinen rakenne. |
| --- | --- |

—

tilan tuotantosuunta ja tarvittaessa tilan taloudellinen rakenne.

2.   Tuet myönnetään viljelijöille, jotka sitoutuvat jatkamaan maataloustoimintaansa 33 artiklan mukaisesti nimetyillä alueilla.

2.   Tuet myönnetään viljelijöille, jotka sitoutuvat jatkamaan maataloustoimintaansa 33 artiklan mukaisesti nimetyillä alueilla.

3.   Tukia vahvistettaessa on noudatettava liitteessä I vahvistettuja vähimmäis- ja enimmäismääriä.

3.   Tukia vahvistettaessa on noudatettava liitteessä I vahvistettuja vähimmäis- ja enimmäismääriä.

Jäsenvaltiot voivat asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa myöntää yksittäisiä tukia, jotka ylittävät liitteessä I vahvistetun enimmäismäärän, edellyttäen, että enimmäismäärää noudatetaan keskimäärin ohjelman tasolla.

4.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että tukia pienennetään ohjelmassa määriteltävän tilakohtaisen enimmäispinta-alan ylittävältä osalta.

4.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että tukia pienennetään ohjelmassa määriteltävän tilakohtaisen enimmäispinta-alan ylittävältä osalta.

5.   Jäsenvaltiot voivat myöntää tämän toimenpiteen mukaisia tukia
  vuosina 2014–2017
  viljelijöille alueilla, jotka olivat ohjelmakaudella 2007–2013 tukikelpoisia asetuksen (EY) N:o 1698/2005 36 artiklan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti mutta eivät ole enää tukikelpoisia 33 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun uuden aluemäärittelyn jälkeen. Nämä tuet ovat pieneneviä siten, että niiden määrä
  vuonna 2014
  on 80 prosenttia
  vuoden 2013
  tuesta päättyen 20 prosenttiin
  vuonna 2017
  .

5.   Jäsenvaltiot voivat myöntää tämän toimenpiteen mukaisia tukia
  neljän vuoden ajan
  viljelijöille alueilla, jotka olivat ohjelmakaudella 2007–2013 tukikelpoisia asetuksen (EY) N:o 1698/2005 36 artiklan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti mutta eivät ole enää tukikelpoisia 33 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun uuden aluemäärittelyn jälkeen. Nämä tuet ovat pieneneviä siten, että niiden määrä
  ensimmäisenä vuonna
  on 80 prosenttia
  ohjelmakauden 2007–2013
  tuesta päättyen 20 prosenttiin
  neljäntenä vuonna
  .

6.
     
  Niissä jäsenvaltioissa, jotka eivät ole saaneet 33 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua alueiden määrittelyä päätökseen ennen 1 päivää tammikuuta 2014, 5 kohtaa on sovellettava viljelijöihin, jotka saavat tukia alueilla, jotka olivat oikeutettuja tällaisiin tukiin ohjelmakaudella 2007–2013. Kun alueiden määrittely saadaan päätökseen, edelleen tukikelpoisina säilyvien alueiden viljelijät saavat tämän toimenpiteen mukaista täyttä tukea. Tukikelpoisuutensa menettävien alueiden viljelijät eivät saa enää 5 kohdan mukaista tukea.

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

33 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on nimettävä 2, 3 ja 4 kohdan perusteella alueet, joille voidaan myöntää 32 artiklassa säädettyjä tukia, noudattaen seuraavia luokkia: | 1.   Jäsenvaltioiden on nimettävä 2, 3 ja 4 kohdan perusteella alueet, joille voidaan myöntää 32 artiklassa säädettyjä tukia, noudattaen seuraavia luokkia: |
| (a) | vuoristoalueet; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Jäsenvaltioiden on nimettävä 2, 3 ja 4 kohdan perusteella alueet, joille voidaan myöntää 32 artiklassa säädettyjä tukia, noudattaen seuraavia luokkia:

1.   Jäsenvaltioiden on nimettävä 2, 3 ja 4 kohdan perusteella alueet, joille voidaan myöntää 32 artiklassa säädettyjä tukia, noudattaen seuraavia luokkia:

(a)

vuoristoalueet;

| (a) | vuoristoalueet; |
| --- | --- |

(a)

vuoristoalueet;

| (b) | muut alueet kuin vuoristoalueet, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia huomattavia rajoitteita; ja |
| --- | --- |

(b)

muut alueet kuin vuoristoalueet, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia huomattavia rajoitteita; ja

| (b) | muut alueet kuin vuoristoalueet, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia huomattavia rajoitteita; ja |
| --- | --- |

(b)

muut alueet kuin vuoristoalueet, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia huomattavia rajoitteita; ja

| (c) | muut alueet, joilla on erityisrajoitteita. |
| --- | --- |

(c)

muut alueet, joilla on erityisrajoitteita.

| (c) | muut alueet, joilla on erityisrajoitteita. |
| --- | --- |

(c)

muut alueet, joilla on erityisrajoitteita.

2.   Jotta vuoristoalueille voitaisiin myöntää 32 artiklan mukaisia tukia, niille on oltava ominaista huomattavasti rajoittuneet maankäyttömahdollisuudet ja oleellisesti nousseet tuotantokustannukset, jotka johtuvat

2.   Jotta vuoristoalueille voitaisiin myöntää 32 artiklan mukaisia tukia, niille on oltava ominaista huomattavasti rajoittuneet maankäyttömahdollisuudet ja oleellisesti nousseet tuotantokustannukset, jotka johtuvat

| (a) | alueen korkean sijainnin vuoksi erittäin vaikeista ilmasto-olosuhteista, jotka lyhentävät kasvukautta merkittävästi; |
| --- | --- |

(a)

alueen korkean sijainnin vuoksi erittäin vaikeista ilmasto-olosuhteista, jotka lyhentävät kasvukautta merkittävästi;

| (a) | alueen korkean sijainnin vuoksi erittäin vaikeista ilmasto-olosuhteista, jotka lyhentävät kasvukautta merkittävästi; |
| --- | --- |

(a)

alueen korkean sijainnin vuoksi erittäin vaikeista ilmasto-olosuhteista, jotka lyhentävät kasvukautta merkittävästi;

| (b) | alemmissa korkeuksissa suurimmassa osassa kyseistä aluetta olevista jyrkistä rinteistä, jotka estävät koneiden käytön tai edellyttävät erittäin kalliiden erityislaitteiden käyttöä, taikka näiden kahden tekijän yhteisvaikutuksesta silloin kun molemmista erillisenä
  aiheutuva rajoite on
  merkityksettömämpi, edellyttäen että yhteisvaikutuksesta aiheutuu vastaavia rajoitteita. |
| --- | --- |

(b)

alemmissa korkeuksissa suurimmassa osassa kyseistä aluetta olevista jyrkistä rinteistä, jotka estävät koneiden käytön tai edellyttävät erittäin kalliiden erityislaitteiden käyttöä, taikka näiden kahden tekijän yhteisvaikutuksesta silloin kun molemmista erillisenä
  aiheutuva rajoite on
  merkityksettömämpi, edellyttäen että yhteisvaikutuksesta aiheutuu vastaavia rajoitteita.

| (b) | alemmissa korkeuksissa suurimmassa osassa kyseistä aluetta olevista jyrkistä rinteistä, jotka estävät koneiden käytön tai edellyttävät erittäin kalliiden erityislaitteiden käyttöä, taikka näiden kahden tekijän yhteisvaikutuksesta silloin kun molemmista erillisenä
  aiheutuvat rajoitteet ovat
  merkityksettömämpiä, edellyttäen että yhteisvaikutuksesta aiheutuu vastaavia rajoitteita. |
| --- | --- |

(b)

alemmissa korkeuksissa suurimmassa osassa kyseistä aluetta olevista jyrkistä rinteistä, jotka estävät koneiden käytön tai edellyttävät erittäin kalliiden erityislaitteiden käyttöä, taikka näiden kahden tekijän yhteisvaikutuksesta silloin kun molemmista erillisenä
  aiheutuvat rajoitteet ovat
  merkityksettömämpiä, edellyttäen että yhteisvaikutuksesta aiheutuu vastaavia rajoitteita.

Vuoristoalueina pidetään 62. leveyspiirin pohjoispuolisia alueita ja eräitä niihin välittömästi liittyviä alueita.

Vuoristoalueina pidetään 62. leveyspiirin pohjoispuolisia alueita ja eräitä niihin välittömästi liittyviä alueita.

3.   
  Muilla alueilla
  kuin vuoristoalueilla on
  katsottava olevan
  luonnonolosuhteista johtuvia huomattavia rajoitteita
  ja niille voidaan myöntää
  32 artiklan
  mukaisia tukia, jos vähintään 66 prosenttia käytössä olevasta maatalousmaasta täyttää vähintään yhden liitteessä II luetelluista perusteista mainitulla kynnysarvolla
  .
  Tämän edellytyksen täyttyminen on varmistettava asianmukaisella paikallisten hallintoyksiköiden tasolla (LAU 2 -taso).

3.   
  Jäsenvaltioiden on osoitettava muita alueita
  kuin vuoristoalueita
  , joilla
  on luonnonolosuhteista johtuvia huomattavia rajoitteita
  , tukikelpoisiksi
  32 artiklan
  mukaisesti
  .
  Näille alueille ovat luonteenomaisia luonnonolosuhteista johtuvat huomattavat rajoitteet, etenkin maaperän vähäinen tuottavuus tai kehnot ilmasto-olot, sekä se, että laajan maataloustoiminnan säilyttäminen on tärkeää maankäytölle.

Tämän kohdan soveltamisalaan kuuluvia alueita määrittäessään jäsenvaltioiden on suoritettava objektiivisten perusteiden mukainen hienosäätö voidakseen sulkea pois alueet, joilla on dokumentoitu olevan ensimmäisen alakohdan mukaisia luonnonolosuhteista johtuvia huomattavia rajoitteita, jotka on kuitenkin ratkaistu investoinnein tai taloudellisen toiminnan ansiosta.

Komissio esittää viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014 lainsäädäntöehdotuksen pakollisista biofyysisistä perusteista ja tulevassa aluemäärittelyssä sovellettavista vastaavista kynnysarvoista sekä antaa asianmukaisia sääntöjä hienosäädöstä ja siirtymäjärjestelyistä.

4.   Muille kuin 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuille alueille voidaan myöntää 32 artiklan mukaisia tukia, jos niillä on erityisrajoitteita ja niiden maankäyttöä olisi jatkettava ympäristön säilyttämiseksi tai parantamiseksi, maaseudun ylläpitämiseksi ja alueen matkailumahdollisuuksien varjelemiseksi tai rannikoiden suojelemiseksi.

4.   Muille kuin 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuille alueille voidaan myöntää 32 artiklan mukaisia tukia, jos niillä on erityisrajoitteita
  , mukaan lukien erittäin harvaan asutut alueet,
  ja niiden maankäyttöä olisi jatkettava ympäristön säilyttämiseksi tai parantamiseksi, maaseudun ylläpitämiseksi ja alueen matkailumahdollisuuksien varjelemiseksi tai rannikoiden suojelemiseksi.

Erityisrajoitteista kärsivien alueiden on muodostuttava luonnonsuojelua koskevien edellytysten kannalta yhdenmukaisista alueista, eikä niiden kokonaispinta-ala saa ylittää kymmentä prosenttia asianomaisen jäsenvaltion pinta-alasta.

Erityisrajoitteista kärsivien alueiden on muodostuttava luonnonsuojelua koskevien edellytysten kannalta yhdenmukaisista alueista, eikä niiden kokonaispinta-ala saa ylittää kymmentä prosenttia asianomaisen jäsenvaltion pinta-alasta.

5.   Jäsenvaltioiden on liitettävä maaseudun kehittämisohjelmiinsa

5.   Jäsenvaltioiden on liitettävä maaseudun kehittämisohjelmiinsa
  2, 3 ja 4 kohdan mukainen nykyinen tai muutettu aluemäärittely.

| (a) | 2 ja 4 kohdan mukainen nykyinen tai muutettu aluemäärittely; |
| --- | --- |

(a)

2 ja 4 kohdan mukainen nykyinen tai muutettu aluemäärittely;

| (b) | 3 kohdassa tarkoitettujen alueiden uusi määrittely. |
| --- | --- |

(b)

3 kohdassa tarkoitettujen alueiden uusi määrittely.

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Eläinten hyvinvointia edistävät tuet kattavat ainoastaan sitoumukset, jotka ylittävät asetuksen (EU) N:o HR/2012 VI osaston I luvun mukaisesti vahvistetut asiaa koskevat pakolliset toimenpidevaatimukset ja muut kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut asiaa koskevat pakolliset hoitovaatimukset. Asianomaiset vaatimukset on täsmennettävä ohjelmassa. | 2.   Eläinten hyvinvointia edistävät tuet kattavat ainoastaan sitoumukset, jotka ylittävät asetuksen (EU) N:o .../2013 [HR] VI osaston I luvun mukaisesti vahvistetut asiaa koskevat pakolliset toimenpidevaatimukset ja muut unionin lainsäädännössä vahvistetut asiaa koskevat pakolliset hoitovaatimukset. Asianomaiset vaatimukset on täsmennettävä ohjelmassa. |
| Sitoumukset on tehtävä
  yhdeksi vuodeksi,
  joka voidaan uusia. | Sitoumukset on tehtävä
  kaudeksi, joka kestää yhdestä seitsemään vuotta ja
  joka voidaan uusia. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Eläinten hyvinvointia edistävät tuet kattavat ainoastaan sitoumukset, jotka ylittävät asetuksen (EU) N:o HR/2012 VI osaston I luvun mukaisesti vahvistetut asiaa koskevat pakolliset toimenpidevaatimukset ja muut kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut asiaa koskevat pakolliset hoitovaatimukset. Asianomaiset vaatimukset on täsmennettävä ohjelmassa.

2.   Eläinten hyvinvointia edistävät tuet kattavat ainoastaan sitoumukset, jotka ylittävät asetuksen (EU) N:o .../2013 [HR] VI osaston I luvun mukaisesti vahvistetut asiaa koskevat pakolliset toimenpidevaatimukset ja muut unionin lainsäädännössä vahvistetut asiaa koskevat pakolliset hoitovaatimukset. Asianomaiset vaatimukset on täsmennettävä ohjelmassa.

Sitoumukset on tehtävä
  yhdeksi vuodeksi,
  joka voidaan uusia.

Sitoumukset on tehtävä
  kaudeksi, joka kestää yhdestä seitsemään vuotta ja
  joka voidaan uusia.

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

35 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea myönnetään hehtaarilta metsää metsänomistajille, kunnille ja kuntayhtymille, jotka sitoutuvat vapaaehtoisesti toteuttamaan tukitoimia, joihin sisältyy yksi tai useampi metsätalouden ympäristösitoumus. Valtion metsiä hoitavat elimet voivat myös saada tukea edellyttäen, että ne eivät sisälly valtion talousarvioon. | 1.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea myönnetään hehtaarilta metsää
  yksinomaan
  metsänomistajille, kunnille ja kuntayhtymille, jotka sitoutuvat vapaaehtoisesti toteuttamaan tukitoimia, joihin sisältyy yksi tai useampi metsätalouden ympäristösitoumus. Valtion metsiä hoitavat elimet voivat myös saada tukea edellyttäen, että ne eivät sisälly valtion talousarvioon. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea myönnetään hehtaarilta metsää metsänomistajille, kunnille ja kuntayhtymille, jotka sitoutuvat vapaaehtoisesti toteuttamaan tukitoimia, joihin sisältyy yksi tai useampi metsätalouden ympäristösitoumus. Valtion metsiä hoitavat elimet voivat myös saada tukea edellyttäen, että ne eivät sisälly valtion talousarvioon.

1.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea myönnetään hehtaarilta metsää
  yksinomaan
  metsänomistajille, kunnille ja kuntayhtymille, jotka sitoutuvat vapaaehtoisesti toteuttamaan tukitoimia, joihin sisältyy yksi tai useampi metsätalouden ympäristösitoumus. Valtion metsiä hoitavat elimet voivat myös saada tukea edellyttäen, että ne eivät sisälly valtion talousarvioon.

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

35 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Edellä 1 kohdan mukaisen tuen saamisen edellytyksenä tiettyä kynnysarvoa suurempien metsätilojen osalta on kestävää metsätaloutta vastaavan metsänhoitosuunnitelman tai vastaavan välineen toimittaminen; jäsenvaltiot määrittelevät maaseudun kehittämisohjelmassaan mainitun kynnysarvon. | Poistetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

Edellä 1 kohdan mukaisen tuen saamisen edellytyksenä tiettyä kynnysarvoa suurempien metsätilojen osalta on kestävää metsätaloutta vastaavan metsänhoitosuunnitelman tai vastaavan välineen toimittaminen; jäsenvaltiot määrittelevät maaseudun kehittämisohjelmassaan mainitun kynnysarvon.

Poistetaan.

Perustelu

Metsän ja metsämaan hoidosta säädetään jo riittävästi kansallisella tasolla riippumatta tilojen suuruudesta. Metsänhoitosuunnitelmien vaatiminen metsänomistajilta merkitsisi ainoastaan lisää byrokratiaa.

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

35 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Tuilla on katettava tehdyistä sitoumuksista tuensaajille aiheutuvat lisäkustannukset ja tulonmenetykset kokonaan tai osittain. Tarvittaessa se voi myös kattaa transaktiokustannukset enintään 20 prosenttiin asti metsätalouden ympäristösitoumuksesta maksetusta palkkiosta. Tuen enimmäismäärä vahvistetaan liitteessä I. | 3.   Tuilla on katettava tehdyistä sitoumuksista tuensaajille aiheutuvat lisäkustannukset ja tulonmenetykset kokonaan tai osittain. Tarvittaessa se voi myös kattaa transaktiokustannukset enintään 20 prosenttiin asti metsätalouden ympäristösitoumuksesta maksetusta palkkiosta. Tuen enimmäismäärä vahvistetaan liitteessä I.
  Selkeästi perustelluissa tapauksissa tukea voidaan myöntää myös sopimuksiin, joiden perusteella puita tai puuryhmiä ei käytetä; tällöin tukea voidaan myöntää hankekohtaisesti kertaluonteisena tai kiinteämääräisenä maksuna, joka lasketaan asianomaisten lisäkustannusten ja tulonmenetysten pohjalta. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Tuilla on katettava tehdyistä sitoumuksista tuensaajille aiheutuvat lisäkustannukset ja tulonmenetykset kokonaan tai osittain. Tarvittaessa se voi myös kattaa transaktiokustannukset enintään 20 prosenttiin asti metsätalouden ympäristösitoumuksesta maksetusta palkkiosta. Tuen enimmäismäärä vahvistetaan liitteessä I.

3.   Tuilla on katettava tehdyistä sitoumuksista tuensaajille aiheutuvat lisäkustannukset ja tulonmenetykset kokonaan tai osittain. Tarvittaessa se voi myös kattaa transaktiokustannukset enintään 20 prosenttiin asti metsätalouden ympäristösitoumuksesta maksetusta palkkiosta. Tuen enimmäismäärä vahvistetaan liitteessä I.
  Selkeästi perustelluissa tapauksissa tukea voidaan myöntää myös sopimuksiin, joiden perusteella puita tai puuryhmiä ei käytetä; tällöin tukea voidaan myöntää hankekohtaisesti kertaluonteisena tai kiinteämääräisenä maksuna, joka lasketaan asianomaisten lisäkustannusten ja tulonmenetysten pohjalta.

Perustelu

Metsäekosysteemeissä on usein tehokkaampaa jakaa tukea useille hankkeille kuin soveltaa kokoon perustuvaa rahoitusperustetta. Yhtenäinen kiinteämääräinen maksu, jonka määrä on 200 euroa hehtaarilta, ei riitä kattamaan todellisia kustannuksia, sillä metsien kasvukausi on pitkä.

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

36 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tämän toimenpiteen mukaisella tuella edistetään sellaisen yhteistyön muotoja, johon osallistuu vähintään kaksi tahoa, ja erityisesti seuraavia: | 1.   Tämän toimenpiteen mukaisella tuella edistetään sellaisen yhteistyön muotoja, johon osallistuu vähintään kaksi tahoa, ja erityisesti seuraavia: |
| (a) | yhteistyöhön liittyvät lähestymistavat unionin eri toimijoiden välillä maataloudessa, elintarvikeketjussa ja metsätaloudessa sekä muiden sellaisten toimijoiden välillä, jotka edistävät maaseudun kehittämispolitiikan tavoitteiden ja prioriteettien täyttämistä, toimialakohtaiset organisaatiot mukaan luettuina; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Tämän toimenpiteen mukaisella tuella edistetään sellaisen yhteistyön muotoja, johon osallistuu vähintään kaksi tahoa, ja erityisesti seuraavia:

1.   Tämän toimenpiteen mukaisella tuella edistetään sellaisen yhteistyön muotoja, johon osallistuu vähintään kaksi tahoa, ja erityisesti seuraavia:

(a)

yhteistyöhön liittyvät lähestymistavat unionin eri toimijoiden välillä maataloudessa, elintarvikeketjussa ja metsätaloudessa sekä muiden sellaisten toimijoiden välillä, jotka edistävät maaseudun kehittämispolitiikan tavoitteiden ja prioriteettien täyttämistä, toimialakohtaiset organisaatiot mukaan luettuina;

| (a) | yhteistyöhön liittyvät lähestymistavat unionin eri toimijoiden välillä maataloudessa, elintarvikeketjussa ja metsätaloudessa sekä muiden sellaisten toimijoiden välillä, jotka edistävät maaseudun kehittämispolitiikan tavoitteiden ja prioriteettien täyttämistä,
  tuottajaryhmät, osuuskunnat ja
  toimialakohtaiset organisaatiot mukaan luettuina; |
| --- | --- |

(a)

yhteistyöhön liittyvät lähestymistavat unionin eri toimijoiden välillä maataloudessa, elintarvikeketjussa ja metsätaloudessa sekä muiden sellaisten toimijoiden välillä, jotka edistävät maaseudun kehittämispolitiikan tavoitteiden ja prioriteettien täyttämistä,
  tuottajaryhmät, osuuskunnat ja
  toimialakohtaiset organisaatiot mukaan luettuina;

| (b) | klusterien
  ja
  verkostojen luominen; |
| --- | --- |

(b)

klusterien
  ja
  verkostojen luominen;

| (b) | klusterien, verkostojen
  ja koordinointipisteiden
  luominen; |
| --- | --- |

(b)

klusterien, verkostojen
  ja koordinointipisteiden
  luominen;

| (c) | 62 artiklassa tarkoitettujen maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden mukaisten toimijaryhmien perustaminen ja toiminta. |
| --- | --- |

(c)

62 artiklassa tarkoitettujen maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden mukaisten toimijaryhmien perustaminen ja toiminta.

| (c) | 62 artiklassa tarkoitettujen maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden mukaisten toimijaryhmien perustaminen ja toiminta; |
| --- | --- |

(c)

62 artiklassa tarkoitettujen maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden mukaisten toimijaryhmien perustaminen ja toiminta;

| (c a) | unionin ja kolmansien maiden verkostojen välisen ystävyystoiminnan avulla toteutettava innovointi ja yhteistyö; |
| --- | --- |

(c a)

unionin ja kolmansien maiden verkostojen välisen ystävyystoiminnan avulla toteutettava innovointi ja yhteistyö;

2.   Edellä 1 kohdan mukainen yhteistyö voi liittyä erityisesti seuraaviin:

2.   Edellä 1 kohdan mukainen yhteistyö voi liittyä erityisesti seuraaviin:

| (a) | pilottihankkeet
  ; |
| --- | --- |

(a)

pilottihankkeet
  ;

| (a) | pilotti-, esittely- ja lippulaivahankkeet
  ; |
| --- | --- |

(a)

pilotti-, esittely- ja lippulaivahankkeet
  ;

| (b) | uusien tuotteiden, käytäntöjen, menetelmien ja tekniikoiden kehittäminen maataloudessa, elintarvikealalla ja metsätaloudessa; |
| --- | --- |

(b)

uusien tuotteiden, käytäntöjen, menetelmien ja tekniikoiden kehittäminen maataloudessa, elintarvikealalla ja metsätaloudessa;

| (b) | uusien tuotteiden, käytäntöjen, menetelmien ja tekniikoiden kehittäminen maataloudessa, elintarvikealalla ja metsätaloudessa
  , myös jätteen vähentämiseksi
  ; |
| --- | --- |

(b)

uusien tuotteiden, käytäntöjen, menetelmien ja tekniikoiden kehittäminen maataloudessa, elintarvikealalla ja metsätaloudessa
  , myös jätteen vähentämiseksi
  ;

| (c) | yhteistyö pienten toimijoiden välillä yhteisten työprosessien järjestämisessä sekä tilojen ja resurssien jakamisessa; |
| --- | --- |

(c)

yhteistyö pienten toimijoiden välillä yhteisten työprosessien järjestämisessä sekä tilojen ja resurssien jakamisessa;

| (c) | yhteistyö pienten toimijoiden välillä yhteisten työprosessien järjestämisessä sekä tilojen ja resurssien jakamisessa; |
| --- | --- |

(c)

yhteistyö pienten toimijoiden välillä yhteisten työprosessien järjestämisessä sekä tilojen ja resurssien jakamisessa;

| (d) | horisontaalinen ja vertikaalinen yhteistyö toimitusketjun toimijoiden välillä logististen rajapintojen kehittämiseksi tavoitteena edistää lyhyitä toimitusketjuja ja paikallisia markkinoita; |
| --- | --- |

(d)

horisontaalinen ja vertikaalinen yhteistyö toimitusketjun toimijoiden välillä logististen rajapintojen kehittämiseksi tavoitteena edistää lyhyitä toimitusketjuja ja paikallisia markkinoita;

| (d) | horisontaalinen ja vertikaalinen yhteistyö toimitusketjun toimijoiden välillä logististen rajapintojen kehittämiseksi tavoitteena edistää lyhyitä toimitusketjuja sekä paikallisia
  ja alueellisia
  markkinoita; |
| --- | --- |

(d)

horisontaalinen ja vertikaalinen yhteistyö toimitusketjun toimijoiden välillä logististen rajapintojen kehittämiseksi tavoitteena edistää lyhyitä toimitusketjuja sekä paikallisia
  ja alueellisia
  markkinoita;

| (e) | paikalliset menekinedistämistoimet lyhyiden toimitusketjujen
  ja
  paikallisten markkinoiden kehittämiseksi; |
| --- | --- |

(e)

paikalliset menekinedistämistoimet lyhyiden toimitusketjujen
  ja
  paikallisten markkinoiden kehittämiseksi;

| (e) | paikalliset menekinedistämistoimet lyhyiden toimitusketjujen, paikallisten
  ja alueellisten
  markkinoiden
  sekä laatujärjestelmiin kuuluvien tuotteiden
  kehittämiseksi; |
| --- | --- |

(e)

paikalliset menekinedistämistoimet lyhyiden toimitusketjujen, paikallisten
  ja alueellisten
  markkinoiden
  sekä laatujärjestelmiin kuuluvien tuotteiden
  kehittämiseksi;

| (f) | yhteiset toimet ilmastonmuutoksen lieventämiseksi ja siihen sopeutumiseksi; |
| --- | --- |

(f)

yhteiset toimet ilmastonmuutoksen lieventämiseksi ja siihen sopeutumiseksi;

| (f) | yhteiset toimet ilmastonmuutoksen lieventämiseksi ja siihen sopeutumiseksi; |
| --- | --- |

(f)

yhteiset toimet ilmastonmuutoksen lieventämiseksi ja siihen sopeutumiseksi;

| (g) | ympäristöhankkeita ja nykyisiä ympäristökäytäntöjä koskevat
  yhteiset
  lähestymistavat; |
| --- | --- |

(g)

ympäristöhankkeita ja nykyisiä ympäristökäytäntöjä koskevat
  yhteiset
  lähestymistavat;

| (g) | ympäristöhankkeita ja nykyisiä ympäristökäytäntöjä koskevat
  koordinoidut
  lähestymistavat,
  tehokas vesihuolto, uusiutuvien energialähteiden käyttö sekä maatalousmaiseman säilyttäminen mukaan luettuina; |
| --- | --- |

(g)

ympäristöhankkeita ja nykyisiä ympäristökäytäntöjä koskevat
  koordinoidut
  lähestymistavat,
  tehokas vesihuolto, uusiutuvien energialähteiden käyttö sekä maatalousmaiseman säilyttäminen mukaan luettuina;

| (h) | horisontaalinen ja vertikaalinen yhteistyö toimitusketjun toimijoiden välillä elintarvikkeissa, energiantuotannossa ja teollisissa prosesseissa käytettävän biomassan tuottamiseksi kestävällä tavalla; |
| --- | --- |

(h)

horisontaalinen ja vertikaalinen yhteistyö toimitusketjun toimijoiden välillä elintarvikkeissa, energiantuotannossa ja teollisissa prosesseissa käytettävän biomassan tuottamiseksi kestävällä tavalla;

| (h) | horisontaalinen ja vertikaalinen yhteistyö toimitusketjun toimijoiden välillä elintarvikkeissa, energiantuotannossa ja teollisissa prosesseissa käytettävän biomassan tuottamiseksi kestävällä tavalla; |
| --- | --- |

(h)

horisontaalinen ja vertikaalinen yhteistyö toimitusketjun toimijoiden välillä elintarvikkeissa, energiantuotannossa ja teollisissa prosesseissa käytettävän biomassan tuottamiseksi kestävällä tavalla;

| (i) | yhteen tai useampaan maaseudun kehittämistä koskevaan unionin prioriteettiin liittyvän paikallisen kehittämisstrategian täytäntöönpano varsinkin muina kuin asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] 28 artiklan 1 kohdan b alakohdassa määriteltyinä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksina; |
| --- | --- |

(i)

yhteen tai useampaan maaseudun kehittämistä koskevaan unionin prioriteettiin liittyvän paikallisen kehittämisstrategian täytäntöönpano varsinkin muina kuin asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] 28 artiklan 1 kohdan b alakohdassa määriteltyinä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksina;

| (i) | yhteen tai useampaan maaseudun kehittämistä koskevaan unionin prioriteettiin liittyvän paikallisen kehittämisstrategian täytäntöönpano varsinkin muina kuin asetuksen (EU) N:o .../2013 [CSF] 28 artiklan 1 kohdan b alakohdassa määriteltyinä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksina; |
| --- | --- |

(i)

yhteen tai useampaan maaseudun kehittämistä koskevaan unionin prioriteettiin liittyvän paikallisen kehittämisstrategian täytäntöönpano varsinkin muina kuin asetuksen (EU) N:o .../2013 [CSF] 28 artiklan 1 kohdan b alakohdassa määriteltyinä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksina;

| (j) | metsänhoitosuunnitelmien tai vastaavien välineiden laatiminen. |
| --- | --- |

(j)

metsänhoitosuunnitelmien tai vastaavien välineiden laatiminen.

| (j) | metsänhoitosuunnitelmien tai vastaavien välineiden laatiminen; |
| --- | --- |

(j)

metsänhoitosuunnitelmien tai vastaavien välineiden laatiminen;

| (j a) | maaseutumatkailuun liittyvien matkailupalvelujen kehittäminen, myös markkinointi; |
| --- | --- |

(j a)

maaseutumatkailuun liittyvien matkailupalvelujen kehittäminen, myös markkinointi;

| (j b) | ”sosiaalisen maatalouden” hankkeiden kehittäminen. |
| --- | --- |

(j b)

”sosiaalisen maatalouden” hankkeiden kehittäminen.

2 a.
     
  Tuen myöntämisessä etusijalle voidaan asettaa yksiköiden yhteistyö, johon osallistuu alkutuottajia.

3.   
  Edellä 1 kohdan b alakohdan mukaista tukea myönnetään vain vastaperustetuille klustereille ja verkostoille sekä sellaisille klustereille ja verkostoille, jotka käynnistävät itselleen uuden toiminnan.

Edellä 2 kohdan b alakohdan mukaisia tukitoimia koskevaa tukea voidaan myöntää myös yksittäisille toimijoille, jos tämän mahdollisuus sisältyy maaseudun kehittämisohjelmaan.

3.   Edellä 2 kohdan b alakohdan mukaisia tukitoimia koskevaa tukea voidaan myöntää myös yksittäisille toimijoille, jos tämän mahdollisuus sisältyy maaseudun kehittämisohjelmaan.

4.   Pilottihankkeiden ja 2 kohdan b alakohdan mukaisten yksittäisten toimijoiden toteuttamien tukitoimien tulokset on jaettava.

4.   Pilottihankkeiden ja 2 kohdan b alakohdan mukaisten yksittäisten toimijoiden toteuttamien tukitoimien tulokset on jaettava.

5.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea voidaan myöntää seuraaviin kustannuksiin, jotka liittyvät 1 kohdassa tarkoitettuihin yhteistyön muotoihin:

5.   Tämän toimenpiteen mukaista tukea voidaan myöntää seuraaviin kustannuksiin, jotka liittyvät 1 kohdassa tarkoitettuihin yhteistyön muotoihin:

| (a) | kyseistä aluetta koskevat tutkimukset, toteutettavuustutkimukset ja liiketoimintasuunnitelman taikka metsänhoitosuunnitelman tai vastaavan tai muun kuin asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] 29 artiklassa tarkoitetun paikallisen kehittämisstrategian laatimisesta aiheutuvat kustannukset; |
| --- | --- |

(a)

kyseistä aluetta koskevat tutkimukset, toteutettavuustutkimukset ja liiketoimintasuunnitelman taikka metsänhoitosuunnitelman tai vastaavan tai muun kuin asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] 29 artiklassa tarkoitetun paikallisen kehittämisstrategian laatimisesta aiheutuvat kustannukset;

| (a) | kyseistä aluetta koskevat tutkimukset, toteutettavuustutkimukset ja liiketoimintasuunnitelman taikka metsänhoitosuunnitelman tai vastaavan tai muun kuin asetuksen (EU) N:o .../2013 [CSF] 29 artiklassa tarkoitetun paikallisen kehittämisstrategian laatimisesta aiheutuvat kustannukset; |
| --- | --- |

(a)

kyseistä aluetta koskevat tutkimukset, toteutettavuustutkimukset ja liiketoimintasuunnitelman taikka metsänhoitosuunnitelman tai vastaavan tai muun kuin asetuksen (EU) N:o .../2013 [CSF] 29 artiklassa tarkoitetun paikallisen kehittämisstrategian laatimisesta aiheutuvat kustannukset;

| (b) | kyseisen alueen toiminnan edistäminen yhteisen alueellisen hankkeen toteutuksen mahdollistamiseksi. Kun kyseessä ovat klusterit, toiminnan edistäminen voi myös koskea koulutuksen järjestämistä, jäsenten välistä verkostoitumista ja uusien jäsenten hankintaa; |
| --- | --- |

(b)

kyseisen alueen toiminnan edistäminen yhteisen alueellisen hankkeen toteutuksen mahdollistamiseksi. Kun kyseessä ovat klusterit, toiminnan edistäminen voi myös koskea koulutuksen järjestämistä, jäsenten välistä verkostoitumista ja uusien jäsenten hankintaa;

| (b) | kyseisen alueen toiminnan edistäminen yhteisen alueellisen hankkeen toteutuksen mahdollistamiseksi. Kun kyseessä ovat klusterit, toiminnan edistäminen voi myös koskea koulutuksen järjestämistä, jäsenten välistä verkostoitumista ja uusien jäsenten hankintaa; |
| --- | --- |

(b)

kyseisen alueen toiminnan edistäminen yhteisen alueellisen hankkeen toteutuksen mahdollistamiseksi. Kun kyseessä ovat klusterit, toiminnan edistäminen voi myös koskea koulutuksen järjestämistä, jäsenten välistä verkostoitumista ja uusien jäsenten hankintaa;

| (c) | yhteistyöstä aiheutuvat toimintakustannukset; |
| --- | --- |

(c)

yhteistyöstä aiheutuvat toimintakustannukset;

| (c) | yhteistyöstä aiheutuvat toimintakustannukset; |
| --- | --- |

(c)

yhteistyöstä aiheutuvat toimintakustannukset;

| (d) | liiketoimintasuunnitelman, muun kuin asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] 29 artiklassa tarkoitetun paikallisen kehittämisstrategian tai innovointia koskevan toimen toteuttamiseen liittyvistä erityishankkeista suoraan aiheutuvat kustannukset; |
| --- | --- |

(d)

liiketoimintasuunnitelman, muun kuin asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] 29 artiklassa tarkoitetun paikallisen kehittämisstrategian tai innovointia koskevan toimen toteuttamiseen liittyvistä erityishankkeista suoraan aiheutuvat kustannukset;

| (d) | liiketoimintasuunnitelman, muun kuin asetuksen (EU) N:o .../2013 [CSF] 29 artiklassa tarkoitetun paikallisen kehittämisstrategian tai innovointia koskevan toimen toteuttamiseen liittyvistä erityishankkeista suoraan aiheutuvat kustannukset; |
| --- | --- |

(d)

liiketoimintasuunnitelman, muun kuin asetuksen (EU) N:o .../2013 [CSF] 29 artiklassa tarkoitetun paikallisen kehittämisstrategian tai innovointia koskevan toimen toteuttamiseen liittyvistä erityishankkeista suoraan aiheutuvat kustannukset;

| (e) | menekinedistämistoimista aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

(e)

menekinedistämistoimista aiheutuvat kustannukset.

| (e) | menekinedistämistoimista aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

(e)

menekinedistämistoimista aiheutuvat kustannukset.

6.   Kun toteutetaan liiketoimintasuunnitelmaa taikka metsänhoitosuunnitelmaa tai vastaavaa tai kehittämisstrategiaa, jäsenvaltiot voivat myöntää tuen joko kokonaissummana, joka kattaa yhteistyökustannukset ja toteutetuista hankkeista aiheutuneet kustannukset, tai kattaa vain yhteistyökustannukset ja käyttää hankkeiden toteutukseen muiden toimenpiteiden mukaisia varoja tai muita unionin rahastoja.

6.   Kun toteutetaan liiketoimintasuunnitelmaa taikka metsänhoitosuunnitelmaa tai vastaavaa tai kehittämisstrategiaa, jäsenvaltiot voivat myöntää tuen joko kokonaissummana, joka kattaa yhteistyökustannukset ja toteutetuista hankkeista aiheutuneet kustannukset, tai kattaa vain yhteistyökustannukset ja käyttää hankkeiden toteutukseen muiden toimenpiteiden mukaisia varoja tai muita unionin rahastoja.

7.   Tukea voidaan myös myöntää eri alueille tai jäsenvaltioihin sijoittautuneiden toimijoiden väliseen yhteistyöhön.

7.   Tukea voidaan myös myöntää eri alueille tai jäsenvaltioihin sijoittautuneiden toimijoiden väliseen yhteistyöhön
  sekä kehitysmaiden toimijoiden kanssa tehtävään yhteistyöhön
  .

8.   Tukea voidaan myöntää enintään seitsemän vuoden ajan, lukuun ottamatta ympäristöä koskevia yhteisiä toimia asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.

8.   Tukea voidaan myöntää enintään seitsemän vuoden ajan, lukuun ottamatta ympäristöä koskevia yhteisiä toimia asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.

9.   Tämän toimenpiteen mukainen yhteistyö voidaan yhdistää muista unionin rahastoista kuin maaseuturahastosta samalla alueella tuettuihin hankkeisiin. Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei tämän toimenpiteen ja muiden kansallisten tai unionin tukivälineiden yhdistämisestä aiheudu liian suuria korvauksia.

9.   Tämän toimenpiteen mukainen yhteistyö voidaan yhdistää muista unionin rahastoista kuin maaseuturahastosta samalla alueella tuettuihin hankkeisiin. Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei tämän toimenpiteen ja muiden kansallisten tai unionin tukivälineiden yhdistämisestä aiheudu liian suuria korvauksia.

10.   Siirretään komissiolla valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tukeen oikeutettujen hankkeiden, klusterien, verkostojen, lyhyiden toimitusketjujen ja paikallisten markkinoiden erityispiirteiden tarkentamista sekä 2 kohdassa lueteltuja
  tukitoimien
  tyyppejä koskevan tuen myöntämisedellytyksiä.

10.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tukeen oikeutettujen hankkeiden, klusterien, verkostojen, lyhyiden toimitusketjujen ja paikallisten markkinoiden erityispiirteiden tarkentamista sekä 2 kohdassa lueteltuja
  yhteistyön
  tyyppejä koskevan tuen myöntämisedellytyksiä.

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

37 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa | 1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa |
| (a) | suoraan viljelijöille maksettavan taloudellisen tuen sato-, eläin- ja kasvivakuutusmaksuihin, kun vakuutus otetaan epäsuotuisten sääolojen ja eläin- tai kasvitautien taikka tuholaisten aiheuttamien taloudellisten tappioiden varalta; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa

1.   Tämän toimenpiteen mukainen tuki kattaa

(a)

suoraan viljelijöille maksettavan taloudellisen tuen sato-, eläin- ja kasvivakuutusmaksuihin, kun vakuutus otetaan epäsuotuisten sääolojen ja eläin- tai kasvitautien taikka tuholaisten aiheuttamien taloudellisten tappioiden varalta;

| (a) | suoraan viljelijöille
  tai viljelijäryhmille
  maksettavan taloudellisen tuen sato-, eläin- ja kasvivakuutusmaksuihin, kun vakuutus otetaan epäsuotuisten sääolojen ja eläin- tai kasvitautien taikka tuholaisten aiheuttamien taloudellisten tappioiden varalta; |
| --- | --- |

(a)

suoraan viljelijöille
  tai viljelijäryhmille
  maksettavan taloudellisen tuen sato-, eläin- ja kasvivakuutusmaksuihin, kun vakuutus otetaan epäsuotuisten sääolojen ja eläin- tai kasvitautien taikka tuholaisten aiheuttamien taloudellisten tappioiden varalta;

| (b) | taloudellisen tuen sijoitusrahastoille, joista viljelijöille maksetaan taloudellista korvausta eläin- tai kasvitaudista
  taikka
  ympäristövahingosta johtuvien taloudellisten tappioiden johdosta; |
| --- | --- |

(b)

taloudellisen tuen sijoitusrahastoille, joista viljelijöille maksetaan taloudellista korvausta eläin- tai kasvitaudista
  taikka
  ympäristövahingosta johtuvien taloudellisten tappioiden johdosta;

| (b) | taloudellisen tuen sijoitusrahastoille, joista viljelijöille maksetaan taloudellista korvausta eläin- tai kasvitaudista
  , haitallisista organismeista,
  ympäristövahingosta
  tai epäsuotuisista sääoloista, kuivuus mukaan luettuna,
  johtuvien taloudellisten tappioiden johdosta; |
| --- | --- |

(b)

taloudellisen tuen sijoitusrahastoille, joista viljelijöille maksetaan taloudellista korvausta eläin- tai kasvitaudista
  , haitallisista organismeista,
  ympäristövahingosta
  tai epäsuotuisista sääoloista, kuivuus mukaan luettuna,
  johtuvien taloudellisten tappioiden johdosta;

| (c) | tulojen vakauttamisvälineen, joka muodostuu taloudellisesta tuesta sijoitusrahastoille, joista maksetaan korvausta viljelijöille, joiden tulot laskevat paljon. |
| --- | --- |

(c)

tulojen vakauttamisvälineen, joka muodostuu taloudellisesta tuesta sijoitusrahastoille, joista maksetaan korvausta viljelijöille, joiden tulot laskevat paljon.

| (c) | tulojen vakauttamisvälineen, joka muodostuu taloudellisesta tuesta sijoitusrahastoille
  tai vakuutuksiin
  , joista maksetaan korvausta viljelijöille, joiden tulot laskevat paljon
  , tai taloudellisesta tuesta, jota maksetaan suoraan viljelijöille vakuutusmaksujen maksamiseen siltä varalta, että heidän tulonsa laskevat paljon
  . |
| --- | --- |

(c)

tulojen vakauttamisvälineen, joka muodostuu taloudellisesta tuesta sijoitusrahastoille
  tai vakuutuksiin
  , joista maksetaan korvausta viljelijöille, joiden tulot laskevat paljon
  , tai taloudellisesta tuesta, jota maksetaan suoraan viljelijöille vakuutusmaksujen maksamiseen siltä varalta, että heidän tulonsa laskevat paljon
  .

2.   Edellä 1 kohdan b ja c alakohdan soveltamiseksi ilmaisulla ”sijoitusrahasto” tarkoitetaan jäsenvaltion kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti hyväksymää järjestelmää, jossa siihen kuuluvat viljelijät voivat vakuuttaa itsensä sellaisia taloudellisia tappioita vastaan, jotka aiheutuvat eläin- tai kasvitaudeista
  taikka
  ympäristövahingosta, taikka heidän tulojensa voimakasta laskua vastaan ja jossa tällaisille viljelijöille myönnetään korvauksia.

2.   Edellä 1 kohdan b ja c alakohdan soveltamiseksi ilmaisulla ”sijoitusrahasto” tarkoitetaan jäsenvaltion kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti hyväksymää järjestelmää, jossa siihen kuuluvat viljelijät voivat vakuuttaa itsensä sellaisia taloudellisia tappioita vastaan, jotka aiheutuvat eläin- tai kasvitaudeista
  , haitallisista organismeista,
  ympäristövahingosta
  tai epäsuotuisista sääoloista
  , taikka heidän tulojensa voimakasta laskua vastaan ja jossa tällaisille viljelijöille myönnetään korvauksia.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei tämän toimenpiteen ja muiden kansallisten tai unionin tukivälineiden taikka yksityisten vakuutusjärjestelmien yhdistämisestä aiheudu liian suuria korvauksia.
  Euroopan globalisaatiorahastost36a, jäljempänä ”EGR”, saatu suora tulotuki otetaan myös huomioon viljelijöiden tulotasoa arvioitaessa.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei tämän toimenpiteen ja muiden kansallisten tai unionin tukivälineiden taikka yksityisten vakuutusjärjestelmien yhdistämisestä aiheudu liian suuria korvauksia.

4.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat 39 artiklan 3 kohdan b alakohdassa ja 40 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen sijoitusrahastoille myönnettävien kaupallisten lainojen vähimmäis- ja enimmäiskestoa.

4.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat 39 artiklan 3 kohdan b alakohdassa ja 40 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen sijoitusrahastoille myönnettävien kaupallisten lainojen vähimmäis- ja enimmäiskestoa.

Komissio tekee väliarvioinnin riskienhallintaa koskevan toimenpiteen täytäntöönpanosta ja toimittaa siitä kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomukseen on tarvittaessa liitettävä asianmukaisia lainsäädäntöehdotuksia riskienhallintaa koskevan toimenpiteen täytäntöönpanon tehostamiseksi.

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

38 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Edellä 37 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaista tukea myönnetään vain vakuutussopimuksiin, jotka kattavat menetyksen, joka on aiheutunut epäsuotuisasta sääoloista, eläin- tai kasvitaudista taikka tuholaisvahingoista tai direktiivin 2000/29/EY mukaisesti kasvitaudin tai tuholaisen hävittämiseksi taikka niiden leviämisen estämiseksi toteutetuista toimenpiteistä, kun ne
  tuhoavat
  yli 30 prosenttia viljelijän
  edellisen kolmivuotiskauden tai edelliseen viisivuotiskauteen perustuvan kolmen vuoden keskimääräisestä vuosituotannosta
  , lukuun ottamatta
  korkeinta ja alinta määrää. | 1.   Edellä 37 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaista tukea myönnetään vain vakuutussopimuksiin, jotka kattavat menetyksen, joka on aiheutunut epäsuotuisista sääoloista, eläin- tai kasvitaudista taikka tuholaisvahingoista tai direktiivin 2000/29/EY mukaisesti kasvitaudin tai tuholaisen hävittämiseksi taikka niiden leviämisen estämiseksi toteutetuista toimenpiteistä, kun ne
  pienentävät vuosituotantoa
  yli 30 prosenttia viljelijän
  keskimääräiseen vuosituotantoon verrattuna
  .
  Keskimääräinen vuosituotanto lasketaan kolmen edellisen vuoden lukujen perusteella tai viiden edellisen vuoden lukujen perusteella
  , lukuun ottamatta
  suurimpia ja pienimpiä lukuja, taikka riittävän hyvin perusteltujen epätavallisten olosuhteiden vuoksi tietyn yksittäisen vuoden lukujen perusteella viiden edeltävän vuoden ajalta. |
| | Aiheutuneen menetyksen laskettua määrää voidaan mukauttaa kunkin tuotetyypin erityisominaisuuksiin käyttämällä |
| | (a) | biologisia indeksejä (menetetyn biomassan määrä) tai vastaavia sadonmenetysindeksejä, jotka vahvistetaan maatilan, paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla, tai |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Edellä 37 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaista tukea myönnetään vain vakuutussopimuksiin, jotka kattavat menetyksen, joka on aiheutunut epäsuotuisasta sääoloista, eläin- tai kasvitaudista taikka tuholaisvahingoista tai direktiivin 2000/29/EY mukaisesti kasvitaudin tai tuholaisen hävittämiseksi taikka niiden leviämisen estämiseksi toteutetuista toimenpiteistä, kun ne
  tuhoavat
  yli 30 prosenttia viljelijän
  edellisen kolmivuotiskauden tai edelliseen viisivuotiskauteen perustuvan kolmen vuoden keskimääräisestä vuosituotannosta
  , lukuun ottamatta
  korkeinta ja alinta määrää.

1.   Edellä 37 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaista tukea myönnetään vain vakuutussopimuksiin, jotka kattavat menetyksen, joka on aiheutunut epäsuotuisista sääoloista, eläin- tai kasvitaudista taikka tuholaisvahingoista tai direktiivin 2000/29/EY mukaisesti kasvitaudin tai tuholaisen hävittämiseksi taikka niiden leviämisen estämiseksi toteutetuista toimenpiteistä, kun ne
  pienentävät vuosituotantoa
  yli 30 prosenttia viljelijän
  keskimääräiseen vuosituotantoon verrattuna
  .
  Keskimääräinen vuosituotanto lasketaan kolmen edellisen vuoden lukujen perusteella tai viiden edellisen vuoden lukujen perusteella
  , lukuun ottamatta
  suurimpia ja pienimpiä lukuja, taikka riittävän hyvin perusteltujen epätavallisten olosuhteiden vuoksi tietyn yksittäisen vuoden lukujen perusteella viiden edeltävän vuoden ajalta.

Aiheutuneen menetyksen laskettua määrää voidaan mukauttaa kunkin tuotetyypin erityisominaisuuksiin käyttämällä

(a)

biologisia indeksejä (menetetyn biomassan määrä) tai vastaavia sadonmenetysindeksejä, jotka vahvistetaan maatilan, paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla, tai

| (b) | sääindeksejä (mukaan lukien sademäärä ja lämpötila), jotka vahvistetaan paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

(b)

sääindeksejä (mukaan lukien sademäärä ja lämpötila), jotka vahvistetaan paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla.

2.   Kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on todettava virallisesti epäsuotuisten sääolojen, eläin- tai kasvitaudin taikka tuholaisvahingon esiintyminen.

2.   Kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on todettava virallisesti epäsuotuisten sääolojen, eläin- tai kasvitaudin taikka tuholaisvahingon esiintyminen.

Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa vahvistaa etukäteen kriteerit, joiden perusteella virallinen toteaminen katsotaan tapahtuneeksi.

Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa vahvistaa etukäteen kriteerit, joiden perusteella virallinen toteaminen katsotaan tapahtuneeksi.

3.   Vakuutuskorvaukset eivät saa korvata enempää kuin 37 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tappioiden korvaamisesta aiheutuvat kokonaiskustannukset, eikä niihin saa liittyä mitään tulevan tuotannon tyyppiä tai määrää koskevia ehtoja tai määräyksiä.

3.   Vakuutuskorvaukset eivät saa korvata enempää kuin 37 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tappioiden korvaamisesta aiheutuvat kokonaiskustannukset, eikä niihin saa liittyä mitään tulevan tuotannon tyyppiä tai määrää koskevia ehtoja tai määräyksiä.

Jäsenvaltiot voivat asettaa tarkoituksenmukaiset tuen enimmäismäärät vakuutusmaksulle, jolle tukea voidaan myöntää.

Jäsenvaltiot voivat asettaa tarkoituksenmukaiset tuen enimmäismäärät vakuutusmaksulle, jolle tukea voidaan myöntää.

4.   Enimmäistukiprosentti vahvistetaan liitteessä I.

4.   Enimmäistukiprosentti vahvistetaan liitteessä I.

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

39 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 39 artikla | 39 artikla |
| Eläin- ja kasvitauteihin
  sekä
  ympäristövahinkoihin liittyvät sijoitusrahastot | Eläin- ja kasvitauteihin
  , haitallisiin organismeihin,
  ympäristövahinkoihin
  ja epäsuotuisiin sääoloihin
  liittyvät sijoitusrahastot |
| 1.   Jotta kyseinen sijoitusrahasto voi saada tukea sen on / sillä on | 1.   Jotta kyseinen sijoitusrahasto voi saada tukea sen on / sillä on |
| (a) | oltava toimivaltaisen viranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti hyväksymä; |

Komission teksti

Tarkistus

39 artikla

39 artikla

Eläin- ja kasvitauteihin
  sekä
  ympäristövahinkoihin liittyvät sijoitusrahastot

Eläin- ja kasvitauteihin
  , haitallisiin organismeihin,
  ympäristövahinkoihin
  ja epäsuotuisiin sääoloihin
  liittyvät sijoitusrahastot

1.   Jotta kyseinen sijoitusrahasto voi saada tukea sen on / sillä on

1.   Jotta kyseinen sijoitusrahasto voi saada tukea sen on / sillä on

(a)

oltava toimivaltaisen viranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti hyväksymä;

| (a) | oltava toimivaltaisen viranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti hyväksymä; |
| --- | --- |

(a)

oltava toimivaltaisen viranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti hyväksymä;

| (b) | noudatettava avointa politiikkaa rahastoon tehtävien maksujen ja sieltä tehtävien nostojen suhteen; |
| --- | --- |

(b)

noudatettava avointa politiikkaa rahastoon tehtävien maksujen ja sieltä tehtävien nostojen suhteen;

| (b) | noudatettava avointa politiikkaa rahastoon tehtävien maksujen ja sieltä tehtävien nostojen suhteen; |
| --- | --- |

(b)

noudatettava avointa politiikkaa rahastoon tehtävien maksujen ja sieltä tehtävien nostojen suhteen;

| (c) | oltava selkeät säännöt mahdollisesti syntynyttä velkaa koskevan vastuun osalta. |
| --- | --- |

(c)

oltava selkeät säännöt mahdollisesti syntynyttä velkaa koskevan vastuun osalta.

| (c) | oltava selkeät säännöt mahdollisesti syntynyttä velkaa koskevan vastuun osalta. |
| --- | --- |

(c)

oltava selkeät säännöt mahdollisesti syntynyttä velkaa koskevan vastuun osalta.

2.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava sijoitusrahastojen perustamista ja hallintoa koskevat säännöt erityisesti siltä osin kuin ne liittyvät korvausten myöntämiseen viljelijöille kriisitapauksissa tai näiden sääntöjen hallinnointiin ja niiden noudattamisen seurantaan.

2.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava sijoitusrahastojen perustamista ja hallintoa koskevat säännöt erityisesti siltä osin kuin ne liittyvät korvausten myöntämiseen viljelijöille kriisitapauksissa tai näiden sääntöjen hallinnointiin ja niiden noudattamisen seurantaan.
  Jäsenvaltiot voivat päättää täydentää sijoitusrahastoja vakuutusjärjestelmillä.

Viljelijät voivat saada korvausta ainoastaan, jos he ovat toteuttaneet kaikki tarvittavat varotoimenpiteet parantaakseen tilansa kestävyyttä ympäristön pilaantumisen, eläin- ja kasvitautien, haitallisten organismien sekä ilmastonmuutokseen liittyvien ilmiöiden varalta.

3.   Edellä 37 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu taloudellinen tuki voi liittyä vain

3.   Edellä 37 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu taloudellinen tuki voi liittyä vain

| (a) | sijoitusrahaston perustamisesta aiheutuviin hallinnollisiin kustannuksiin, jotka voidaan jakaa pienenevästi enintään kolmelle vuodelle; |
| --- | --- |

(a)

sijoitusrahaston perustamisesta aiheutuviin hallinnollisiin kustannuksiin, jotka voidaan jakaa pienenevästi enintään kolmelle vuodelle;

| (a) | sijoitusrahaston perustamisesta aiheutuviin hallinnollisiin kustannuksiin, jotka voidaan jakaa pienenevästi enintään kolmelle vuodelle; |
| --- | --- |

(a)

sijoitusrahaston perustamisesta aiheutuviin hallinnollisiin kustannuksiin, jotka voidaan jakaa pienenevästi enintään kolmelle vuodelle;

| (b) | määriin, jotka sijoitusrahasto on maksanut taloudellisena korvauksena viljelijöille. Lisäksi taloudellinen tuki voi liittyä sijoitusrahaston ottamien sellaisten kaupallisten lainojen korkoon, joiden tarkoituksena on maksaa taloudellinen korvaus viljelijöille kriisitapauksissa. |
| --- | --- |

(b)

määriin, jotka sijoitusrahasto on maksanut taloudellisena korvauksena viljelijöille. Lisäksi taloudellinen tuki voi liittyä sijoitusrahaston ottamien sellaisten kaupallisten lainojen korkoon, joiden tarkoituksena on maksaa taloudellinen korvaus viljelijöille kriisitapauksissa.

| (b) | määriin, jotka sijoitusrahasto on maksanut taloudellisena korvauksena viljelijöille. Lisäksi taloudellinen tuki voi liittyä sijoitusrahaston ottamien sellaisten kaupallisten lainojen korkoon, joiden tarkoituksena on maksaa taloudellinen korvaus viljelijöille kriisitapauksissa
  , tai sijoitusrahaston markkinahintaan ottamien vakuutusten kustannusten maksamiseen
  . |
| --- | --- |

(b)

määriin, jotka sijoitusrahasto on maksanut taloudellisena korvauksena viljelijöille. Lisäksi taloudellinen tuki voi liittyä sijoitusrahaston ottamien sellaisten kaupallisten lainojen korkoon, joiden tarkoituksena on maksaa taloudellinen korvaus viljelijöille kriisitapauksissa
  , tai sijoitusrahaston markkinahintaan ottamien vakuutusten kustannusten maksamiseen
  .

Alkupääoma ei saa olla peräisin julkisista varoista.

Alkupääoma ei saa olla peräisin julkisista varoista.

4.   Eläintautien osalta 37 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaista taloudellista tukea voidaan myöntää
  vain
  Maailman eläintautijärjestön vahvistamassa eläintautien luettelossa
  ja/tai
  päätöksen 90/424/ETY liitteessä mainituille taudeille.

4.   Eläintautien osalta 37 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaista taloudellista tukea voidaan myöntää Maailman eläintautijärjestön vahvistamassa eläintautien luettelossa
  tai
  päätöksen 90/424/ETY liitteessä mainituille taudeille
  ja mehiläistaudeille
  .

5.   Enimmäistukiprosentti vahvistetaan liitteessä I.

5.   Enimmäistukiprosentti vahvistetaan liitteessä I.

Jäsenvaltiot voivat rajoittaa kustannuksia, joille tukea voidaan myöntää, soveltamalla

Jäsenvaltiot voivat rajoittaa kustannuksia, joille tukea voidaan myöntää, soveltamalla

| (a) | rahastokohtaisia enimmäismääriä; |
| --- | --- |

(a)

rahastokohtaisia enimmäismääriä;

| (a) | rahastokohtaisia enimmäismääriä; |
| --- | --- |

(a)

rahastokohtaisia enimmäismääriä;

| (b) | yksikkökohtaisia enimmäismääriä. |
| --- | --- |

(b)

yksikkökohtaisia enimmäismääriä.

| (b) | yksikkökohtaisia enimmäismääriä. |
| --- | --- |

(b)

yksikkökohtaisia enimmäismääriä.

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

40 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Edellä 37 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaista tukea voidaan myöntää vain, jos tulot laskevat yli 30 prosenttia edellisen kolmivuotiskauden tai edelliseen viisivuotiskauteen perustuvan kolmen vuoden yksittäisen viljelijän vuotuisista keskituloista, lukuun ottamatta korkeinta ja alinta määrää. Edellä 37 artiklan 1 kohdan c alakohtaa sovellettaessa tulot viittaavat viljelijän markkinoilta saamien tulojen summaan, mukaan luettuna julkinen tuki missä tahansa muodossa, mutta ilman tuotantopanoskustannuksia. Sijoitusrahaston maksuilla voidaan korvata enintään 70 prosenttia tulonmenetyksestä. | 1.   Edellä 37 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaista tukea voidaan myöntää vain, jos tulot laskevat yli 30 prosenttia edellisen kolmivuotiskauden tai edelliseen viisivuotiskauteen perustuvan kolmen vuoden yksittäisen viljelijän vuotuisista keskituloista, lukuun ottamatta korkeinta ja alinta määrää. Edellä 37 artiklan 1 kohdan c alakohtaa sovellettaessa tulot viittaavat viljelijän markkinoilta saamien tulojen summaan, mukaan luettuna julkinen tuki missä tahansa muodossa, mutta ilman tuotantopanoskustannuksia. Sijoitusrahaston
  tai vakuutuksen
  maksuilla voidaan korvata enintään 70 prosenttia tulonmenetyksestä. |
| 2.   Jotta kyseinen sijoitusrahasto voi saada tukea sen on / sillä on | 2.   Jotta kyseinen sijoitusrahasto voi saada tukea sen on / sillä on |
| (a) | oltava toimivaltaisen viranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti hyväksymä; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Edellä 37 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaista tukea voidaan myöntää vain, jos tulot laskevat yli 30 prosenttia edellisen kolmivuotiskauden tai edelliseen viisivuotiskauteen perustuvan kolmen vuoden yksittäisen viljelijän vuotuisista keskituloista, lukuun ottamatta korkeinta ja alinta määrää. Edellä 37 artiklan 1 kohdan c alakohtaa sovellettaessa tulot viittaavat viljelijän markkinoilta saamien tulojen summaan, mukaan luettuna julkinen tuki missä tahansa muodossa, mutta ilman tuotantopanoskustannuksia. Sijoitusrahaston maksuilla voidaan korvata enintään 70 prosenttia tulonmenetyksestä.

1.   Edellä 37 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaista tukea voidaan myöntää vain, jos tulot laskevat yli 30 prosenttia edellisen kolmivuotiskauden tai edelliseen viisivuotiskauteen perustuvan kolmen vuoden yksittäisen viljelijän vuotuisista keskituloista, lukuun ottamatta korkeinta ja alinta määrää. Edellä 37 artiklan 1 kohdan c alakohtaa sovellettaessa tulot viittaavat viljelijän markkinoilta saamien tulojen summaan, mukaan luettuna julkinen tuki missä tahansa muodossa, mutta ilman tuotantopanoskustannuksia. Sijoitusrahaston
  tai vakuutuksen
  maksuilla voidaan korvata enintään 70 prosenttia tulonmenetyksestä.

2.   Jotta kyseinen sijoitusrahasto voi saada tukea sen on / sillä on

2.   Jotta kyseinen sijoitusrahasto voi saada tukea sen on / sillä on

(a)

oltava toimivaltaisen viranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti hyväksymä;

| (a) | oltava toimivaltaisen viranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti hyväksymä; |
| --- | --- |

(a)

oltava toimivaltaisen viranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti hyväksymä;

| (b) | noudatettava avointa politiikkaa rahastoon tehtävien maksujen ja sieltä tehtävien nostojen suhteen; |
| --- | --- |

(b)

noudatettava avointa politiikkaa rahastoon tehtävien maksujen ja sieltä tehtävien nostojen suhteen;

| (b) | noudatettava avointa politiikkaa rahastoon tehtävien maksujen ja sieltä tehtävien nostojen suhteen; |
| --- | --- |

(b)

noudatettava avointa politiikkaa rahastoon tehtävien maksujen ja sieltä tehtävien nostojen suhteen;

| (c) | oltava selkeät säännöt mahdollisesti syntynyttä velkaa koskevan vastuun osalta. |
| --- | --- |

(c)

oltava selkeät säännöt mahdollisesti syntynyttä velkaa koskevan vastuun osalta.

| (c) | oltava selkeät säännöt mahdollisesti syntynyttä velkaa koskevan vastuun osalta. |
| --- | --- |

(c)

oltava selkeät säännöt mahdollisesti syntynyttä velkaa koskevan vastuun osalta.

3.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava sijoitusrahastojen perustamista ja hallintoa koskevat säännöt erityisesti siltä osin kuin ne liittyvät korvausten myöntämiseen viljelijöille kriisitapauksissa tai näiden sääntöjen hallinnointiin ja niiden noudattamisen seurantaan.

3.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava sijoitusrahastojen perustamista ja hallintoa koskevat säännöt erityisesti siltä osin kuin ne liittyvät korvausten myöntämiseen viljelijöille kriisitapauksissa tai näiden sääntöjen hallinnointiin ja niiden noudattamisen seurantaan.

4.   Edellä 37 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu taloudellinen tuki voi liittyä vain määriin, jotka sijoitusrahasto on maksanut taloudellisena korvauksena viljelijöille. Lisäksi taloudellinen tuki voi liittyä sijoitusrahaston ottamien sellaisten kaupallisten lainojen korkoon, joiden tarkoituksena on maksaa taloudellinen korvaus viljelijöille kriisitapauksissa.

4.   Edellä 37 artiklan 1 kohdan c alakohdassa
  tarkoitettua taloudellista tukea myönnetään ainoastaan vakuutuksiin, jotka kattavat 1 kohdassa tarkoitetut tulonmenetykset, tai vaihtoehtoisesti kyseinen
  taloudellinen tuki voi liittyä vain määriin, jotka sijoitusrahasto on maksanut taloudellisena korvauksena viljelijöille. Lisäksi taloudellinen tuki voi liittyä sijoitusrahaston ottamien sellaisten kaupallisten lainojen korkoon, joiden tarkoituksena on maksaa taloudellinen korvaus viljelijöille kriisitapauksissa.

Alkupääoma ei saa olla peräisin julkisista varoista.

Alkupääoma ei saa olla peräisin julkisista varoista.

5.   Enimmäistukiprosentti vahvistetaan liitteessä I.

5.   Enimmäistukiprosentti vahvistetaan liitteessä I.

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

41 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | rajanveto muiden toimenpiteiden kanssa, muuntaminen muihin kuin liitteessä I käytettyihin yksiköihin, transaktiokustannusten laskeminen sekä 29 artiklassa tarkoitetun maaseudun ympäristö- ja ilmastotoimenpiteen, 30 artiklassa tarkoitetun luonnonmukaista maataloutta koskevan toimenpiteen ja 35 artiklassa tarkoitetun metsätalouden ympäristö- ja ilmastopalveluja ja metsien suojelua koskevan toimenpiteen mukaisten sitoumusten muuntaminen tai mukauttaminen; |

Komission teksti

Tarkistus

(c)

rajanveto muiden toimenpiteiden kanssa, muuntaminen muihin kuin liitteessä I käytettyihin yksiköihin, transaktiokustannusten laskeminen sekä 29 artiklassa tarkoitetun maaseudun ympäristö- ja ilmastotoimenpiteen, 30 artiklassa tarkoitetun luonnonmukaista maataloutta koskevan toimenpiteen ja 35 artiklassa tarkoitetun metsätalouden ympäristö- ja ilmastopalveluja ja metsien suojelua koskevan toimenpiteen mukaisten sitoumusten muuntaminen tai mukauttaminen;

| (c) | rajanveto muiden toimenpiteiden kanssa, muuntaminen muihin kuin liitteessä I käytettyihin yksiköihin, transaktiokustannusten laskeminen sekä 29 artiklassa tarkoitetun maaseudun ympäristö- ja ilmastotoimenpiteen, 30 artiklassa tarkoitetun luonnonmukaista maataloutta koskevan toimenpiteen
  , 34 artiklassa tarkoitetun eläinten hyvinvointia koskevan toimenpiteen
  ja 35 artiklassa tarkoitetun metsätalouden ympäristö- ja ilmastopalveluja ja metsien suojelua koskevan toimenpiteen mukaisten sitoumusten muuntaminen tai mukauttaminen; |
| --- | --- |

(c)

rajanveto muiden toimenpiteiden kanssa, muuntaminen muihin kuin liitteessä I käytettyihin yksiköihin, transaktiokustannusten laskeminen sekä 29 artiklassa tarkoitetun maaseudun ympäristö- ja ilmastotoimenpiteen, 30 artiklassa tarkoitetun luonnonmukaista maataloutta koskevan toimenpiteen
  , 34 artiklassa tarkoitetun eläinten hyvinvointia koskevan toimenpiteen
  ja 35 artiklassa tarkoitetun metsätalouden ympäristö- ja ilmastopalveluja ja metsien suojelua koskevan toimenpiteen mukaisten sitoumusten muuntaminen tai mukauttaminen;

Perustelu

34 artiklassa mainitaan myös transaktiokustannukset, minkä vuoksi ne olisi esitettävä tässä yhteydessä yhdessä muihin toimenpiteisiin liittyvien transaktiokustannusten kanssa.

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

42 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] 30 artiklassa tarkoitettujen tehtävien lisäksi paikalliset toimintaryhmät voivat myös huolehtia hallintoviranomaisen ja/tai maksajaviraston niille siirtämien lisätehtävien suorittamisesta. | 1.   Asetuksen (EU) N:o .../2013 [CSF] 30 artiklassa tarkoitettujen tehtävien lisäksi paikalliset toimintaryhmät voivat myös |
| | (a) | huolehtia hallintoviranomaisen ja/tai maksajaviraston niille siirtämien lisätehtävien suorittamisesta,
  tai |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] 30 artiklassa tarkoitettujen tehtävien lisäksi paikalliset toimintaryhmät voivat myös huolehtia hallintoviranomaisen ja/tai maksajaviraston niille siirtämien lisätehtävien suorittamisesta.

1.   Asetuksen (EU) N:o .../2013 [CSF] 30 artiklassa tarkoitettujen tehtävien lisäksi paikalliset toimintaryhmät voivat myös

(a)

huolehtia hallintoviranomaisen ja/tai maksajaviraston niille siirtämien lisätehtävien suorittamisesta,
  tai

| (b) | toteuttaa yksin tai kumppaneiden kanssa alueelliselta ulottuvuudeltaan laajoja toimia eli niin sanottuja sateenvarjohankkeita paikallisen kehittämisstrategian puitteissa
  . |
| --- | --- |

(b)

toteuttaa yksin tai kumppaneiden kanssa alueelliselta ulottuvuudeltaan laajoja toimia eli niin sanottuja sateenvarjohankkeita paikallisen kehittämisstrategian puitteissa
  .

Perustelu

Tarkistuksessa ehdotetaan, että paikalliset toimintaryhmät saisivat paikallisen kehitysstrategian puitteissa toteuttaa itsenäisesti alueelliselta ulottuvuudeltaan laajoja hankkeita yhteistyössä paikallisen kehitysstrategian alueellisten kumppaneiden kanssa. Nykysäännösten mukaan paikallisten toimintaryhmien roolina on toimia koordinaattoreina ja rahoitusvälineiden välittäjinä. Mahdollisuus toteuttaa strategian puitteissa lippulaivahankkeita näyttäisi tuottavan merkittävää lisäarvoa. Puolassa on pantu merkille suuri kysyntä lyhytkestoisista pienen mittakaavan hankkeista. Valitettavan monet hakijat kuitenkin vetäytyvät hankkeista, jos kaikkien on täytettävä samat hallinnolliset muodollisuudet. Ehdotettu tarkistus mahdollistaisi sen, että tällaisten kumppaneiden tarvitsisi olla yhteydessä vain paikalliseen toimintaryhmään eikä käydä läpi koko monimutkaista hallinnollista menettelyä.

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

43 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | valmiuksien kehittämisen, koulutuksen ja verkostoitumisen, jonka tavoitteena on paikallisen kehittämisstrategian valmistelu ja täytäntöönpano. |

Komission teksti

Tarkistus

(b)

valmiuksien kehittämisen, koulutuksen ja verkostoitumisen, jonka tavoitteena on paikallisen kehittämisstrategian valmistelu ja täytäntöönpano.

| (b) | valmiuksien kehittämisen, koulutuksen ja verkostoitumisen, jonka tavoitteena on
  paikallisyhteisön oman
  paikallisen kehittämisstrategian valmistelu ja täytäntöönpano. |
| --- | --- |

(b)

valmiuksien kehittämisen, koulutuksen ja verkostoitumisen, jonka tavoitteena on
  paikallisyhteisön oman
  paikallisen kehittämisstrategian valmistelu ja täytäntöönpano.

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

43 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | jo perustettujen paikallisten toimintaryhmien mahdollisuuden huolehtia yhteisöhankkeiden tarvittavasta tutkimuksesta ja suunnittelusta Leader-ohjelman uusia alueita koskevan hakemuksen jättämiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(b a)

jo perustettujen paikallisten toimintaryhmien mahdollisuuden huolehtia yhteisöhankkeiden tarvittavasta tutkimuksesta ja suunnittelusta Leader-ohjelman uusia alueita koskevan hakemuksen jättämiseksi.

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

44 artikla – 1 kohta – a alakohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | alueiden tai valtioiden väliset yhteistyöhankkeet; |

Komission teksti

Tarkistus

(a)

alueiden tai valtioiden väliset yhteistyöhankkeet;

| (a) | alueiden tai valtioiden väliset yhteistyöhankkeet
  , kehitysmaiden kanssa toteutettavat yhteistyöhankkeet mukaan luettuina
  ; |
| --- | --- |

(a)

alueiden tai valtioiden väliset yhteistyöhankkeet
  , kehitysmaiden kanssa toteutettavat yhteistyöhankkeet mukaan luettuina
  ;

Perustelu

Kehitykseen vaikuttavat toimet ovat kauaskantoisempia kuin ”haittavaikutusten välttäminen” -periaate, mikä tarkoittaa sitä, että myös kehittämistavoitteita koskevien EU:n toimien mahdollisia synergiaetuja olisi tutkittava. Elintarviketurvan toimintakehystä koskevissa neuvoston päätelmissä ja komission tiedonannossa korostetaan tarvetta sisällyttää yhteisöjen kehittäjät, maataloustuottajien järjestöt ja naisjärjestöt maaseudun ja maatalouden kehittämistä koskeviin toimiin ja tutkimusohjelmiin. Edellä mainittua voitaisiin tukea myös kansainvälisellä tiedonvaihdolla Leader-hankkeiden yhteydessä.

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

44 artikla – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | tämän asetuksen 5 artiklassa vahvistettujen prioriteettien mukaisten kehitystavoitteiden saavuttamiseen pyrkivät elimet. |

Komission teksti

Tarkistus

(b a)

tämän asetuksen 5 artiklassa vahvistettujen prioriteettien mukaisten kehitystavoitteiden saavuttamiseen pyrkivät elimet.

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

45 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] 31 artiklan d alakohdassa tarkoitetut toiminnan edistämistä koskevat kustannukset
  kattavat toimet
  , joilla tiedotetaan paikallisesta kehittämisstrategiasta
  ja hankkeen kehittämistehtävistä
  . | 2.   Asetuksen (EU) N:o .../2013 [CSF] 31 artiklan d alakohdassa tarkoitetut toiminnan edistämistä koskevat kustannukset
  ovat kustannuksia toimista
  , joilla
  helpotetaan sidosryhmien välistä vaihtoa,
  tiedotetaan paikallisesta kehittämisstrategiasta
  ja edistetään sitä sekä tuetetaan mahdollisia tuensaajia hankkeiden kehittämisessä ja hakemusten laadinnassa
  . |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] 31 artiklan d alakohdassa tarkoitetut toiminnan edistämistä koskevat kustannukset
  kattavat toimet
  , joilla tiedotetaan paikallisesta kehittämisstrategiasta
  ja hankkeen kehittämistehtävistä
  .

2.   Asetuksen (EU) N:o .../2013 [CSF] 31 artiklan d alakohdassa tarkoitetut toiminnan edistämistä koskevat kustannukset
  ovat kustannuksia toimista
  , joilla
  helpotetaan sidosryhmien välistä vaihtoa,
  tiedotetaan paikallisesta kehittämisstrategiasta
  ja edistetään sitä sekä tuetetaan mahdollisia tuensaajia hankkeiden kehittämisessä ja hakemusten laadinnassa
  .

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

46 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Jotta
  investointitoimet
  voisivat
  saada
  maaseuturahaston
  tukea,
  on
  ennen niiden toteuttamista
  arvioitava
  odotettavissa olevat ympäristövaikutukset kyseisenlaiseen investointiin sovellettavan lainsäädännön mukaisesti
  , jos investoinnilla voi olla kielteisiä vaikutuksia ympäristöön
  . | 1.   
  Jäsenvaltiot voivat säätää, että
  investointitoimet
  voivat
  saada tukea
  sillä ehdolla
  ,
  että
  ennen niiden toteuttamista
  arvioidaan
  odotettavissa olevat ympäristövaikutukset kyseisenlaiseen investointiin sovellettavan
  kansallisen ja unionin
  lainsäädännön mukaisesti.
  Jäsenvaltiot voivat asettaa etusijalle investoinnit, |
| | (a) | joilla parannetaan huomattavasti tilojen ympäristö- ja ilmastotehokkuutta sekä eläinten hyvinvointia; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   
  Jotta
  investointitoimet
  voisivat
  saada
  maaseuturahaston
  tukea,
  on
  ennen niiden toteuttamista
  arvioitava
  odotettavissa olevat ympäristövaikutukset kyseisenlaiseen investointiin sovellettavan lainsäädännön mukaisesti
  , jos investoinnilla voi olla kielteisiä vaikutuksia ympäristöön
  .

1.   
  Jäsenvaltiot voivat säätää, että
  investointitoimet
  voivat
  saada tukea
  sillä ehdolla
  ,
  että
  ennen niiden toteuttamista
  arvioidaan
  odotettavissa olevat ympäristövaikutukset kyseisenlaiseen investointiin sovellettavan
  kansallisen ja unionin
  lainsäädännön mukaisesti.
  Jäsenvaltiot voivat asettaa etusijalle investoinnit,

(a)

joilla parannetaan huomattavasti tilojen ympäristö- ja ilmastotehokkuutta sekä eläinten hyvinvointia;

| (b) | joilla tuetaan viljelijöiden tulolähteiden monipuolistamista; tai |
| --- | --- |

(b)

joilla tuetaan viljelijöiden tulolähteiden monipuolistamista; tai

| (c) | joihin sisältyy yhteistä toimintaa. |
| --- | --- |

(c)

joihin sisältyy yhteistä toimintaa.

2.   Tukikelpoiset menot voivat liittyä vain seuraaviin:

2.   Tukikelpoiset menot voivat liittyä vain seuraaviin:

| (a) | kiinteän omaisuuden rakentaminen, hankkiminen, leasing-vuokraus mukaan luettuna, tai kunnostaminen; |
| --- | --- |

(a)

kiinteän omaisuuden rakentaminen, hankkiminen, leasing-vuokraus mukaan luettuna, tai kunnostaminen;

| (a) | kiinteän omaisuuden rakentaminen, hankkiminen, leasing-vuokraus mukaan luettuna, tai kunnostaminen; |
| --- | --- |

(a)

kiinteän omaisuuden rakentaminen, hankkiminen, leasing-vuokraus mukaan luettuna, tai kunnostaminen;

| (b) | uusien koneiden ja laitteiden hankkiminen tai ostoleasing, tietokoneohjelmistot mukaan luettuina, enintään omaisuuden markkina-arvoon asti; |
| --- | --- |

(b)

uusien koneiden ja laitteiden hankkiminen tai ostoleasing, tietokoneohjelmistot mukaan luettuina, enintään omaisuuden markkina-arvoon asti;

| (b) | uusien koneiden ja laitteiden hankkiminen tai ostoleasing, tietokoneohjelmistot mukaan luettuina, enintään omaisuuden markkina-arvoon asti; |
| --- | --- |

(b)

uusien koneiden ja laitteiden hankkiminen tai ostoleasing, tietokoneohjelmistot mukaan luettuina, enintään omaisuuden markkina-arvoon asti;

| (c) | a ja b alakohdassa tarkoitettuihin menoihin liittyvät yleiskulut, kuten arkkitehtien, insinöörien ja konsulttien palkkiot, toteutettavuustutkimukset sekä patenttien tai käyttölupien hankinta. |
| --- | --- |

(c)

a ja b alakohdassa tarkoitettuihin menoihin liittyvät yleiskulut, kuten arkkitehtien, insinöörien ja konsulttien palkkiot, toteutettavuustutkimukset sekä patenttien tai käyttölupien hankinta.

| (c) | a ja b alakohdassa tarkoitettuihin menoihin liittyvät yleiskulut, kuten arkkitehtien, insinöörien ja konsulttien palkkiot,
  ekologista ja taloudellista kestävyyttä koskevaan neuvontaan liittyvät palkkiot, mukaan lukien
  toteutettavuustutkimukset sekä patenttien tai käyttölupien hankinta. |
| --- | --- |

(c)

a ja b alakohdassa tarkoitettuihin menoihin liittyvät yleiskulut, kuten arkkitehtien, insinöörien ja konsulttien palkkiot,
  ekologista ja taloudellista kestävyyttä koskevaan neuvontaan liittyvät palkkiot, mukaan lukien
  toteutettavuustutkimukset sekä patenttien tai käyttölupien hankinta.

3.   Kun kyseessä on kastelu, tukikelpoisina menoina pidetään
  vain
  investointeja,
  jotka vähentävät aiempaa vedenkulutusta vähintään 25 prosenttia
  .
  Unioniin vuonna 2004 tai sen jälkeen liittyneissä jäsenvaltioissa uusiin kastelujärjestelmiin tehtyjä investointeja voidaan poikkeuksellisesti pitää tukikelpoisina menoina, jos ympäristöarviointi osoittaa, että kyseinen investointi on kestävä eikä sillä ole kielteisiä ympäristövaikutuksia.

3.   Kun kyseessä on kastelu, tukikelpoisina menoina pidetään
  uusia
  investointeja,
  mukaan lukien käytössä olevien järjestelmien nykyaikaistaminen vedenkäytön tehokkuuden ja energiatehokkuuden parantamiseksi
  .
  Alueilla, joiden osalta vesipiirin hoitosuunnitelmat ja niihin liittyvät täytäntöönpano-ohjelmat on laadittu direktiivin 2000/60/EY mukaisesti, tällaisia investointeja pidetään tukikelpoisina vain siinä tapauksessa, että ne ovat näihin suunnitelmiin sisältyvien ympäristötavoitteiden mukaisia.

4.   Kun kyseessä ovat maatalousinvestoinnit, investointitukea ei voida myöntää maatalouden tuotanto-oikeuksien, tukioikeuksien, eläinten tai yksivuotisten kasvien hankintaan tai yksivuotisten kasvien istutukseen. Kun kyseessä on 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukainen luonnonkatastrofien vahingoittamien maatalouden tuotantomahdollisuuksien palauttaminen, eläinten hankintaan liittyvät menot voivat kuitenkin olla tukikelpoisia.

4.   Kun kyseessä ovat maatalousinvestoinnit, investointitukea ei voida myöntää maatalouden tuotanto-oikeuksien, tukioikeuksien, eläinten tai yksivuotisten kasvien hankintaan tai yksivuotisten kasvien istutukseen. Kun kyseessä on 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukainen luonnonkatastrofien vahingoittamien maatalouden tuotantomahdollisuuksien palauttaminen, eläinten hankintaan liittyvät menot voivat kuitenkin olla tukikelpoisia.

5.   Investointituen saajat voivat pyytää toimivaltaisilta maksajavirastoilta ennakkomaksua, jonka suuruus on enintään 50 prosenttia investointiin liittyvästä julkisesta tuesta, jos tällainen mahdollisuus sisältyy maaseudun kehittämisohjelmaan.

5.   Investointituen saajat voivat pyytää toimivaltaisilta maksajavirastoilta ennakkomaksua, jonka suuruus on enintään 50 prosenttia investointiin liittyvästä julkisesta tuesta, jos tällainen mahdollisuus sisältyy maaseudun kehittämisohjelmaan.

6.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat edellytyksiä, joiden mukaisesti muita leasingsopimuksiin, käytettyihin välineisiin ja laitteisiin sekä yksinkertaisiin korvausinvestointeihin liittyviä kustannuksia voidaan pitää tukikelpoisina menoina.

6.   Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat edellytyksiä, joiden mukaisesti muita leasingsopimuksiin, käytettyihin välineisiin ja laitteisiin sekä yksinkertaisiin korvausinvestointeihin liittyviä kustannuksia voidaan pitää tukikelpoisina menoina.

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

49 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Maaseudun kehittämisohjelman hallintoviranomaisen on määritettävä kaikkiin toimenpiteisiin sisältyvien tukitoimien valintaperusteet seurantakomiteaa kuultuaan. Valintaperusteiden tarkoituksena on varmistaa
  hakijoiden yhdenvertainen kohtelu,
  parantaa rahavarojen käyttöä ja kohdentaa toimenpiteet maaseudun kehittämistä koskevien unionin prioriteettien mukaisesti. Valintaperusteita määritettäessä on otettava huomioon suhteellisuusperiaate
  , kun kyseessä ovat pienet avustukset
  . | 1.   Maaseudun kehittämisohjelman hallintoviranomaisen on määritettävä kaikkiin toimenpiteisiin sisältyvien tukitoimien valintaperusteet seurantakomiteaa kuultuaan. Valintaperusteiden tarkoituksena on varmistaa
  , että maatiloja koskevia toimenpiteitä sovelletaan ainoastaan asetuksessa (EU) N:o .../2013 [DP] tarkoitettuihin aktiiviviljelijöihin. Lisäksi näiden perusteiden tarkoituksena on
  parantaa rahavarojen käyttöä ja kohdentaa toimenpiteet maaseudun kehittämistä koskevien unionin prioriteettien mukaisesti. Valintaperusteita määritettäessä
  ja sovellettaessa
  on otettava huomioon suhteellisuusperiaate. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Maaseudun kehittämisohjelman hallintoviranomaisen on määritettävä kaikkiin toimenpiteisiin sisältyvien tukitoimien valintaperusteet seurantakomiteaa kuultuaan. Valintaperusteiden tarkoituksena on varmistaa
  hakijoiden yhdenvertainen kohtelu,
  parantaa rahavarojen käyttöä ja kohdentaa toimenpiteet maaseudun kehittämistä koskevien unionin prioriteettien mukaisesti. Valintaperusteita määritettäessä on otettava huomioon suhteellisuusperiaate
  , kun kyseessä ovat pienet avustukset
  .

1.   Maaseudun kehittämisohjelman hallintoviranomaisen on määritettävä kaikkiin toimenpiteisiin sisältyvien tukitoimien valintaperusteet seurantakomiteaa kuultuaan. Valintaperusteiden tarkoituksena on varmistaa
  , että maatiloja koskevia toimenpiteitä sovelletaan ainoastaan asetuksessa (EU) N:o .../2013 [DP] tarkoitettuihin aktiiviviljelijöihin. Lisäksi näiden perusteiden tarkoituksena on
  parantaa rahavarojen käyttöä ja kohdentaa toimenpiteet maaseudun kehittämistä koskevien unionin prioriteettien mukaisesti. Valintaperusteita määritettäessä
  ja sovellettaessa
  on otettava huomioon suhteellisuusperiaate.

Perustelu

Maatiloihin kohdistuvien toimenpiteiden kautta annettavan tuen on koiduttava ainoastaan YMP:n suoria tukia koskevan asetusehdotuksen mukaisesti määriteltyjen aktiiviviljelijöiden hyödyksi. Mikäli tämä ero tehdään ensimmäisessä pilarissa, se on tehtävä myös toisessa.

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

50 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tätä asetusta sovellettaessa hallintoviranomaisen on määriteltävä ”maaseutualue” ohjelmatasolla. | Tätä asetusta sovellettaessa hallintoviranomaisen on määriteltävä ”maaseutualue” ohjelmatasolla.
  Se voi myös määritellä erilaisia tiettyyn toimenpiteeseen kuuluvia erityisalueita, jos näin toimimiseen on objektiivinen peruste. |

Komission teksti

Tarkistus

Tätä asetusta sovellettaessa hallintoviranomaisen on määriteltävä ”maaseutualue” ohjelmatasolla.

Tätä asetusta sovellettaessa hallintoviranomaisen on määriteltävä ”maaseutualue” ohjelmatasolla.
  Se voi myös määritellä erilaisia tiettyyn toimenpiteeseen kuuluvia erityisalueita, jos näin toimimiseen on objektiivinen peruste.

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

51 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista määrärahoista varataan ja käytetään 30 miljoonaa euroa 56 artiklassa tarkoitetun innovatiivisesta paikallisesta yhteistyöstä annettavan palkinnon rahoitukseen. | Poistetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista määrärahoista varataan ja käytetään 30 miljoonaa euroa 56 artiklassa tarkoitetun innovatiivisesta paikallisesta yhteistyöstä annettavan palkinnon rahoitukseen.

Poistetaan.

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

51 artikla – 3 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Kunkin maaseudun kehittämisohjelman kokonaismäärästä voidaan jäsenvaltioiden aloitteesta käyttää enintään 4 prosenttia asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] 52 artiklassa tarkoitettuihin tehtäviin ja 33 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen sellaisten alueiden, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita, aluemäärittelyn valmistelutöihin liittyviin kustannuksiin. | 3.   Kunkin maaseudun kehittämisohjelman kokonaismäärästä voidaan jäsenvaltioiden aloitteesta käyttää enintään 4 prosenttia asetuksen (EU) N:o .../2013 [CSF] 52 artiklassa tarkoitettuihin tehtäviin ja 33 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen sellaisten alueiden, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia
  ja muita erityisiä
  rajoitteita, aluemäärittelyn valmistelutöihin liittyviin kustannuksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Kunkin maaseudun kehittämisohjelman kokonaismäärästä voidaan jäsenvaltioiden aloitteesta käyttää enintään 4 prosenttia asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] 52 artiklassa tarkoitettuihin tehtäviin ja 33 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen sellaisten alueiden, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita, aluemäärittelyn valmistelutöihin liittyviin kustannuksiin.

3.   Kunkin maaseudun kehittämisohjelman kokonaismäärästä voidaan jäsenvaltioiden aloitteesta käyttää enintään 4 prosenttia asetuksen (EU) N:o .../2013 [CSF] 52 artiklassa tarkoitettuihin tehtäviin ja 33 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen sellaisten alueiden, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia
  ja muita erityisiä
  rajoitteita, aluemäärittelyn valmistelutöihin liittyviin kustannuksiin.

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

52 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | lisätä sidosryhmien osallistumista maaseudun kehittämiseen; |

Komission teksti

Tarkistus

(a)

lisätä sidosryhmien osallistumista maaseudun kehittämiseen;

| (a) | lisätä
  maa- ja metsätalouden
  sidosryhmien
  sekä muiden maaseudun sidosryhmien
  osallistumista maaseudun kehittämiseen; |
| --- | --- |

(a)

lisätä
  maa- ja metsätalouden
  sidosryhmien
  sekä muiden maaseudun sidosryhmien
  osallistumista maaseudun kehittämiseen;

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

52 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   
  Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä
  eurooppalaisen maaseudun kehittämisverkoston
  organisaatiorakenteen
  ja
  toimintaperiaatteet
  .
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 91 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 4.   
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 90 artiklan mukaisesti
  eurooppalaisen maaseudun kehittämisverkoston
  organisaatiorakenteesta
  ja
  toimintaperiaatteista
  . |

Komission teksti

Tarkistus

4.   
  Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä
  eurooppalaisen maaseudun kehittämisverkoston
  organisaatiorakenteen
  ja
  toimintaperiaatteet
  .
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 91 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

4.   
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 90 artiklan mukaisesti
  eurooppalaisen maaseudun kehittämisverkoston
  organisaatiorakenteesta
  ja
  toimintaperiaatteista
  .

Perustelu

Tämä ei ole puhtaasti tekninen päätös.

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

53 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Perustetaan 51 artiklan 1 kohdan mukaisesti eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden verkosto tukemaan 61 artiklassa tarkoitettua
  maatalouden tuottavuutta
  ja kestävyyttä koskevaa eurooppalaista innovaatiokumppanuutta. Verkosto mahdollistaa toimijaryhmien, neuvontapalvelujen ja tutkijoiden verkostoitumisen. | 1.   Perustetaan 51 artiklan 1 kohdan mukaisesti eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden verkosto tukemaan 61 artiklassa tarkoitettua
  maataloustuotantoa, maatalouden taloudellista elinkelpoisuutta
  ja kestävyyttä koskevaa eurooppalaista innovaatiokumppanuutta. Verkosto mahdollistaa toimijaryhmien, neuvontapalvelujen ja tutkijoiden verkostoitumisen. |
| 2.   Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden verkoston tehtävänä on | 2.   Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden verkoston tehtävänä on |
| (a) | tarjota tukipalveluja ja antaa eurooppalaista innovaatiokumppanuutta koskevia tietoja tärkeimmille toimijoille; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Perustetaan 51 artiklan 1 kohdan mukaisesti eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden verkosto tukemaan 61 artiklassa tarkoitettua
  maatalouden tuottavuutta
  ja kestävyyttä koskevaa eurooppalaista innovaatiokumppanuutta. Verkosto mahdollistaa toimijaryhmien, neuvontapalvelujen ja tutkijoiden verkostoitumisen.

1.   Perustetaan 51 artiklan 1 kohdan mukaisesti eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden verkosto tukemaan 61 artiklassa tarkoitettua
  maataloustuotantoa, maatalouden taloudellista elinkelpoisuutta
  ja kestävyyttä koskevaa eurooppalaista innovaatiokumppanuutta. Verkosto mahdollistaa toimijaryhmien, neuvontapalvelujen ja tutkijoiden verkostoitumisen.

2.   Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden verkoston tehtävänä on

2.   Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden verkoston tehtävänä on

(a)

tarjota tukipalveluja ja antaa eurooppalaista innovaatiokumppanuutta koskevia tietoja tärkeimmille toimijoille;

| (a) | tarjota tukipalveluja ja antaa eurooppalaista innovaatiokumppanuutta koskevia tietoja tärkeimmille toimijoille
  , erityisesti alkutuottajille ja heitä tuotantoketjussa edeltäville ja seuraaville toimijoille
  ; |
| --- | --- |

(a)

tarjota tukipalveluja ja antaa eurooppalaista innovaatiokumppanuutta koskevia tietoja tärkeimmille toimijoille
  , erityisesti alkutuottajille ja heitä tuotantoketjussa edeltäville ja seuraaville toimijoille
  ;

| (b) | saada aikaan keskustelua ohjelmatasolla toimijaryhmien perustamisen kannustamiseksi; |
| --- | --- |

(b)

saada aikaan keskustelua ohjelmatasolla toimijaryhmien perustamisen kannustamiseksi;

| (c) | seuloa eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden kannalta tärkeät tutkimustulokset ja tietämys sekä raportoida niistä; |
| --- | --- |

(c)

seuloa eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden kannalta tärkeät tutkimustulokset ja tietämys sekä raportoida niistä;

| (d) | koota ja levittää innovaatioita koskevia
  hyviä toimintatapoja
  ja vakiinnuttaa ne; |
| --- | --- |

(d)

koota ja levittää innovaatioita koskevia
  hyviä toimintatapoja
  ja vakiinnuttaa ne;

| (d) | koota ja levittää innovaatioita
  ja tietämyksen vaihtoa
  koskevia
  tutkimustuloksia ja uusia tekniikoita
  ja vakiinnuttaa ne; |
| --- | --- |

(d)

koota ja levittää innovaatioita
  ja tietämyksen vaihtoa
  koskevia
  tutkimustuloksia ja uusia tekniikoita
  ja vakiinnuttaa ne;

| (d a) | luoda vuoropuhelu viljelijöiden ja tiedeyhteisön välille; |
| --- | --- |

(d a)

luoda vuoropuhelu viljelijöiden ja tiedeyhteisön välille;

| (e) | järjestää konferensseja ja työpajoja ja levittää eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden alaan liittyvää tietoa. |
| --- | --- |

(e)

järjestää konferensseja ja työpajoja ja levittää eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden alaan liittyvää tietoa.

3.   
  Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä
  eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden verkoston
  organisaatiorakenteen
  ja
  toimintaperiaatteet
  .
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 91 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 90 artiklan mukaisesti
  eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden verkoston
  organisaatiorakenteesta
  ja
  toimintaperiaatteista
  .

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

54 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä
  eurooppalaisen maaseudun kehittämisen arviointiverkoston
  organisaatiorakenteen
  ja
  toimintaperiaatteet
  .
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 91 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 3.   
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 90 artiklan mukaisesti
  eurooppalaisen maaseudun kehittämisen arviointiverkoston
  organisaatiorakenteesta
  ja
  toimintaperiaatteista
  . |

Komission teksti

Tarkistus

3.   
  Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä
  eurooppalaisen maaseudun kehittämisen arviointiverkoston
  organisaatiorakenteen
  ja
  toimintaperiaatteet
  .
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 91 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 90 artiklan mukaisesti
  eurooppalaisen maaseudun kehittämisen arviointiverkoston
  organisaatiorakenteesta
  ja
  toimintaperiaatteista
  .

Perustelu

Tämä ei ole puhtaasti tekninen päätös.

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | tiedottaa suurelle yleisölle ja mahdollisille tuensaajille maaseudun kehittämispolitiikasta; |

Komission teksti

Tarkistus

(c)

tiedottaa suurelle yleisölle ja mahdollisille tuensaajille maaseudun kehittämispolitiikasta;

| (c) | tiedottaa suurelle yleisölle ja mahdollisille tuensaajille maaseudun kehittämispolitiikasta
  ja rahoitusmahdollisuuksista
  ; |
| --- | --- |

(c)

tiedottaa suurelle yleisölle ja mahdollisille tuensaajille maaseudun kehittämispolitiikasta
  ja rahoitusmahdollisuuksista
  ;

Tarkistus 100

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | edistää innovointia maataloudessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(d)

edistää innovointia maataloudessa.

| (d) | edistää innovointia
  maa- ja
  metsätaloudessa. |
| --- | --- |

(d)

edistää innovointia
  maa- ja
  metsätaloudessa.

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 3 kohta – b alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | sellaisten toimintasuunnitelmien laatiminen ja täytäntöönpano, joihin
  sisältyy
  jokin seuraavista: |

Komission teksti

Tarkistus

(b)

sellaisten toimintasuunnitelmien laatiminen ja täytäntöönpano, joihin
  sisältyy
  jokin seuraavista:

| (b) | sellaisten toimintasuunnitelmien laatiminen ja täytäntöönpano, joihin
  voi sisältyä
  jokin seuraavista: |
| --- | --- |

(b)

sellaisten toimintasuunnitelmien laatiminen ja täytäntöönpano, joihin
  voi sisältyä
  jokin seuraavista:

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 3 kohta – b alakohta – iii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iii) | seurannan tukeminen erityisesti keräämällä ja jakamalla varsinkin asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] 41 artiklassa tarkoitettujen seurantakomiteoiden asiaa koskevia suosituksia, analyysejä ja palautetta. Kansallisen maaseutuverkoston on myös tuettava paikallisia toimintaryhmiä paikallisten kehittämisstrategioiden seurannassa ja arvioinnissa; |

Komission teksti

Tarkistus

iii)

seurannan tukeminen erityisesti keräämällä ja jakamalla varsinkin asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] 41 artiklassa tarkoitettujen seurantakomiteoiden asiaa koskevia suosituksia, analyysejä ja palautetta. Kansallisen maaseutuverkoston on myös tuettava paikallisia toimintaryhmiä paikallisten kehittämisstrategioiden seurannassa ja arvioinnissa;

Poistetaan.

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 3 kohta – b alakohta – v alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| v) | esimerkkien kerääminen hankkeista maaseudun kehittämisohjelmien kaikkien prioriteettien aloilla; |

Komission teksti

Tarkistus

v)

esimerkkien kerääminen hankkeista maaseudun kehittämisohjelmien kaikkien prioriteettien aloilla;

Poistetaan.

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 3 kohta – b alakohta – vi alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| vi) | jatkuvat tutkimukset ja analyysit; |

Komission teksti

Tarkistus

vi)

jatkuvat tutkimukset ja analyysit;

Poistetaan.

Tarkistus 105

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 3 kohta – b alakohta – vii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| vii) | paikallisten toimintaryhmien verkostoitumistoimet ja erityisesti alueiden ja valtioiden välistä yhteistyötä koskeva tekninen apu, paikallisten toimintaryhmien välisen yhteistyön helpottaminen ja kumppanien etsintä 36 artiklassa tarkoitettua toimenpidettä varten; |

Komission teksti

Tarkistus

vii)

paikallisten toimintaryhmien verkostoitumistoimet ja erityisesti alueiden ja valtioiden välistä yhteistyötä koskeva tekninen apu, paikallisten toimintaryhmien välisen yhteistyön helpottaminen ja kumppanien etsintä 36 artiklassa tarkoitettua toimenpidettä varten;

Poistetaan.

Tarkistus 106

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 3 kohta – b alakohta – vii a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | vii a) | suunnitelma sellaisten paikallisten digitaalisten tai fyysisten keskitettyjen asiointipisteiden edistämiseksi, joista mahdolliset tuensaajat saavat paikallisesti tietoa maaseudun kehittämisohjelmista ja muista yhteisen strategiakehyksen rahastoista. |

Komission teksti

Tarkistus

vii a)

suunnitelma sellaisten paikallisten digitaalisten tai fyysisten keskitettyjen asiointipisteiden edistämiseksi, joista mahdolliset tuensaajat saavat paikallisesti tietoa maaseudun kehittämisohjelmista ja muista yhteisen strategiakehyksen rahastoista.

Tarkistus 107

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 3 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | riippumattomista asiantuntijoista koostuvan esivalintalautakunnan perustaminen ja 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu innovatiivisesta paikallisesta yhteistyöstä annettavaa palkintoa koskevien hakemusten esivalintamenettely. |

Komission teksti

Tarkistus

(c)

riippumattomista asiantuntijoista koostuvan esivalintalautakunnan perustaminen ja 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu innovatiivisesta paikallisesta yhteistyöstä annettavaa palkintoa koskevien hakemusten esivalintamenettely.

Poistetaan.

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   
  Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksillä
  kansallisten maaseutuverkostojen perustamiseen ja toimintaan
  liittyvät säännöt
  .
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 91 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 4.   
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 90 artiklan mukaisesti
  kansallisten maaseutuverkostojen perustamiseen ja toimintaan
  liittyvistä säännöistä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

4.   
  Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksillä
  kansallisten maaseutuverkostojen perustamiseen ja toimintaan
  liittyvät säännöt
  .
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 91 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

4.   
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 90 artiklan mukaisesti
  kansallisten maaseutuverkostojen perustamiseen ja toimintaan
  liittyvistä säännöistä
  .

Perustelu

Tämä ei ole puhtaasti tekninen päätös.

Tarkistus 109

Ehdotus asetukseksi

56 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 56 artikla | Poistetaan. |
| Maaseutualueiden innovatiivisesta, paikallisesta yhteistyöstä annettava palkinto | |
| Edellä 51 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut varat on käytettävä sellaisista yhteistyöhankkeista annettavan palkinnon rahoitukseen, joihin osallistuu vähintään kaksi kumppania eri jäsenvaltioista ja joissa toteutuu innovatiivinen paikallinen lähestymistapa. | |

Komission teksti

Tarkistus

56 artikla

Poistetaan.

Maaseutualueiden innovatiivisesta, paikallisesta yhteistyöstä annettava palkinto

Edellä 51 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut varat on käytettävä sellaisista yhteistyöhankkeista annettavan palkinnon rahoitukseen, joihin osallistuu vähintään kaksi kumppania eri jäsenvaltioista ja joissa toteutuu innovatiivinen paikallinen lähestymistapa.

Tarkistus 110

Ehdotus asetukseksi

57 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 57 artikla | Poistetaan. |
| Ehdotuspyyntö | |
| 1.
     
  Komissio käynnistää viimeistään vuonna 2015 ja tämän jälkeen vuosittain ehdotuspyynnön 56 artiklassa tarkoitetun palkinnon myöntämiseksi. Viimeinen ehdotuspyyntö on käynnistettävä viimeistään vuonna 2019. | |
| 2.
     
  Ehdotuspyynnössä on täsmennettävä ehdotuksen aihe, jonka on liityttävä johonkin maaseudun kehittämistä koskevaan unionin prioriteettiin. Aiheen on myös oltava sellainen, että se on mahdollista panna täytäntöön valtioiden välisellä yhteistyöllä. | |
| 3.
     
  Ehdotuspyyntö on avoin sekä paikallisille toimintaryhmille että tietyn hankkeen toteuttamiseksi yhteistyötä tekeville yksittäisille yhteisöille. | |

Komission teksti

Tarkistus

57 artikla

Poistetaan.

Ehdotuspyyntö

1.
     
  Komissio käynnistää viimeistään vuonna 2015 ja tämän jälkeen vuosittain ehdotuspyynnön 56 artiklassa tarkoitetun palkinnon myöntämiseksi. Viimeinen ehdotuspyyntö on käynnistettävä viimeistään vuonna 2019.

2.
     
  Ehdotuspyynnössä on täsmennettävä ehdotuksen aihe, jonka on liityttävä johonkin maaseudun kehittämistä koskevaan unionin prioriteettiin. Aiheen on myös oltava sellainen, että se on mahdollista panna täytäntöön valtioiden välisellä yhteistyöllä.

3.
     
  Ehdotuspyyntö on avoin sekä paikallisille toimintaryhmille että tietyn hankkeen toteuttamiseksi yhteistyötä tekeville yksittäisille yhteisöille.

Tarkistus 111

Ehdotus asetukseksi

58 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 58 artikla | Poistetaan. |
| Valintamenettely | |
| 1.
     
  Eri jäsenvaltioiden hakijoiden on jätettävä palkintohakemuksensa oman jäsenvaltionsa kansalliselle maaseutuverkostolle, joka vastaa hakemusten esivalinnasta. | |
| 2.
     
  Kansallisten maaseutuverkostojen on perustettava jäsentensä keskuudesta riippumattomista asiantuntijoista koostuva esivalintalautakunta hakemusten esivalintaa varten. Hakemusten esivalinta on suoritettava ehdotuspyynnössä määriteltyjä poissulkemis-, valinta- ja ratkaisuperusteita noudattaen. Kukin kansallinen maaseutuverkosto voi valita enintään 10 hakemusta, jotka sen on toimitettava komissiolle. | |
| 3.
     
  Komissio valitsee jäsenvaltioissa esivalittujen hakemusten joukosta 50 voittajahanketta. Komissio perustaa ad hoc -ohjausryhmän, joka muodostuu riippumattomista asiantuntijoista. Ohjausryhmä valmistelee voittajahakemusten valintaa ehdotuspyynnössä määriteltyjä poissulkemis-, valinta- ja ratkaisuperusteita noudattaen. | |
| 4.
     
  Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksellä luettelon hankkeista, joille palkinto myönnetään. | |

Komission teksti

Tarkistus

58 artikla

Poistetaan.

Valintamenettely

1.
     
  Eri jäsenvaltioiden hakijoiden on jätettävä palkintohakemuksensa oman jäsenvaltionsa kansalliselle maaseutuverkostolle, joka vastaa hakemusten esivalinnasta.

2.
     
  Kansallisten maaseutuverkostojen on perustettava jäsentensä keskuudesta riippumattomista asiantuntijoista koostuva esivalintalautakunta hakemusten esivalintaa varten. Hakemusten esivalinta on suoritettava ehdotuspyynnössä määriteltyjä poissulkemis-, valinta- ja ratkaisuperusteita noudattaen. Kukin kansallinen maaseutuverkosto voi valita enintään 10 hakemusta, jotka sen on toimitettava komissiolle.

3.
     
  Komissio valitsee jäsenvaltioissa esivalittujen hakemusten joukosta 50 voittajahanketta. Komissio perustaa ad hoc -ohjausryhmän, joka muodostuu riippumattomista asiantuntijoista. Ohjausryhmä valmistelee voittajahakemusten valintaa ehdotuspyynnössä määriteltyjä poissulkemis-, valinta- ja ratkaisuperusteita noudattaen.

4.
     
  Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksellä luettelon hankkeista, joille palkinto myönnetään.

Tarkistus 112

Ehdotus asetukseksi

59 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 59 artikla | Poistetaan. |
| Rahapalkinto – edellytykset ja maksaminen | |
| 1.
     
  Palkinto voidaan myöntää hankkeille, joiden loppuunsaattaminen ei kestä yli kahta vuotta palkinnon myöntämisestä annetun täytäntöönpanosäädöksen päivämäärästä. Hankkeen toteuttamisen aikataulu on määritettävä hakemuksessa. | |
| 2.
     
  Palkinto myönnetään kertasuorituksena. Komissio määrittää täytäntöönpanosäädöksillä maksun määrän ehdotuspyynnössä määriteltyjä perusteita noudattaen ja ottaen huomioon hakemuksessa täsmennetyt hankkeen arvioidut toteuttamiskustannukset. Hankekohtainen palkinto voi olla enintään 100 000 euroa. | |
| 3.
     
  Jäsenvaltiot maksavat palkinnon voittajille varmistettuaan, että hanke on saatettu päätökseen. Unioni korvaa aiheutuneet menot jäsenvaltioille asetuksen (EU) N:o HR/2012 IV osaston II luvun 4 jakson säännösten mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat päättää maksaa koko palkintosumman tai osan siitä voittajille jo ennen kuin ne ovat varmistuneet hankkeen loppuunsaattamisesta, jolloin ne ovat vastuussa menoista siihen asti, kun hankkeen loppuunsaattaminen varmistetaan. | |

Komission teksti

Tarkistus

59 artikla

Poistetaan.

Rahapalkinto – edellytykset ja maksaminen

1.
     
  Palkinto voidaan myöntää hankkeille, joiden loppuunsaattaminen ei kestä yli kahta vuotta palkinnon myöntämisestä annetun täytäntöönpanosäädöksen päivämäärästä. Hankkeen toteuttamisen aikataulu on määritettävä hakemuksessa.

2.
     
  Palkinto myönnetään kertasuorituksena. Komissio määrittää täytäntöönpanosäädöksillä maksun määrän ehdotuspyynnössä määriteltyjä perusteita noudattaen ja ottaen huomioon hakemuksessa täsmennetyt hankkeen arvioidut toteuttamiskustannukset. Hankekohtainen palkinto voi olla enintään 100 000 euroa.

3.
     
  Jäsenvaltiot maksavat palkinnon voittajille varmistettuaan, että hanke on saatettu päätökseen. Unioni korvaa aiheutuneet menot jäsenvaltioille asetuksen (EU) N:o HR/2012 IV osaston II luvun 4 jakson säännösten mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat päättää maksaa koko palkintosumman tai osan siitä voittajille jo ennen kuin ne ovat varmistuneet hankkeen loppuunsaattamisesta, jolloin ne ovat vastuussa menoista siihen asti, kun hankkeen loppuunsaattaminen varmistetaan.

Tarkistus 113

Ehdotus asetukseksi

60 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 60 artikla | Poistetaan. |
| Menettelyä, aikatauluja ja ohjausryhmän perustamista koskevat säännöt | |
| Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä hankkeiden valintamenettelyä ja -aikatauluja koskevat yksityiskohtaiset säännökset sekä 58 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun riippumattomien asiantuntijoiden muodostavan ohjausryhmän perustamista koskevat säännöt. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 91 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | |

Komission teksti

Tarkistus

60 artikla

Poistetaan.

Menettelyä, aikatauluja ja ohjausryhmän perustamista koskevat säännöt

Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä hankkeiden valintamenettelyä ja -aikatauluja koskevat yksityiskohtaiset säännökset sekä 58 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun riippumattomien asiantuntijoiden muodostavan ohjausryhmän perustamista koskevat säännöt. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 91 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 114

Ehdotus asetukseksi

IV osasto – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Maatalouden tuottavuutta
  ja kestävyyttä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus | Maataloustuotantoa, maatalouden taloudellista elinkelpoisuutta
  ja kestävyyttä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus |

Komission teksti

Tarkistus

Maatalouden tuottavuutta
  ja kestävyyttä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus

Maataloustuotantoa, maatalouden taloudellista elinkelpoisuutta
  ja kestävyyttä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus

Tarkistus 115

Ehdotus asetukseksi

61 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Maatalouden tuottavuutta
  ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tavoitteena on | 1.   
  Maataloustuotantoa, maatalouden taloudellista elinkelpoisuutta
  ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tavoitteena on |
| (a) | edistää resurssitehokasta, tuottavaa, vähäpäästöistä sekä ilmastoystävällistä ja ilmastonmuutoksen hyvin kestävää maatalousalaa, jonka toiminta on sopusoinnussa niiden keskeisten luonnonvarojen kanssa, joista
  maatalous riippuu
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   
  Maatalouden tuottavuutta
  ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tavoitteena on

1.   
  Maataloustuotantoa, maatalouden taloudellista elinkelpoisuutta
  ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tavoitteena on

(a)

edistää resurssitehokasta, tuottavaa, vähäpäästöistä sekä ilmastoystävällistä ja ilmastonmuutoksen hyvin kestävää maatalousalaa, jonka toiminta on sopusoinnussa niiden keskeisten luonnonvarojen kanssa, joista
  maatalous riippuu
  ;

| (a) | edistää resurssitehokasta, tuottavaa,
  kilpailukykyistä,
  vähäpäästöistä sekä ilmastoystävällistä ja ilmastonmuutoksen hyvin kestävää maa- ja metsätalousalaa, jonka toiminta on sopusoinnussa niiden keskeisten luonnonvarojen kanssa, joista
  maa- ja metsätalous riippuvat
  ; |
| --- | --- |

(a)

edistää resurssitehokasta, tuottavaa,
  kilpailukykyistä,
  vähäpäästöistä sekä ilmastoystävällistä ja ilmastonmuutoksen hyvin kestävää maa- ja metsätalousalaa, jonka toiminta on sopusoinnussa niiden keskeisten luonnonvarojen kanssa, joista
  maa- ja metsätalous riippuvat
  ;

| (b) | auttaa toteuttamaan vakaa niin nykyisten kuin uusienkin elintarvikkeiden, rehujen ja biomateriaalien tarjonta; |
| --- | --- |

(b)

auttaa toteuttamaan vakaa niin nykyisten kuin uusienkin elintarvikkeiden, rehujen ja biomateriaalien tarjonta;

| (b) | auttaa
  lisäämään kestävästi eurooppalaisen maatalouden tuottavuutta ja
  toteuttamaan vakaa niin nykyisten kuin uusienkin elintarvikkeiden, rehujen ja biomateriaalien tarjonta; |
| --- | --- |

(b)

auttaa
  lisäämään kestävästi eurooppalaisen maatalouden tuottavuutta ja
  toteuttamaan vakaa niin nykyisten kuin uusienkin elintarvikkeiden, rehujen ja biomateriaalien tarjonta;

| (c) | parantaa prosesseja ympäristön suojelemiseksi
  ja
  ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi; |
| --- | --- |

(c)

parantaa prosesseja ympäristön suojelemiseksi
  ja
  ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi;

| (c) | parantaa prosesseja ympäristön suojelemiseksi
  , maatalouden ekologisten tuotantojärjestelmien edistämiseksi sekä
  ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi;
  ja |
| --- | --- |

(c)

parantaa prosesseja ympäristön suojelemiseksi
  , maatalouden ekologisten tuotantojärjestelmien edistämiseksi sekä
  ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi;
  ja

| (d) | rakentaa silta huippututkimuksen ja -tekniikan sekä niitä tarvitsevien viljelijöiden, yritysten
  ja
  neuvontapalvelujen välille. |
| --- | --- |

(d)

rakentaa silta huippututkimuksen ja -tekniikan sekä niitä tarvitsevien viljelijöiden, yritysten
  ja
  neuvontapalvelujen välille.

| (d) | rakentaa silta huippututkimuksen ja -tekniikan sekä niitä tarvitsevien viljelijöiden,
  metsänhoitajien, maaseudun paikallisyhteisöjen,
  yritysten
  , kansalaisjärjestöjen ja
  neuvontapalvelujen välille; |
| --- | --- |

(d)

rakentaa silta huippututkimuksen ja -tekniikan sekä niitä tarvitsevien viljelijöiden,
  metsänhoitajien, maaseudun paikallisyhteisöjen,
  yritysten
  , kansalaisjärjestöjen ja
  neuvontapalvelujen välille;

| (d a) | edistää maatalouden tuottavuuden ja kestävyyden kannalta relevanttia tutkimuksen, tietämyksen ja teknologian vaihtoa unionin ja kehitysmaiden välillä kiinnittäen erityistä huomiota pienviljelijöiden tarpeisiin. |
| --- | --- |

(d a)

edistää maatalouden tuottavuuden ja kestävyyden kannalta relevanttia tutkimuksen, tietämyksen ja teknologian vaihtoa unionin ja kehitysmaiden välillä kiinnittäen erityistä huomiota pienviljelijöiden tarpeisiin.

2.   
  Maatalouden tuottavuutta
  ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tavoitteet pyritään saavuttamaan seuraavasti:

2.   
  Maataloustuotantoa, maatalouden taloudellista elinkelpoisuutta
  ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tavoitteet pyritään saavuttamaan seuraavasti:

| (a) | luodaan lisäarvoa yhdistämällä tutkimus ja maatalouskäytäntö paremmin yhteen ja kannustamalla käytettävissä olevien innovaatiotoimenpiteiden laajempaa käyttöä; |
| --- | --- |

(a)

luodaan lisäarvoa yhdistämällä tutkimus ja maatalouskäytäntö paremmin yhteen ja kannustamalla käytettävissä olevien innovaatiotoimenpiteiden laajempaa käyttöä;

| (a) | luodaan lisäarvoa yhdistämällä tutkimus ja maatalouskäytäntö paremmin yhteen ja kannustamalla käytettävissä olevien innovaatiotoimenpiteiden laajempaa käyttöä
  sidosryhmien osallistumista korostavan lähestymistavan avulla
  ; |
| --- | --- |

(a)

luodaan lisäarvoa yhdistämällä tutkimus ja maatalouskäytäntö paremmin yhteen ja kannustamalla käytettävissä olevien innovaatiotoimenpiteiden laajempaa käyttöä
  sidosryhmien osallistumista korostavan lähestymistavan avulla
  ;

| (b) | nopeutetaan ja laajennetaan innovatiivisten ratkaisujen siirtämistä käytäntöön;
  ja |
| --- | --- |

(b)

nopeutetaan ja laajennetaan innovatiivisten ratkaisujen siirtämistä käytäntöön;
  ja

| (b) | nopeutetaan ja laajennetaan innovatiivisten ratkaisujen siirtämistä käytäntöön; |
| --- | --- |

(b)

nopeutetaan ja laajennetaan innovatiivisten ratkaisujen siirtämistä käytäntöön;

| (c) | tiedotetaan tiedeyhteisölle maatalouskäytännön tutkimustarpeista. |
| --- | --- |

(c)

tiedotetaan tiedeyhteisölle maatalouskäytännön tutkimustarpeista.

| (c) | tiedotetaan tiedeyhteisölle maatalouskäytännön tutkimustarpeista
  ; ja |
| --- | --- |

(c)

tiedotetaan tiedeyhteisölle maatalouskäytännön tutkimustarpeista
  ; ja

| (c a) | toimitaan yhteistyössä kehitysmaiden asiaankuuluvien verkostojen ja instituutioiden kanssa; |
| --- | --- |

(c a)

toimitaan yhteistyössä kehitysmaiden asiaankuuluvien verkostojen ja instituutioiden kanssa;

| (c b) | tunnistetaan innovointia ja tutkimus- ja kehittämisinvestointeja haittaavat sääntelyn pullonkaulat niiden periaatteiden mukaisesti, jotka on esitetty komission tiedonannoissa ”Parempaa sääntelyä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi Euroopan unionissa” ja ”Järkevä sääntely Euroopan unionissa”. |
| --- | --- |

(c b)

tunnistetaan innovointia ja tutkimus- ja kehittämisinvestointeja haittaavat sääntelyn pullonkaulat niiden periaatteiden mukaisesti, jotka on esitetty komission tiedonannoissa ”Parempaa sääntelyä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi Euroopan unionissa” ja ”Järkevä sääntely Euroopan unionissa”.

3.   Maaseuturahasto edesauttaa
  maatalouden tuottavuutta
  ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tavoitteiden toteuttamista myöntämällä 36 artiklan mukaista tukea 62 artiklassa tarkoitetuille eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toimijaryhmille ja 53 artiklassa tarkoitetulle eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden verkostolle.

3.   Maaseuturahasto edesauttaa
  maataloustuotantoa, maatalouden taloudellista elinkelpoisuutta
  ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tavoitteiden toteuttamista myöntämällä 36 artiklan mukaista tukea 62 artiklassa tarkoitetuille eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toimijaryhmille ja 53 artiklassa tarkoitetulle eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden verkostolle.

Tarkistus 116

Ehdotus asetukseksi

62 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toimijaryhmät ovat osa
  maatalouden tuottavuutta
  ja kestävyyttä koskevaa eurooppalaista innovaatiokumppanuutta. Niiden perustajina voivat olla keskeiset toimijat, kuten viljelijät, tutkijat, neuvojat sekä maatalous- ja elintarvikealoilla toimivat yritykset. | 1.   Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toimijaryhmät ovat osa
  maataloustuotantoa, maatalouden taloudellista elinkelpoisuutta
  ja kestävyyttä koskevaa eurooppalaista innovaatiokumppanuutta. Niiden perustajina voivat olla keskeiset toimijat, kuten viljelijät, tutkijat, neuvojat sekä maatalous- ja elintarvikealoilla toimivat yritykset.
  Toimijaryhmien perustamisesta päätetään yhteisymmärryksessä sellaisten eri sidosryhmien kesken, jotka edustavat laajasti maatalouden, maaseudun kehittämisen ja tutkimuksen alan etuja. Toimijaryhmää ei voi perustaa yksittäinen sidosryhmä tai ainoastaan yhden alan etuja edustava sidosryhmien ryhmittymä. Toimijaryhmät voivat toimia jäsenvaltion alueella, ja niissä voi olla jäseniä useammasta kuin yhdestä jäsenvaltiosta sekä kolmansista maista. |
| 2.   Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toimijaryhmien on otettava käyttöön sisäiset menettelyt, joilla varmistetaan niiden toiminnan avoimuus ja vältetään eturistiriidat. | 2.   Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toimijaryhmien on otettava käyttöön sisäiset menettelyt, joilla varmistetaan niiden toiminnan avoimuus ja vältetään eturistiriidat. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toimijaryhmät ovat osa
  maatalouden tuottavuutta
  ja kestävyyttä koskevaa eurooppalaista innovaatiokumppanuutta. Niiden perustajina voivat olla keskeiset toimijat, kuten viljelijät, tutkijat, neuvojat sekä maatalous- ja elintarvikealoilla toimivat yritykset.

1.   Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toimijaryhmät ovat osa
  maataloustuotantoa, maatalouden taloudellista elinkelpoisuutta
  ja kestävyyttä koskevaa eurooppalaista innovaatiokumppanuutta. Niiden perustajina voivat olla keskeiset toimijat, kuten viljelijät, tutkijat, neuvojat sekä maatalous- ja elintarvikealoilla toimivat yritykset.
  Toimijaryhmien perustamisesta päätetään yhteisymmärryksessä sellaisten eri sidosryhmien kesken, jotka edustavat laajasti maatalouden, maaseudun kehittämisen ja tutkimuksen alan etuja. Toimijaryhmää ei voi perustaa yksittäinen sidosryhmä tai ainoastaan yhden alan etuja edustava sidosryhmien ryhmittymä. Toimijaryhmät voivat toimia jäsenvaltion alueella, ja niissä voi olla jäseniä useammasta kuin yhdestä jäsenvaltiosta sekä kolmansista maista.

2.   Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toimijaryhmien on otettava käyttöön sisäiset menettelyt, joilla varmistetaan niiden toiminnan avoimuus ja vältetään eturistiriidat.

2.   Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toimijaryhmien on otettava käyttöön sisäiset menettelyt, joilla varmistetaan niiden toiminnan avoimuus ja vältetään eturistiriidat.

Tarkistus 117

Ehdotus asetukseksi

63 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toimijaryhmien on laadittava suunnitelma, johon sisältyy | 1.   Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toimijaryhmien on laadittava suunnitelma, johon sisältyy |
| (a) | kuvaus kehitettävästä, testattavasta, mukautettavasta tai toteutettavasta innovatiivisesta hankkeesta; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toimijaryhmien on laadittava suunnitelma, johon sisältyy

1.   Eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toimijaryhmien on laadittava suunnitelma, johon sisältyy

(a)

kuvaus kehitettävästä, testattavasta, mukautettavasta tai toteutettavasta innovatiivisesta hankkeesta;

| (a) | kuvaus kehitettävästä, testattavasta, mukautettavasta tai toteutettavasta innovatiivisesta hankkeesta; |
| --- | --- |

(a)

kuvaus kehitettävästä, testattavasta, mukautettavasta tai toteutettavasta innovatiivisesta hankkeesta;

| (b) | kuvaus odotetuista tuloksista ja siitä, miten tuottavuuden ja kestävän resurssienhallinnan parantamista koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tavoitteen saavuttaminen edistyy. |
| --- | --- |

(b)

kuvaus odotetuista tuloksista ja siitä, miten tuottavuuden ja kestävän resurssienhallinnan parantamista koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tavoitteen saavuttaminen edistyy.

| (b) | kuvaus odotetuista tuloksista ja siitä, miten tuottavuuden ja kestävän resurssienhallinnan parantamista koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tavoitteen saavuttaminen edistyy. |
| --- | --- |

(b)

kuvaus odotetuista tuloksista ja siitä, miten tuottavuuden ja kestävän resurssienhallinnan parantamista koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tavoitteen saavuttaminen edistyy.

2.   Innovatiivisia hankkeita toteuttaessaan toimijaryhmien on

2.   Innovatiivisia hankkeita toteuttaessaan toimijaryhmien on

| (a) | tehtävä innovatiivisten toimien laatimista ja täytäntöönpanoa koskevat päätökset; ja |
| --- | --- |

(a)

tehtävä innovatiivisten toimien laatimista ja täytäntöönpanoa koskevat päätökset; ja

| (a) | tehtävä innovatiivisten toimien laatimista ja täytäntöönpanoa koskevat päätökset; ja |
| --- | --- |

(a)

tehtävä innovatiivisten toimien laatimista ja täytäntöönpanoa koskevat päätökset; ja

| (b) | toteutettava innovatiiviset toimet maaseudun kehittämisohjelmista rahoitettavien toimenpiteiden yhteydessä. |
| --- | --- |

(b)

toteutettava innovatiiviset toimet maaseudun kehittämisohjelmista rahoitettavien toimenpiteiden yhteydessä.

| (b) | toteutettava innovatiiviset toimet maaseudun kehittämisohjelmista
  tai Horisontti 2020 -puiteohjelmasta ja muista unionin tutkimusohjelmista
  rahoitettavien toimenpiteiden yhteydessä
  ja edistettävä näin viljelijöiden mahdollisuuksia soveltaa tutkimustuloksia käytännössä
  . |
| --- | --- |

(b)

toteutettava innovatiiviset toimet maaseudun kehittämisohjelmista
  tai Horisontti 2020 -puiteohjelmasta ja muista unionin tutkimusohjelmista
  rahoitettavien toimenpiteiden yhteydessä
  ja edistettävä näin viljelijöiden mahdollisuuksia soveltaa tutkimustuloksia käytännössä
  .

3.   Toimijaryhmien on levitettävä hankkeittensa tulokset erityisesti eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden verkoston kautta.

3.   Toimijaryhmien on levitettävä hankkeittensa tulokset erityisesti eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden verkoston kautta.

Tarkistus 118

Ehdotus asetukseksi

64 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat komission ehdotuksesta tämän asetuksen nojalla maaseudun kehittämiseen myönnettävän unionin tuen kokonaismäärän 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään joulukuuta 2020 ulottuvalla kaudella, sen jakaantumisen eri vuosille ja vähemmän kehittyneille alueille kohdennettavan vähimmäismäärän vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen ja samaa ajanjaksoa koskevan budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti. | 1.   Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat komission ehdotuksesta tämän asetuksen nojalla maaseudun kehittämiseen myönnettävän unionin tuen kokonaismäärän 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään joulukuuta 2020 ulottuvalla kaudella, sen jakaantumisen eri vuosille ja vähemmän kehittyneille alueille kohdennettavan vähimmäismäärän vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen ja samaa ajanjaksoa koskevan budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti. |
| 2.   Edellä 51 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun komission tekniseen apuun suunnataan 0,25 prosenttia 1 kohdassa tarkoitetuista varoista. | 2.   Edellä 51 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun komission tekniseen apuun suunnataan 0,25 prosenttia 1 kohdassa tarkoitetuista varoista. |
| 3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin määriin tehdään vuosittain 2 prosentin suuruinen indeksikorjaus ohjelmatyötä varten ja niiden ottamiseksi myöhemmin unionin yleiseen talousarvioon. | 3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin määriin tehdään vuosittain 2 prosentin suuruinen indeksikorjaus ohjelmatyötä varten ja niiden ottamiseksi myöhemmin unionin yleiseen talousarvioon. |
| 4.   
  Komissio jakaa täytäntöönpanosäädöksellä
  1 kohdassa
  tarkoitetut määrät vuosittain jäsenvaltioille
  2 kohdassa tarkoitetun määrän vähentämisen jälkeen ottaen huomioon asetuksen (EU) N:o DP/2012 14 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitetun
  varojen
  siirron
  .
  Vuosijakaumaa vahvistaessaan komissio ottaa huomioon | 4.   
  Liitteessä I a vahvistetaan
  1 kohdassa
  tarkoitettujen määrien vuosijakauma jäsenvaltioittain
  2 kohdassa tarkoitetun määrän vähentämisen jälkeen ottaen huomioon asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 14 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettu
  varojen
  siirto
  . |
| (a) | 4 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin liittyvät puolueettomat perusteet; ja |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat komission ehdotuksesta tämän asetuksen nojalla maaseudun kehittämiseen myönnettävän unionin tuen kokonaismäärän 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään joulukuuta 2020 ulottuvalla kaudella, sen jakaantumisen eri vuosille ja vähemmän kehittyneille alueille kohdennettavan vähimmäismäärän vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen ja samaa ajanjaksoa koskevan budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti.

1.   Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat komission ehdotuksesta tämän asetuksen nojalla maaseudun kehittämiseen myönnettävän unionin tuen kokonaismäärän 1 päivästä tammikuuta 201431 päivään joulukuuta 2020 ulottuvalla kaudella, sen jakaantumisen eri vuosille ja vähemmän kehittyneille alueille kohdennettavan vähimmäismäärän vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen ja samaa ajanjaksoa koskevan budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti.

2.   Edellä 51 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun komission tekniseen apuun suunnataan 0,25 prosenttia 1 kohdassa tarkoitetuista varoista.

2.   Edellä 51 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun komission tekniseen apuun suunnataan 0,25 prosenttia 1 kohdassa tarkoitetuista varoista.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin määriin tehdään vuosittain 2 prosentin suuruinen indeksikorjaus ohjelmatyötä varten ja niiden ottamiseksi myöhemmin unionin yleiseen talousarvioon.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin määriin tehdään vuosittain 2 prosentin suuruinen indeksikorjaus ohjelmatyötä varten ja niiden ottamiseksi myöhemmin unionin yleiseen talousarvioon.

4.   
  Komissio jakaa täytäntöönpanosäädöksellä
  1 kohdassa
  tarkoitetut määrät vuosittain jäsenvaltioille
  2 kohdassa tarkoitetun määrän vähentämisen jälkeen ottaen huomioon asetuksen (EU) N:o DP/2012 14 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitetun
  varojen
  siirron
  .
  Vuosijakaumaa vahvistaessaan komissio ottaa huomioon

4.   
  Liitteessä I a vahvistetaan
  1 kohdassa
  tarkoitettujen määrien vuosijakauma jäsenvaltioittain
  2 kohdassa tarkoitetun määrän vähentämisen jälkeen ottaen huomioon asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 14 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettu
  varojen
  siirto
  .

(a)

4 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin liittyvät puolueettomat perusteet; ja

| (b) | aiemmat tulokset. |
| --- | --- |

(b)

aiemmat tulokset.

4 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 90 artiklan mukaisesti liitteen I a mukauttamiseksi tarvittaessa, jotta siihen voidaan sisällyttää maaseuturahastolle asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 7 artiklan 2 kohdan ja 14 artiklan mukaisesti siirretyt varat.

5.
     
  Edellä 4 kohdassa tarkoitettujen määrien lisäksi mainitussa kohdassa tarkoitettuun täytäntöönpanosäädökseen on myös sisällyttävä maatalousrahastolle asetuksen (EU) N:o DP/2012 7 artiklan 2 kohdan ja 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti siirretyt varat sekä maatalousrahastolle neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009* 10 b ja 136 artiklan mukaisesti kalenterivuoden 2013 osalta siirretyt varat.

6.   
  Asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun suoritusvarauksen jakamiseksi
  asetuksen (EU) N:o HR/2012 45 artiklan mukaisesti maaseuturahastoa varten kannetut käytettävissä olevat käyttötarkoitukseensa sidotut tulot on
  lisättävä asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] 18 artiklassa tarkoitettuihin määriin. Suoritusvaraus on
  jaettava jäsenvaltioille suhteessa niiden osuuteen maaseuturahastosta myönnetyn tuen kokonaismäärästä.

6.   Asetuksen (EU) N:o .../2013 [HR] 45 artiklan mukaisesti maaseuturahastoa varten kannetut käytettävissä olevat käyttötarkoitukseensa sidotut tulot on jaettava jäsenvaltioille suhteessa niiden osuuteen maaseuturahastosta myönnetyn tuen kokonaismäärästä.

(Komission teksti 64 artiklan 5 kohdassa on korvattu asiakirjan COM(2012)0553 tekstillä.)

Tarkistus 119

Ehdotus asetukseksi

65 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Maaseudun kehittämisohjelman hyväksymistä koskevassa päätöksessä on vahvistettava maaseuturahaston enimmäisrahoitusosuus ohjelmalle. Päätöksessä on tarvittaessa ilmoitettava selkeästi vähemmän kehittyneille alueille myönnettävät määrärahat. | 1.   Maaseudun kehittämisohjelman hyväksymistä koskevassa päätöksessä on vahvistettava maaseuturahaston enimmäisrahoitusosuus ohjelmalle. Päätöksessä on tarvittaessa ilmoitettava selkeästi vähemmän kehittyneille alueille myönnettävät määrärahat. |
| 2.   Maaseuturahaston osuus on laskettava tukikelpoisten julkisten menojen määrän perusteella. | 2.   Maaseuturahaston osuus on laskettava tukikelpoisten julkisten menojen määrän perusteella. |
| 3.   Maaseudun kehittämisohjelmissa on vahvistettava kaikkiin toimenpiteisiin sovellettava yhtenäinen maaseuturahaston rahoitusosuus. Vähemmän kehittyneille alueille sekä syrjäisimmille alueille ja asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 tarkoitetuille pienille Egeanmeren saarille on tarvittaessa vahvistettava erillinen maaseuturahaston rahoitusosuus. Maaseuturahaston rahoitusosuus on enintään | 3.   Maaseudun kehittämisohjelmissa on vahvistettava kaikkiin toimenpiteisiin sovellettava yhtenäinen maaseuturahaston rahoitusosuus. Vähemmän kehittyneille alueille sekä syrjäisimmille alueille ja asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 tarkoitetuille pienille Egeanmeren saarille on tarvittaessa vahvistettava erillinen maaseuturahaston rahoitusosuus. Maaseuturahaston rahoitusosuus on enintään |
| (a) | 85 prosenttia tukikelpoisista julkisista menoista vähemmän kehittyneillä alueilla, syrjäisimmillä alueilla ja asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 tarkoitetuilla pienillä Egeanmeren saarilla; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Maaseudun kehittämisohjelman hyväksymistä koskevassa päätöksessä on vahvistettava maaseuturahaston enimmäisrahoitusosuus ohjelmalle. Päätöksessä on tarvittaessa ilmoitettava selkeästi vähemmän kehittyneille alueille myönnettävät määrärahat.

1.   Maaseudun kehittämisohjelman hyväksymistä koskevassa päätöksessä on vahvistettava maaseuturahaston enimmäisrahoitusosuus ohjelmalle. Päätöksessä on tarvittaessa ilmoitettava selkeästi vähemmän kehittyneille alueille myönnettävät määrärahat.

2.   Maaseuturahaston osuus on laskettava tukikelpoisten julkisten menojen määrän perusteella.

2.   Maaseuturahaston osuus on laskettava tukikelpoisten julkisten menojen määrän perusteella.

3.   Maaseudun kehittämisohjelmissa on vahvistettava kaikkiin toimenpiteisiin sovellettava yhtenäinen maaseuturahaston rahoitusosuus. Vähemmän kehittyneille alueille sekä syrjäisimmille alueille ja asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 tarkoitetuille pienille Egeanmeren saarille on tarvittaessa vahvistettava erillinen maaseuturahaston rahoitusosuus. Maaseuturahaston rahoitusosuus on enintään

3.   Maaseudun kehittämisohjelmissa on vahvistettava kaikkiin toimenpiteisiin sovellettava yhtenäinen maaseuturahaston rahoitusosuus. Vähemmän kehittyneille alueille sekä syrjäisimmille alueille ja asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 tarkoitetuille pienille Egeanmeren saarille on tarvittaessa vahvistettava erillinen maaseuturahaston rahoitusosuus. Maaseuturahaston rahoitusosuus on enintään

(a)

85 prosenttia tukikelpoisista julkisista menoista vähemmän kehittyneillä alueilla, syrjäisimmillä alueilla ja asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 tarkoitetuilla pienillä Egeanmeren saarilla;

| (a) | 85 prosenttia tukikelpoisista julkisista menoista vähemmän kehittyneillä alueilla, syrjäisimmillä alueilla ja asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 tarkoitetuilla pienillä Egeanmeren saarilla; |
| --- | --- |

(a)

85 prosenttia tukikelpoisista julkisista menoista vähemmän kehittyneillä alueilla, syrjäisimmillä alueilla ja asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 tarkoitetuilla pienillä Egeanmeren saarilla;

| (b) | 50 prosenttia tukikelpoisista julkisista menoista muilla alueilla. |
| --- | --- |

(b)

50 prosenttia tukikelpoisista julkisista menoista muilla alueilla.

| (b) | 50 prosenttia tukikelpoisista julkisista menoista muilla alueilla. |
| --- | --- |

(b)

50 prosenttia tukikelpoisista julkisista menoista muilla alueilla.

Maaseuturahaston rahoitusosuus on vähintään 20 prosenttia.

Maaseuturahaston rahoitusosuus on vähintään 20 prosenttia.

4.   Poiketen siitä, mitä 3 kohdassa säädetään, maaseuturahaston rahoitusosuus on enintään

4.   Poiketen siitä, mitä 3 kohdassa säädetään, maaseuturahaston rahoitusosuus on enintään

| (a) | 80 prosenttia 15, 28 ja 36 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden, asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] 28 artiklassa tarkoitetun LEADERin paikallisen kehittämisen ja 20 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisten tukitoimien osalta. Se voidaan nostaa 90 prosenttiin vähemmän kehittyneiden alueiden, syrjäisimpien alueiden ja asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 tarkoitettujen pienten Egeanmeren saarten ohjelmissa; |
| --- | --- |

(a)

80 prosenttia 15, 28 ja 36 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden, asetuksen (EU) N:o [CSF/2012] 28 artiklassa tarkoitetun LEADERin paikallisen kehittämisen ja 20 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisten tukitoimien osalta. Se voidaan nostaa 90 prosenttiin vähemmän kehittyneiden alueiden, syrjäisimpien alueiden ja asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 tarkoitettujen pienten Egeanmeren saarten ohjelmissa;

| (a) | 80 prosenttia 15, 28 ja 36 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden, asetuksen (EU) N:o .../2013 [CSF] 28 artiklassa tarkoitetun Leaderin paikallisen kehittämisen ja 20 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisten tukitoimien osalta. Se voidaan nostaa 90 prosenttiin vähemmän kehittyneiden alueiden, syrjäisimpien alueiden ja asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 tarkoitettujen pienten Egeanmeren saarten ohjelmissa; |
| --- | --- |

(a)

80 prosenttia 15, 28 ja 36 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden, asetuksen (EU) N:o .../2013 [CSF] 28 artiklassa tarkoitetun Leaderin paikallisen kehittämisen ja 20 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisten tukitoimien osalta. Se voidaan nostaa 90 prosenttiin vähemmän kehittyneiden alueiden, syrjäisimpien alueiden ja asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 tarkoitettujen pienten Egeanmeren saarten ohjelmissa;

| (b) | 100 prosenttia 66 artiklan mukaista rahoitusta saavien tukitoimien osalta. |
| --- | --- |

(b)

100 prosenttia 66 artiklan mukaista rahoitusta saavien tukitoimien osalta.

| (c) | 55 prosenttia 29 artiklassa tarkoitettujen maatalouden ympäristö- ja ilmastotoimien osalta. Se voidaan nostaa 90 prosenttiin vähemmän kehittyneiden alueiden, syrjäisimpien alueiden ja asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 tarkoitettujen pienten Egeanmeren saarten ohjelmissa. |
| --- | --- |

(c)

55 prosenttia 29 artiklassa tarkoitettujen maatalouden ympäristö- ja ilmastotoimien osalta. Se voidaan nostaa 90 prosenttiin vähemmän kehittyneiden alueiden, syrjäisimpien alueiden ja asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 tarkoitettujen pienten Egeanmeren saarten ohjelmissa.

Poiketen siitä, mitä 3 kohdan b alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat nostaa maaseuturahaston enimmäisrahoitusosuutta eri rahastoihin perustuvan lähestymistavan puitteissa toteutettujen toimenpiteiden osalta ohjelmissa, jotka pannaan täytäntöön asetuksen (EU) N:o .../2013 (CSF) 82 artiklan 2 kohdassa määritellyillä siirtymäalueilla, jotta varmistetaan rahoitusosuuksien tason yhdenmukaisuus muiden yhteisen strategiakehityksen rahastojen kanssa siirtymäalueilla.

Poiketen siitä, mitä 3 kohdassa säädetään, maaseuturahastolle asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 14 artiklan mukaisesti siirrettyihin varoihin sovellettava maaseuturahaston rahoitusosuus voi olla 95 prosenttia edellyttäen, että jäsenvaltio täyttää yhden seuraavista ehdoista:

| i) | sen saataville on asetettu rahoitustukea Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta 11 päivänä toukokuuta 2010 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010

   (4)

  mukaisesti; |
| --- | --- |

i)

sen saataville on asetettu rahoitustukea Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta 11 päivänä toukokuuta 2010 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010

   (4)

  mukaisesti;

| ii) | sen saataville on asetettu keskipitkän ajan rahoitustukea järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille 18 päivänä helmikuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002

   (5)

  mukaisesti; tai |
| --- | --- |

ii)

sen saataville on asetettu keskipitkän ajan rahoitustukea järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille 18 päivänä helmikuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002

   (5)

  mukaisesti; tai

| iii) | sen saataville on asetettu rahoitustukea Euroopan vakausmekanismilainan muodossa Euroopan vakausmekanismin perustamisesta tehdyn sopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

iii)

sen saataville on asetettu rahoitustukea Euroopan vakausmekanismilainan muodossa Euroopan vakausmekanismin perustamisesta tehdyn sopimuksen mukaisesti.

4 a.
     
  Asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 14 artiklan 1 a kohdan mukaisesti myönnetyt varat on varattava 29 artiklan mukaisiin toimenpiteisiin.

5.   Vähintään viisi prosenttia, ja Kroatian tapauksessa 2,5 prosenttia, maaseuturahastosta maaseudun kehittämisohjelmaan myönnettävästä kokonaisrahoituksesta on varattava Leaderin täytäntöönpanoon.

5.   Vähintään viisi prosenttia, ja Kroatian tapauksessa 2,5 prosenttia, maaseuturahastosta maaseudun kehittämisohjelmaan myönnettävästä kokonaisrahoituksesta on varattava Leaderin täytäntöönpanoon.

5 a.
     
  Vähintään 25 prosenttia maaseuturahastosta maaseudun kehittämisohjelmaan myönnettävästä kokonaisrahoituksesta on varattava 29 ja 30 artiklan mukaisiin toimenpiteisiin.

6.   Maaseuturahastosta osarahoitettuja menoja ei voida osarahoittaa myöntämällä rahoitusta rakennerahastoista, koheesiorahastosta tai muista unionin rahoitusvälineistä.

6.   Maaseuturahastosta osarahoitettuja menoja ei voida osarahoittaa myöntämällä rahoitusta rakennerahastoista, koheesiorahastosta tai muista unionin rahoitusvälineistä.
  Tämä ei rajoita eikä estä ohjelmatyötä, jossa yhdistetään johdonmukaisella ja yhdennetyllä tavalla yhteisen strategiakehyksen eri rahastoista saatavaa tukea ja joka saattaa olla tarpeen asetuksen (EU) N:o .../2013 [CSF] 9 artiklan temaattisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

6 a.
     
  Kansallinen rahoitusosuus tukikelpoisista julkisista menoista voidaan korvata muilla kuin kaupallisilla yksityisillä rahoitusosuuksilla.

7.   Yrityksille myönnettävää tukea koskevien julkisten menojen on noudatettava valtiontuen osalta vahvistettuja tuen enimmäismääriä, ellei tässä asetuksessa toisin säädetä.

7.   Yrityksille myönnettävää tukea koskevien julkisten menojen on noudatettava valtiontuen osalta vahvistettuja tuen enimmäismääriä, ellei tässä asetuksessa toisin säädetä.

(Komission teksti 65 artiklan 5 kohdassa on korvattu asiakirjan COM(2012)0553 tekstillä.)

Tarkistus 120

Ehdotus asetukseksi

66 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 66 artikla | Poistetaan. |
| Rahoitus tukitoimille, joiden osuus innovoinnissa on huomattava | |
| Maatalousrahastolle asetuksen (EU) N:o DP/2012 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti siirretyt varat on varattava tukitoimille, joiden osuus maatalouden tuottavuuden ja kestävyyden, ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen mukaan luettuna, kannalta tärkeässä innovoinnissa on huomattava. | |

Komission teksti

Tarkistus

66 artikla

Poistetaan.

Rahoitus tukitoimille, joiden osuus innovoinnissa on huomattava

Maatalousrahastolle asetuksen (EU) N:o DP/2012 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti siirretyt varat on varattava tukitoimille, joiden osuus maatalouden tuottavuuden ja kestävyyden, ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen mukaan luettuna, kannalta tärkeässä innovoinnissa on huomattava.

Tarkistus 121

Ehdotus asetukseksi

67 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Menot ovat 49 artiklassa tarkoitettujen valintaperusteiden mukaisesti oikeutettuja maaseuturahaston rahoitusosuuteen vain, jos ne ovat aiheutuneet tukitoimista, joista kyseisen ohjelman hallintoviranomainen on tehnyt päätöksen tai jotka ovat sen vastuulla. | 2.   Menot ovat 49 artiklassa tarkoitettujen valintaperusteiden mukaisesti oikeutettuja maaseuturahaston rahoitusosuuteen vain, jos ne ovat aiheutuneet tukitoimista, joista kyseisen ohjelman hallintoviranomainen on tehnyt päätöksen tai jotka ovat sen vastuulla
  , lukuun ottamatta ehdotuksia, jotka on esitetty kahden ohjelman välisenä siirtymäkautena, jotta vältetään investointeja mahdollisesti haittaavat keskeytykset
  . |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Menot ovat 49 artiklassa tarkoitettujen valintaperusteiden mukaisesti oikeutettuja maaseuturahaston rahoitusosuuteen vain, jos ne ovat aiheutuneet tukitoimista, joista kyseisen ohjelman hallintoviranomainen on tehnyt päätöksen tai jotka ovat sen vastuulla.

2.   Menot ovat 49 artiklassa tarkoitettujen valintaperusteiden mukaisesti oikeutettuja maaseuturahaston rahoitusosuuteen vain, jos ne ovat aiheutuneet tukitoimista, joista kyseisen ohjelman hallintoviranomainen on tehnyt päätöksen tai jotka ovat sen vastuulla
  , lukuun ottamatta ehdotuksia, jotka on esitetty kahden ohjelman välisenä siirtymäkautena, jotta vältetään investointeja mahdollisesti haittaavat keskeytykset
  .

Tarkistus 181

Ehdotus asetukseksi

67 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Menojen osalta alv-määrät ovat tukikelpoisia, jos ne kansallisen alv-lainsäädännön mukaan ovat palautukseen oikeuttamattomia. |

Komission teksti

Tarkistus

4 a.
     
  Menojen osalta alv-määrät ovat tukikelpoisia, jos ne kansallisen alv-lainsäädännön mukaan ovat palautukseen oikeuttamattomia.

Tarkistus 122

Ehdotus asetukseksi

69 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jos tuki myönnetään vakiokustannusten tai lisäkustannusten ja tulonmenetysten perusteella, jäsenvaltioiden on varmistettava, että tarpeelliset laskelmat ovat asianmukaisia ja paikkansapitäviä ja laadittu ennakolta oikeudenmukaisen, tasapuolisen ja todennettavissa olevan laskentamenetelmän perusteella. Tätä varten laskelmista vastaavista viranomaisista riippumattoman elimen, jolla on tarvittavaa asiantuntemusta, on laadittava todistus, jossa laskelmien asianmukaisuus ja paikkansapitävyys vahvistetaan. Mainittu todistus on sisällytettävä maaseudun kehittämisohjelmaan. | 2.   Jos tuki myönnetään vakiokustannusten tai lisäkustannusten ja tulonmenetysten perusteella, jäsenvaltioiden on varmistettava, että tarpeelliset laskelmat ovat asianmukaisia ja paikkansapitäviä ja laadittu ennakolta oikeudenmukaisen, tasapuolisen ja todennettavissa olevan laskentamenetelmän perusteella. Tätä varten laskelmista vastaavista viranomaisista riippumattoman elimen, jolla on tarvittavaa asiantuntemusta, on laadittava todistus, jossa laskelmien asianmukaisuus ja paikkansapitävyys vahvistetaan. Mainittu todistus on sisällytettävä maaseudun kehittämisohjelmaan.
  Komissio varmistaa ennen ohjelmien hyväksymistä, että kaikki olennaiset tekijät on sisällytetty laskelmiin, että tärkeimmät oletukset ovat kohtuullisia ja että tärkeimmät muuttujat ovat asianmukaisia. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Jos tuki myönnetään vakiokustannusten tai lisäkustannusten ja tulonmenetysten perusteella, jäsenvaltioiden on varmistettava, että tarpeelliset laskelmat ovat asianmukaisia ja paikkansapitäviä ja laadittu ennakolta oikeudenmukaisen, tasapuolisen ja todennettavissa olevan laskentamenetelmän perusteella. Tätä varten laskelmista vastaavista viranomaisista riippumattoman elimen, jolla on tarvittavaa asiantuntemusta, on laadittava todistus, jossa laskelmien asianmukaisuus ja paikkansapitävyys vahvistetaan. Mainittu todistus on sisällytettävä maaseudun kehittämisohjelmaan.

2.   Jos tuki myönnetään vakiokustannusten tai lisäkustannusten ja tulonmenetysten perusteella, jäsenvaltioiden on varmistettava, että tarpeelliset laskelmat ovat asianmukaisia ja paikkansapitäviä ja laadittu ennakolta oikeudenmukaisen, tasapuolisen ja todennettavissa olevan laskentamenetelmän perusteella. Tätä varten laskelmista vastaavista viranomaisista riippumattoman elimen, jolla on tarvittavaa asiantuntemusta, on laadittava todistus, jossa laskelmien asianmukaisuus ja paikkansapitävyys vahvistetaan. Mainittu todistus on sisällytettävä maaseudun kehittämisohjelmaan.
  Komissio varmistaa ennen ohjelmien hyväksymistä, että kaikki olennaiset tekijät on sisällytetty laskelmiin, että tärkeimmät oletukset ovat kohtuullisia ja että tärkeimmät muuttujat ovat asianmukaisia.

Perustelu

Tällä tarkistuksella otetaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat tukisummien vahvistamista koskevat ongelmat (katso erityiskertomuksen 7/2011 97 kohta).

Tarkistus 183

Ehdotus asetukseksi

70 artikla – - 1 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Tuensaajat, paikalliset toimintaryhmät mukaan luettuina, voivat pyytää ennakkomaksuna, jonka suuruus on enintään 50 prosenttia julkisesta tuesta, jos tällainen mahdollisuus sisältyy maaseudun kehittämisohjelmaan. |

Komission teksti

Tarkistus

-1.
     
  Tuensaajat, paikalliset toimintaryhmät mukaan luettuina, voivat pyytää ennakkomaksuna, jonka suuruus on enintään 50 prosenttia julkisesta tuesta, jos tällainen mahdollisuus sisältyy maaseudun kehittämisohjelmaan.

Tarkistus 123

Ehdotus asetukseksi

73 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | rahoitettaviksi valittuja tukitoimia koskevien asianmukaisten indikaattoritietojen,
  tuensaajaa ja hanketta
  koskevat
  tärkeimmät piirteet
  mukaan luettuina, toimittaminen komissiolle
  neljännesvuosittain
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

(b)

rahoitettaviksi valittuja tukitoimia koskevien asianmukaisten indikaattoritietojen,
  tuensaajaa ja hanketta
  koskevat
  tärkeimmät piirteet
  mukaan luettuina, toimittaminen komissiolle
  neljännesvuosittain
  ;

| (b) | rahoitettaviksi valittuja tukitoimia koskevien asianmukaisten indikaattoritietojen,
  tuotos- ja rahoitusindikaattoreita
  koskevat
  tiedot
  mukaan luettuina, toimittaminen komissiolle
  vuosittain
  ; |
| --- | --- |

(b)

rahoitettaviksi valittuja tukitoimia koskevien asianmukaisten indikaattoritietojen,
  tuotos- ja rahoitusindikaattoreita
  koskevat
  tiedot
  mukaan luettuina, toimittaminen komissiolle
  vuosittain
  ;

Perustelu

Neljännesvuosittaiset raportit lisäisivät merkittävästi hallinnollista rasitetta, mikä olisi kaikkien yksinkertaistamispyrkimysten vastaista.

Tarkistus 124

Ehdotus asetukseksi

73 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Jos jäsenvaltiolla on useampia ohjelmia, voidaan nimetä koordinointielin, jonka tehtävänä on ainakin varmistaa varojen hallinnoinnin yhdenmukaisuus ja toimia yhteystahona komission ja kansallisen hallintoviranomaisen välillä. |

Komission teksti

Tarkistus

3 a.
     
  Jos jäsenvaltiolla on useampia ohjelmia, voidaan nimetä koordinointielin, jonka tehtävänä on ainakin varmistaa varojen hallinnoinnin yhdenmukaisuus ja toimia yhteystahona komission ja kansallisen hallintoviranomaisen välillä.

Perustelu

Kuten yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun asetuksen N:o 1290/2005 johdanto-osan 5 kappaleessa ehdotetaan, tarvitaan elin, joka koordinoi maksajavirastojen toimintaa.

Tarkistus 125

Ehdotus asetukseksi

75 artikla – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | osoittaa
  maaseudun kehittämispolitiikan
  edistyminen
  ja
  saavutukset
  sekä arvioida maaseudun kehittämispolitiikkaan liittyvien toimien vaikutusta, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja asianmukaisuutta; |

Komission teksti

Tarkistus

(a)

osoittaa
  maaseudun kehittämispolitiikan
  edistyminen
  ja
  saavutukset
  sekä arvioida maaseudun kehittämispolitiikkaan liittyvien toimien vaikutusta, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja asianmukaisuutta;

| (a) | arvioida kriittisesti ja puolueettomasti
  maaseudun kehittämispolitiikan
  edistymistä
  ja
  saavutuksia
  sekä arvioida maaseudun kehittämispolitiikkaan liittyvien toimien vaikutusta, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja asianmukaisuutta; |
| --- | --- |

(a)

arvioida kriittisesti ja puolueettomasti
  maaseudun kehittämispolitiikan
  edistymistä
  ja
  saavutuksia
  sekä arvioida maaseudun kehittämispolitiikkaan liittyvien toimien vaikutusta, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja asianmukaisuutta;

Perustelu

Alkuperäinen sanamuoto on liian ohjaileva.

Tarkistus 126

Ehdotus asetukseksi

76 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Edellä 74 artiklassa säädetyn seuranta- ja arviointijärjestelmän yhteydessä on sovittava sellaisten yhteisten indikaattorin luettelosta, jotka liittyvät alkutilanteeseen sekä ohjelman rahoituksen toteuttamiseen, tuotoksiin, tuloksiin
  ja vaikutuksiin
  , jotta tiedot on mahdollista yhdistää yhteisön tasolla. | 1.   Edellä 74 artiklassa säädetyn seuranta- ja arviointijärjestelmän yhteydessä on sovittava sellaisten yhteisten indikaattorin luettelosta, jotka liittyvät alkutilanteeseen sekä ohjelman rahoituksen toteuttamiseen, tuotoksiin
  ja
  tuloksiin, jotta tiedot on mahdollista yhdistää yhteisön tasolla. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Edellä 74 artiklassa säädetyn seuranta- ja arviointijärjestelmän yhteydessä on sovittava sellaisten yhteisten indikaattorin luettelosta, jotka liittyvät alkutilanteeseen sekä ohjelman rahoituksen toteuttamiseen, tuotoksiin, tuloksiin
  ja vaikutuksiin
  , jotta tiedot on mahdollista yhdistää yhteisön tasolla.

1.   Edellä 74 artiklassa säädetyn seuranta- ja arviointijärjestelmän yhteydessä on sovittava sellaisten yhteisten indikaattorin luettelosta, jotka liittyvät alkutilanteeseen sekä ohjelman rahoituksen toteuttamiseen, tuotoksiin
  ja
  tuloksiin, jotta tiedot on mahdollista yhdistää yhteisön tasolla.

Tarkistus 127

Ehdotus asetukseksi

78 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Maaseudun kehittämistoimenpiteiden mukaista tukea saavien tuensaajien ja paikallisten toimintaryhmien on toimitettava hallintoviranomaiselle ja/tai nimetyille arvioijille taikka muille elimille, joille näiden tehtävien suorittaminen on siirretty, kaikki tarvittavat tiedot ohjelman seurannan ja arvioinnin mahdollistamiseksi erityisesti tiettyjen erityistavoitteiden ja prioriteettien täyttämisen osalta. | Maaseudun kehittämistoimenpiteiden mukaista tukea saavien tuensaajien ja paikallisten toimintaryhmien on toimitettava hallintoviranomaiselle ja/tai nimetyille arvioijille taikka muille elimille, joille näiden tehtävien suorittaminen on siirretty, kaikki tarvittavat tiedot ohjelman seurannan ja arvioinnin mahdollistamiseksi erityisesti tiettyjen erityistavoitteiden ja prioriteettien täyttämisen osalta
  ja varmistettava, että kunnioitetaan kansallisessa ja unionin lainsäädännössä vahvistettuja luottamuksellisuutta ja henkilötietojen suojaa koskevia oikeuksia
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Maaseudun kehittämistoimenpiteiden mukaista tukea saavien tuensaajien ja paikallisten toimintaryhmien on toimitettava hallintoviranomaiselle ja/tai nimetyille arvioijille taikka muille elimille, joille näiden tehtävien suorittaminen on siirretty, kaikki tarvittavat tiedot ohjelman seurannan ja arvioinnin mahdollistamiseksi erityisesti tiettyjen erityistavoitteiden ja prioriteettien täyttämisen osalta.

Maaseudun kehittämistoimenpiteiden mukaista tukea saavien tuensaajien ja paikallisten toimintaryhmien on toimitettava hallintoviranomaiselle ja/tai nimetyille arvioijille taikka muille elimille, joille näiden tehtävien suorittaminen on siirretty, kaikki tarvittavat tiedot ohjelman seurannan ja arvioinnin mahdollistamiseksi erityisesti tiettyjen erityistavoitteiden ja prioriteettien täyttämisen osalta
  ja varmistettava, että kunnioitetaan kansallisessa ja unionin lainsäädännössä vahvistettuja luottamuksellisuutta ja henkilötietojen suojaa koskevia oikeuksia
  .

Tarkistus 128

Ehdotus asetukseksi

81 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | sen on tarkasteltava
  toimia ja tuotoksia suhteessa ohjelman arviointisuunnitelmaan
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

(b)

sen on tarkasteltava
  toimia ja tuotoksia suhteessa ohjelman arviointisuunnitelmaan
  ;

| (b) | sen on tarkasteltava
  hallintoviranomaisen esittämää arviointisuunnitelmaa ja sen täytäntöönpanon etenemistä
  ; |
| --- | --- |

(b)

sen on tarkasteltava
  hallintoviranomaisen esittämää arviointisuunnitelmaa ja sen täytäntöönpanon etenemistä
  ;

Tarkistus 129

Ehdotus asetukseksi

82 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava maaseudun kehittämisohjelman edellisen kalenterivuoden täytäntöönpanoa koskeva vuotuinen täytäntöönpanokertomus komissiolle viimeistään
  31 päivänä toukokuuta 2016
  ja tämän jälkeen vuosittain viimeistään
  31 päivänä toukokuuta
  , vuoden
  2023
  loppuun asti. Vuonna 2016 toimitetun kertomuksen on katettava kalenterivuoden 2014 ja 2015. | 1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava maaseudun kehittämisohjelman edellisen kalenterivuoden täytäntöönpanoa koskeva vuotuinen täytäntöönpanokertomus komissiolle viimeistään
  30 päivänä kesäkuuta 2016
  ja tämän jälkeen vuosittain viimeistään
  30 päivänä kesäkuuta
  , vuoden
  2022
  loppuun asti.
  Jäsenvaltioiden on toimitettava lopullinen kertomus viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023.
  Vuonna 2016 toimitetun kertomuksen on katettava kalenterivuodet 2014 ja 2015. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava maaseudun kehittämisohjelman edellisen kalenterivuoden täytäntöönpanoa koskeva vuotuinen täytäntöönpanokertomus komissiolle viimeistään
  31 päivänä toukokuuta 2016
  ja tämän jälkeen vuosittain viimeistään
  31 päivänä toukokuuta
  , vuoden
  2023
  loppuun asti. Vuonna 2016 toimitetun kertomuksen on katettava kalenterivuoden 2014 ja 2015.

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava maaseudun kehittämisohjelman edellisen kalenterivuoden täytäntöönpanoa koskeva vuotuinen täytäntöönpanokertomus komissiolle viimeistään
  30 päivänä kesäkuuta 2016
  ja tämän jälkeen vuosittain viimeistään
  30 päivänä kesäkuuta
  , vuoden
  2022
  loppuun asti.
  Jäsenvaltioiden on toimitettava lopullinen kertomus viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023.
  Vuonna 2016 toimitetun kertomuksen on katettava kalenterivuodet 2014 ja 2015.

Tarkistus 130

Ehdotus asetukseksi

85 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on laadittava kustakin maaseudun kehittämisohjelmastaan vuonna 2023 jälkiarviointikertomus. Tämä kertomus on
  toimitettava komissiolle
  viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023. | Jäsenvaltioiden on laadittava kustakin maaseudun kehittämisohjelmastaan vuonna 2023 jälkiarviointikertomus. Tämä kertomus on
  saatava valmiiksi
  viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden on laadittava kustakin maaseudun kehittämisohjelmastaan vuonna 2023 jälkiarviointikertomus. Tämä kertomus on
  toimitettava komissiolle
  viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023.

Jäsenvaltioiden on laadittava kustakin maaseudun kehittämisohjelmastaan vuonna 2023 jälkiarviointikertomus. Tämä kertomus on
  saatava valmiiksi
  viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023.

Tarkistus 131

Ehdotus asetukseksi

88 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä säännöksistä, jotka koskevat kaikkien sellaisten tämän asetuksen mukaisten toimenpiteiden jättämistä valtiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle, jotka eivät kuulu Euroopan unionista toiminnasta tehdyn sopimuksen 42 artiklan soveltamisalaan ja joihin sovelletaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107, 108 ja 109 artiklaa. |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 90 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä säännöksistä, jotka koskevat kaikkien sellaisten tämän asetuksen mukaisten toimenpiteiden jättämistä valtiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle, jotka eivät kuulu Euroopan unionista toiminnasta tehdyn sopimuksen 42 artiklan soveltamisalaan ja joihin sovelletaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107, 108 ja 109 artiklaa.

Tarkistus 132

Ehdotus asetukseksi

89 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kansallinen lisärahoitus | Kansallinen lisärahoitus
  ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 42 artiklan soveltamisalaan kuulumattomat valtiontuet |

Komission teksti

Tarkistus

Kansallinen lisärahoitus

Kansallinen lisärahoitus
  ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 42 artiklan soveltamisalaan kuulumattomat valtiontuet

Tarkistus 133

Ehdotus asetukseksi

89 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on ilmoitettava unionin tukea saavien maaseudun kehittämistoimenpiteiden lisärahoitukseen tarkoitetut ja perussopimuksen 42 artiklan soveltamisalaan kuuluvat jäsenvaltioiden maksamat tuet, ja komissio hyväksyy ne tämän asetuksen säännösten mukaisesti osana 7 artiklassa tarkoitettua ohjelmatyötä. Näitä tukia arvioidessaan komissio soveltaa analogisesti perussopimuksen 107 artiklan soveltamiseksi vahvistettuja perusteita. Kyseinen jäsenvaltio ei saa ottaa ehdotettua lisärahoitusta käyttöön ennen sen hyväksymistä. | Jäsenvaltioiden on ilmoitettava unionin tukea saavien maaseudun kehittämistoimenpiteiden lisärahoitukseen tarkoitetut ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 42 artiklan soveltamisalaan kuuluvat jäsenvaltioiden maksamat tuet
  sekä jäsenvaltioiden Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 42 artiklan soveltamisalaan kuulumattomille toimenpiteille maksamat tuet
  , ja komissio hyväksyy ne tämän asetuksen säännösten mukaisesti osana 7 artiklassa tarkoitettua ohjelmatyötä. Näitä tukia arvioidessaan komissio soveltaa analogisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan soveltamiseksi vahvistettuja perusteita. Kyseinen jäsenvaltio ei saa ottaa ehdotettua lisärahoitusta käyttöön ennen sen hyväksymistä. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava unionin tukea saavien maaseudun kehittämistoimenpiteiden lisärahoitukseen tarkoitetut ja perussopimuksen 42 artiklan soveltamisalaan kuuluvat jäsenvaltioiden maksamat tuet, ja komissio hyväksyy ne tämän asetuksen säännösten mukaisesti osana 7 artiklassa tarkoitettua ohjelmatyötä. Näitä tukia arvioidessaan komissio soveltaa analogisesti perussopimuksen 107 artiklan soveltamiseksi vahvistettuja perusteita. Kyseinen jäsenvaltio ei saa ottaa ehdotettua lisärahoitusta käyttöön ennen sen hyväksymistä.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava unionin tukea saavien maaseudun kehittämistoimenpiteiden lisärahoitukseen tarkoitetut ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 42 artiklan soveltamisalaan kuuluvat jäsenvaltioiden maksamat tuet
  sekä jäsenvaltioiden Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 42 artiklan soveltamisalaan kuulumattomille toimenpiteille maksamat tuet
  , ja komissio hyväksyy ne tämän asetuksen säännösten mukaisesti osana 7 artiklassa tarkoitettua ohjelmatyötä. Näitä tukia arvioidessaan komissio soveltaa analogisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan soveltamiseksi vahvistettuja perusteita. Kyseinen jäsenvaltio ei saa ottaa ehdotettua lisärahoitusta käyttöön ennen sen hyväksymistä.

Tarkistus 134

Ehdotus asetukseksi

90 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään komissiolle valta antaa tässä asetuksessa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä
  määräämättömäksi ajaksi
  tämän asetuksen
  voimaantulopäivästä
  . | 2.   Siirretään komissiolle valta antaa tässä asetuksessa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä
  viideksi vuodeksi
  tämän asetuksen
  voimaantulosta
  .
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Siirretään komissiolle valta antaa tässä asetuksessa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä
  määräämättömäksi ajaksi
  tämän asetuksen
  voimaantulopäivästä
  .

2.   Siirretään komissiolle valta antaa tässä asetuksessa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä
  viideksi vuodeksi
  tämän asetuksen
  voimaantulosta
  .
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

Perustelu

Euroopan parlamentin tulisi vahvistaa aktiivisesti säädösvallan siirto komissiolle. Epävarmoissa tapauksissa sen ei pitäisi joutua taistelemaan omien lainsäädäntöoikeuksien takaisin saamisesta EU:n sisällä.

Tarkistus 135

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 18 artikla – 3 kohta

Komission teksti

| 18 artiklan 3 kohta | Investointi fyysiseen omaisuuteen | | Maatalousala |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 50 % | Tukikelpoisen investoinnin määrästä vähemmän kehittyneillä alueilla |
| | | 75 % | Tukikelpoisen investoinnin määrästä syrjäisimmillä alueilla |
| | | 65 % | Tukikelpoisen investoinnin määrästä pienillä Egeanmeren saarilla |
| | | 40 % | Tukikelpoisen investoinnin määrästä muilla alueilla |
| | | | Edellä mainittuja prosenttiosuuksia voidaan korottaa 20 prosenttia edellyttäen, että yhdistetty enimmäistuki ei ylitä 90 prosenttia, kun kyseessä ovat |
| | | | — | toiminnan aloittavat nuoret viljelijät |

18 artiklan 3 kohta

Investointi fyysiseen omaisuuteen

Maatalousala

50 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä vähemmän kehittyneillä alueilla

75 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä syrjäisimmillä alueilla

65 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä pienillä Egeanmeren saarilla

40 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä muilla alueilla

Edellä mainittuja prosenttiosuuksia voidaan korottaa 20 prosenttia edellyttäen, että yhdistetty enimmäistuki ei ylitä 90 prosenttia, kun kyseessä ovat

—

toiminnan aloittavat nuoret viljelijät

| — | yhteiset investoinnit ja yhdennetyt hankkeet |
| --- | --- |

—

yhteiset investoinnit ja yhdennetyt hankkeet

| — | 33 artiklassa tarkoitetut alueet, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita |
| --- | --- |

—

33 artiklassa tarkoitetut alueet, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita

| — | eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden yhteydessä tuetut toimet |
| --- | --- |

—

eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden yhteydessä tuetut toimet

Liitteeseen I kuuluvien tuotteiden jalostus ja kaupan pitäminen

50 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä vähemmän kehittyneillä alueilla

75 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä syrjäisimmillä alueilla

65 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä pienillä Egeanmeren saarilla

40 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä muilla alueilla

Edellä mainittuja prosenttiosuuksia voidaan korottaa 20 prosenttia edellyttäen, että yhdistetty enimmäistuki ei ylitä 90 prosenttia, kun kyseessä ovat eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden yhteydessä tuetut toimet

Tarkistus

| 18 artiklan 3 kohta | Investointi fyysiseen omaisuuteen | | Maatalousala |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 50 % | Tukikelpoisen investoinnin määrästä vähemmän kehittyneillä alueilla |
| | | 75 % | Tukikelpoisen investoinnin määrästä syrjäisimmillä alueilla |
| | | 75 % | Tukikelpoisen investoinnin määrästä pienillä Egeanmeren saarilla |
| | | 40 % | Tukikelpoisen investoinnin määrästä muilla alueilla |
| | | | Edellä mainittuja prosenttiosuuksia voidaan korottaa 20 prosenttia edellyttäen, että yhdistetty enimmäistuki ei ylitä 90 prosenttia, kun kyseessä ovat |
| | | | — | toiminnan aloittavat nuoret viljelijät |

18 artiklan 3 kohta

Investointi fyysiseen omaisuuteen

Maatalousala

50 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä vähemmän kehittyneillä alueilla

75 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä syrjäisimmillä alueilla

75 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä pienillä Egeanmeren saarilla

40 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä muilla alueilla

Edellä mainittuja prosenttiosuuksia voidaan korottaa 20 prosenttia edellyttäen, että yhdistetty enimmäistuki ei ylitä 90 prosenttia, kun kyseessä ovat

—

toiminnan aloittavat nuoret viljelijät

| — | yhteiset investoinnit ja yhdennetyt hankkeet |
| --- | --- |

—

yhteiset investoinnit ja yhdennetyt hankkeet

| — | 33 artiklassa tarkoitetut alueet, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita |
| --- | --- |

—

33 artiklassa tarkoitetut alueet, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita

| — | eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden yhteydessä tuetut toimet |
| --- | --- |

—

eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden yhteydessä tuetut toimet

| — | luomuviljelijät |
| --- | --- |

—

luomuviljelijät

| — | Natura 2000 -säännösten ja vesipolitiikan puitedirektiivin noudattamiseksi tarvittavat toimenpiteet |
| --- | --- |

—

Natura 2000 -säännösten ja vesipolitiikan puitedirektiivin noudattamiseksi tarvittavat toimenpiteet

| — | maatalouden ympäristötukijärjestelmät |
| --- | --- |

—

maatalouden ympäristötukijärjestelmät

Liitteeseen I kuuluvien tuotteiden jalostus ja kaupan pitäminen

50 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä vähemmän kehittyneillä alueilla

75 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä syrjäisimmillä alueilla

75 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä pienillä Egeanmeren saarilla

40 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä muilla alueilla

Edellä mainittuja prosenttiosuuksia voidaan korottaa 20 prosenttia edellyttäen, että yhdistetty enimmäistuki ei ylitä 90 prosenttia, kun kyseessä ovat eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden yhteydessä
  ja yhteisistä investoinneista tai yhdennetyistä hankkeista
  tuetut toimet

Tarkistus 136

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 24 artikla –3 kohta

Komission teksti

| 24 artiklan 3 kohta | Peltometsätalousjärjestelmien käyttöönotto | 80 % | Tukikelpoisen investoinnin määrästä peltometsätalousjärjestelmien käyttöönoton osalta 27 artiklan 5 kohta |
| --- | --- | --- | --- |

24 artiklan 3 kohta

Peltometsätalousjärjestelmien käyttöönotto

80 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä peltometsätalousjärjestelmien käyttöönoton osalta 27 artiklan 5 kohta

Tarkistus

| 24 artiklan 3 kohta | Peltometsätalousjärjestelmien käyttöönotto | 100 % | Tukikelpoisen investoinnin määrästä peltometsätalousjärjestelmien käyttöönoton osalta 27 artiklan 5 kohta |
| --- | --- | --- | --- |

24 artiklan 3 kohta

Peltometsätalousjärjestelmien käyttöönotto

100 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä peltometsätalousjärjestelmien käyttöönoton osalta 27 artiklan 5 kohta

Tarkistus 137

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 27 artikla – 5 kohta

Komission teksti

| 27 artiklan 5 kohta | Investoinnit uusiin metsätalouden tekniikoihin sekä metsätuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen | 50 % | Tukikelpoisen investoinnin määrästä vähemmän kehittyneillä alueilla |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 75 % | Tukikelpoisen investoinnin määrästä syrjäisimmillä alueilla |
| | | 65 % | Tukikelpoisen investoinnin määrästä pienillä Egeanmeren saarilla |
| | | 40 % | Tukikelpoisen investoinnin määrästä muilla alueilla |

27 artiklan 5 kohta

Investoinnit uusiin metsätalouden tekniikoihin sekä metsätuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen

50 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä vähemmän kehittyneillä alueilla

75 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä syrjäisimmillä alueilla

65 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä pienillä Egeanmeren saarilla

40 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä muilla alueilla

Tarkistus

| 27 artiklan 5 kohta | Investoinnit uusiin metsätalouden tekniikoihin sekä metsätuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen | 50 % | Tukikelpoisen investoinnin määrästä vähemmän kehittyneillä alueilla |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 75 % | Tukikelpoisen investoinnin määrästä syrjäisimmillä alueilla |
| | | 75 % | Tukikelpoisen investoinnin määrästä pienillä Egeanmeren saarilla |
| | | 40 % | Tukikelpoisen investoinnin määrästä muilla alueilla |

27 artiklan 5 kohta

Investoinnit uusiin metsätalouden tekniikoihin sekä metsätuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen

50 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä vähemmän kehittyneillä alueilla

75 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä syrjäisimmillä alueilla

75 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä pienillä Egeanmeren saarilla

40 %

Tukikelpoisen investoinnin määrästä muilla alueilla

Tarkistus 138

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 32 artikla – 3 kohta

Komission teksti

| 32 artiklan 3 kohta | Tuet alueille, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita | 25 | Vähintään hehtaaria kohti vuodessa |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 250(*) | Enintään hehtaaria kohti vuodessa |
| | | 300
  (*) | Enintään hehtaaria kohti vuodessa 46 artiklan 2 kohdassa määritellyillä vuoristoalueilla 34 artiklan 3 kohta |

32 artiklan 3 kohta

Tuet alueille, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita

25

Vähintään hehtaaria kohti vuodessa

250(*)

Enintään hehtaaria kohti vuodessa

300
  (*)

Enintään hehtaaria kohti vuodessa 46 artiklan 2 kohdassa määritellyillä vuoristoalueilla 34 artiklan 3 kohta

Tarkistus

| 32 artiklan 3 kohta | Tuet alueille, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita | 25 | Vähintään hehtaaria kohti vuodessa |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 250(*) | Enintään hehtaaria kohti vuodessa |
| | | 450
  (*) | Enintään hehtaaria kohti vuodessa 46 artiklan 2 kohdassa määritellyillä vuoristoalueilla 34 artiklan 3 kohta |

32 artiklan 3 kohta

Tuet alueille, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita

25

Vähintään hehtaaria kohti vuodessa

250(*)

Enintään hehtaaria kohti vuodessa

450
  (*)

Enintään hehtaaria kohti vuodessa 46 artiklan 2 kohdassa määritellyillä vuoristoalueilla 34 artiklan 3 kohta

Tarkistus 139

Ehdotus asetukseksi

Liite I a (uusi)

Tarkistus

LIITE I a

64 artiklassa tarkoitetut kansalliset määrärahat

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| Belgia | 73.838 | 73.838 | 73.838 | 73.838 | 73.838 | 73.838 | 73.838 |
| Bulgaria | 400.215 | 400.215 | 400.215 | 400.215 | 400.215 | 400.215 | 400.215 |
| Tšekin tasavalta | 432.820 | 432.820 | 432.820 | 432.820 | 432.820 | 432.820 | 432.820 |
| Tanska | 87.536 | 87.536 | 87.536 | 87.536 | 87.536 | 87.536 | 87.536 |
| Saksa | 1.355.922 | 1.355.922 | 1.355.922 | 1.355.922 | 1.355.922 | 1.355.922 | 1.355.922 |
| Viro | 109.623 | 109.623 | 109.623 | 109.623 | 109.623 | 109.623 | 109.623 |
| Irlanti | 377.842 | 377.842 | 377.842 | 377.842 | 377.842 | 377.842 | 377.842 |
| Kreikka | 595.667 | 595.667 | 595.667 | 595.667 | 595.667 | 595.667 | 595.667 |
| Espanja | 1.219.781 | 1.219.781 | 1.219.781 | 1.219.781 | 1.219.781 | 1.219.781 | 1.219.781 |
| Ranska | 1.148.806 | 1.148.806 | 1.148.806 | 1.148.806 | 1.148.806 | 1.148.806 | 1.148.806 |
| Italia | 1.361.055 | 1.361.055 | 1.361.055 | 1.361.055 | 1.361.055 | 1.361.055 | 1.361.055 |
| Kypros | 24.926 | 24.926 | 24.926 | 24.926 | 24.926 | 24.926 | 24.926 |
| Latvia | 159.703 | 159.703 | 159.703 | 159.703 | 159.703 | 159.703 | 159.703 |
| Liettua | 267.461 | 267.461 | 267.461 | 267.461 | 267.461 | 267.461 | 267.461 |
| Luxemburg | 14.383 | 14.383 | 14.383 | 14.383 | 14.383 | 14.383 | 14.383 |
| Unkari | 584.679 | 584.679 | 584.679 | 584.679 | 584.679 | 584.679 | 584.679 |
| Malta | 11.762 | 11.762 | 11.762 | 11.762 | 11.762 | 11.762 | 11.762 |
| Alankomaat | 89.850 | 89.850 | 89.850 | 89.850 | 89.850 | 89.850 | 89.850 |
| Itävalta | 609.744 | 609.744 | 609.744 | 609.744 | 609.744 | 609.744 | 609.744 |
| Puola | 2.029.504 | 2.029.504 | 2.029.504 | 2.029.504 | 2.029.504 | 2.029.504 | 2.029.504 |
| Portugali | 614.811 | 614.811 | 614.811 | 614.811 | 614.811 | 614.811 | 614.811 |
| Romania | 1.435.645 | 1.435.645 | 1.435.645 | 1.435.645 | 1.435.645 | 1.435.645 | 1.435.645 |
| Slovenia | 138.743 | 138.743 | 138.743 | 138.743 | 138.743 | 138.743 | 138.743 |
| Slovakia | 302.467 | 302.467 | 302.467 | 302.467 | 302.467 | 302.467 | 302.467 |
| Suomi | 326.416 | 326.416 | 326.416 | 326.416 | 326.416 | 326.416 | 326.416 |
| Ruotsi | 291.736 | 291.736 | 291.736 | 291.736 | 291.736 | 291.736 | 291.736 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 362.465 | 362.465 | 362.465 | 362.465 | 362.465 | 362.465 | 362.465 |

(miljoonaa euroa)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Belgia

73.838

73.838

73.838

73.838

73.838

73.838

73.838

Bulgaria

400.215

400.215

400.215

400.215

400.215

400.215

400.215

Tšekin tasavalta

432.820

432.820

432.820

432.820

432.820

432.820

432.820

Tanska

87.536

87.536

87.536

87.536

87.536

87.536

87.536

Saksa

1.355.922

1.355.922

1.355.922

1.355.922

1.355.922

1.355.922

1.355.922

Viro

109.623

109.623

109.623

109.623

109.623

109.623

109.623

Irlanti

377.842

377.842

377.842

377.842

377.842

377.842

377.842

Kreikka

595.667

595.667

595.667

595.667

595.667

595.667

595.667

Espanja

1.219.781

1.219.781

1.219.781

1.219.781

1.219.781

1.219.781

1.219.781

Ranska

1.148.806

1.148.806

1.148.806

1.148.806

1.148.806

1.148.806

1.148.806

Italia

1.361.055

1.361.055

1.361.055

1.361.055

1.361.055

1.361.055

1.361.055

Kypros

24.926

24.926

24.926

24.926

24.926

24.926

24.926

Latvia

159.703

159.703

159.703

159.703

159.703

159.703

159.703

Liettua

267.461

267.461

267.461

267.461

267.461

267.461

267.461

Luxemburg

14.383

14.383

14.383

14.383

14.383

14.383

14.383

Unkari

584.679

584.679

584.679

584.679

584.679

584.679

584.679

Malta

11.762

11.762

11.762

11.762

11.762

11.762

11.762

Alankomaat

89.850

89.850

89.850

89.850

89.850

89.850

89.850

Itävalta

609.744

609.744

609.744

609.744

609.744

609.744

609.744

Puola

2.029.504

2.029.504

2.029.504

2.029.504

2.029.504

2.029.504

2.029.504

Portugali

614.811

614.811

614.811

614.811

614.811

614.811

614.811

Romania

1.435.645

1.435.645

1.435.645

1.435.645

1.435.645

1.435.645

1.435.645

Slovenia

138.743

138.743

138.743

138.743

138.743

138.743

138.743

Slovakia

302.467

302.467

302.467

302.467

302.467

302.467

302.467

Suomi

326.416

326.416

326.416

326.416

326.416

326.416

326.416

Ruotsi

291.736

291.736

291.736

291.736

291.736

291.736

291.736

Yhdistynyt kuningaskunta

362.465

362.465

362.465

362.465

362.465

362.465

362.465

Tarkistus 140

Ehdotus asetukseksi

Liite II

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Liite poistetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

Liite poistetaan.

Tarkistus 141

Ehdotus asetukseksi

Liite III – temaattinen alaohjelma 1 – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Sukupolvenvaihdosta tukevat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet |

Komission teksti

Tarkistus

Sukupolvenvaihdosta tukevat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet

Perustelu

Nuorten viljelijöiden suurimpia ongelmia toiminnan aloittamisen yhteydessä ovat sukupolvenvaihdokseen liittyvät kustannukset ja hallinnolliset esteet. Nämä seikat vaikeuttavat sukupolvenvaihdosta ja ovat yksi syy siihen, että viljelijöiden keski-ikä EU:ssa on yli 50 vuotta. Sukupolvenvaihdosta tukevat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet olisi sisällytettävä viitteelliseen luetteloon temaattisten alaohjelmien kannalta erityisen tärkeistä toimenpiteistä ja tukitoimista, jotta tämä voidaan ottaa huomioon luotaessa kansallisia maaseudun kehittämisvälineitä.

Tarkistus 142

Ehdotus asetukseksi

Liite V – 3 osa

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 17 artikla Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmät | 17 artikla Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmät |
| 32 ja 33 artikla Tuet alueille, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita | 32 ja 33 artikla Tuet alueille, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita |
| | 34 artikla Eläinten hyvinvointi |

Komission teksti

Tarkistus

17 artikla Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmät

17 artikla Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmät

32 ja 33 artikla Tuet alueille, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita

32 ja 33 artikla Tuet alueille, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita

34 artikla Eläinten hyvinvointi

Perustelu

Viljelijät, jotka tuottavat elintarvikkeita eläinten hyvinvointia kunnioittaen, vastaavat markkinoiden kysyntään ja voivat saada tuotteistaan paremman hinnan, mikä parantaa heidän kilpailukykyään. Heitä on tuettava, jotta he siirtyisivät tällaisiin tuotantojärjestelmiin.

---

(1)  

  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

(2)  

  EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7.

(3)  

  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.

(4)  

  EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1.

(5)  

  EYVL L 53, 23.2.2002, s. 1.

---

| 29.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 36/631 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 36/631

---

P7_TA(2013)0087

Yhteisen maatalouspolitiikan rahoitus, hallinnointi ja seuranta (päätös toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta)

Euroopan parlamentin päätös 13. maaliskuuta 2013 toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta ja valtuutuksesta neuvotteluihin ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta (COM(2011)0628/2 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD) – 2013/2531(RSP))

(2016/C 036/42)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan ehdotuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan ehdotuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 70 artiklan 2 kohdan ja 70 a artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 70 artiklan 2 kohdan ja 70 a artiklan,

ottaa huomioon, että lainsäädäntöehdotuksessa esitetyt rahoituspuitteet ovat lainsäädäntövallan käyttäjän kannalta vain ohjeelliset eikä niitä voida vahvistaa, ennen kuin vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevasta asetusehdotuksesta on päästy sopimukseen;

päättää aloittaa toimielinten väliset neuvottelut seuraavan valtuutuksen perusteella:

VALTUUTUS

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 a) | Byrokratian vähentäminen on yksi YMP:n uudistuksen keskeisistä tavoitteista ja päävaatimuksista. Jotta varmistetaan, että jäsenvaltioiden ja tuensaajien hallinnollinen rasite pysyy tulevaisuudessa kohtuullisena, olisi otettava käyttöön realistiset poikkeamarajat ja vähimmäisraja-arvot ja löydettävä tasapaino luottamuksen ja valvonnan välillä. Tämän byrokratian vähentämisen yhteydessä olisi otettava asianmukaisella tavalla huomioon tarkastuksista syntyvät hallinnolliset ja muut kustannukset kaikilla tasoilla, ja tehokkaiden hallinto- ja seurantajärjestelmien käyttö olisi palkittava. Perimmäisenä tavoitteena olisi oltava hallinnollisten kustannusten vähentäminen ja sen varmistaminen, että viljelijöille ja hallinnolle aiheutuvat hallinnolliset kustannukset palautuvat kohtuulliselle tasolle. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 a)

Byrokratian vähentäminen on yksi YMP:n uudistuksen keskeisistä tavoitteista ja päävaatimuksista. Jotta varmistetaan, että jäsenvaltioiden ja tuensaajien hallinnollinen rasite pysyy tulevaisuudessa kohtuullisena, olisi otettava käyttöön realistiset poikkeamarajat ja vähimmäisraja-arvot ja löydettävä tasapaino luottamuksen ja valvonnan välillä. Tämän byrokratian vähentämisen yhteydessä olisi otettava asianmukaisella tavalla huomioon tarkastuksista syntyvät hallinnolliset ja muut kustannukset kaikilla tasoilla, ja tehokkaiden hallinto- ja seurantajärjestelmien käyttö olisi palkittava. Perimmäisenä tavoitteena olisi oltava hallinnollisten kustannusten vähentäminen ja sen varmistaminen, että viljelijöille ja hallinnolle aiheutuvat hallinnolliset kustannukset palautuvat kohtuulliselle tasolle.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Tiettyjen tämän asetuksen muiden kuin olennaisten osien täydentämistä ja muuttamista varten komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä seuraavista: maksajavirastojen ja koordinointielinten hyväksyntä, maatilojen neuvontajärjestelmän sisältö, unionin talousarviosta julkisen intervention yhteydessä rahoitettavat toimenpiteet ja toimien arvon määrittäminen julkisen intervention yhteydessä, jäsenvaltioille maksettavien korvausten vähennykset ja keskeytykset, rahastojen menojen ja tulojen välinen tasoitus, saamisten takaisinperintä, tuensaajiin tukikelpoisuusehtojen jäädessä täyttymättä sovellettavat seuraamukset, vakuuksia sekä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän toimintaa koskevat säännöt, toimien tarkastuksesta poissuljetut toimenpiteet, täydentävien ehtojen yhteydessä sovellettavat seuraamukset, pysyvän nurmen säilyttämistä koskevat säännöt, euroalueeseen kuulumattomissa jäsenvaltioissa käytettävää valuuttakurssia ja sen määräytymisperustetta koskevat säännöt sekä yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden yhteisen arviointikehyksen sisältö. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Tiettyjen tämän asetuksen muiden kuin olennaisten osien täydentämistä ja muuttamista varten komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä seuraavista: maksajavirastojen ja koordinointielinten hyväksyntä, maatilojen neuvontajärjestelmän sisältö, unionin talousarviosta julkisen intervention yhteydessä rahoitettavat toimenpiteet ja toimien arvon määrittäminen julkisen intervention yhteydessä, jäsenvaltioille maksettavien korvausten vähennykset ja keskeytykset, rahastojen menojen ja tulojen välinen tasoitus, saamisten takaisinperintä, tuensaajiin tukikelpoisuusehtojen jäädessä täyttymättä sovellettavat seuraamukset, vakuuksia sekä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän toimintaa koskevat säännöt, toimien tarkastuksesta poissuljetut toimenpiteet, täydentävien ehtojen yhteydessä sovellettavat seuraamukset, pysyvän nurmen säilyttämistä koskevat säännöt, euroalueeseen kuulumattomissa jäsenvaltioissa käytettävää valuuttakurssia ja sen määräytymisperustetta koskevat säännöt sekä yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden yhteisen arviointikehyksen sisältö. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

| (3) | Tiettyjen tämän asetuksen muiden kuin olennaisten osien täydentämistä ja muuttamista varten komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä seuraavista: maksajavirastojen ja koordinointielinten hyväksyntä, maatilojen neuvontajärjestelmän sisältö, unionin talousarviosta julkisen intervention yhteydessä rahoitettavat toimenpiteet ja toimien arvon määrittäminen julkisen intervention yhteydessä, jäsenvaltioille maksettavien korvausten vähennykset ja keskeytykset, rahastojen menojen ja tulojen välinen tasoitus, saamisten takaisinperintä, tuensaajiin tukikelpoisuusehtojen jäädessä täyttymättä sovellettavat
  hallinnolliset
  seuraamukset, vakuuksia sekä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän toimintaa koskevat säännöt, toimien tarkastuksesta poissuljetut toimenpiteet, täydentävien ehtojen yhteydessä sovellettavat seuraamukset, pysyvän nurmen
  ja laitumen
  säilyttämistä koskevat säännöt, euroalueeseen kuulumattomissa jäsenvaltioissa käytettävää valuuttakurssia ja sen määräytymisperustetta koskevat säännöt sekä yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden yhteisen arviointikehyksen sisältö. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
  Tilintarkastustuomioistuin voi antaa lausunnon näistä delegoiduista säädöksistä joko Euroopan parlamentin tai neuvoston pyynnöstä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Tiettyjen tämän asetuksen muiden kuin olennaisten osien täydentämistä ja muuttamista varten komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä seuraavista: maksajavirastojen ja koordinointielinten hyväksyntä, maatilojen neuvontajärjestelmän sisältö, unionin talousarviosta julkisen intervention yhteydessä rahoitettavat toimenpiteet ja toimien arvon määrittäminen julkisen intervention yhteydessä, jäsenvaltioille maksettavien korvausten vähennykset ja keskeytykset, rahastojen menojen ja tulojen välinen tasoitus, saamisten takaisinperintä, tuensaajiin tukikelpoisuusehtojen jäädessä täyttymättä sovellettavat
  hallinnolliset
  seuraamukset, vakuuksia sekä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän toimintaa koskevat säännöt, toimien tarkastuksesta poissuljetut toimenpiteet, täydentävien ehtojen yhteydessä sovellettavat seuraamukset, pysyvän nurmen
  ja laitumen
  säilyttämistä koskevat säännöt, euroalueeseen kuulumattomissa jäsenvaltioissa käytettävää valuuttakurssia ja sen määräytymisperustetta koskevat säännöt sekä yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden yhteisen arviointikehyksen sisältö. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
  Tilintarkastustuomioistuin voi antaa lausunnon näistä delegoiduista säädöksistä joko Euroopan parlamentin tai neuvoston pyynnöstä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.

(Nämä kaksi muutosta eli ”seuraamuksen” korvaaminen ”hallinnollisella seuraamuksella” ja ”pysyvän nurmen” korvaaminen ”pysyvällä nurmella ja laitumella” tehdään kaikkialle tekstiin. Jos tarkistus hyväksytään, koko tekstiin on tehtävä teknisiä muutoksia.)

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | Tässä asetuksessa olisi säädettävä tarvittaessa poikkeuksista, joita sovelletaan ylivoimaisten esteiden ja poikkeuksellisten olosuhteiden tapauksessa. Maatalouteen liittyvissä asetuksissa ylivoimaisen esteen käsite olisi tulkittava unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 a)

Tässä asetuksessa olisi säädettävä tarvittaessa poikkeuksista, joita sovelletaan ylivoimaisten esteiden ja poikkeuksellisten olosuhteiden tapauksessa. Maatalouteen liittyvissä asetuksissa ylivoimaisen esteen käsite olisi tulkittava unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 a) | Todentamisviranomaisiin ja maksajavirastoihin kohdistuvien vaatimusten kasvaminen ei saisi johtaa siihen, että byrokratia lisääntyy entisestään jäsenvaltiossa. Kyseiset vaatimukset eivät etenkään saisi olla kansainvälisiä tarkastussuosituksia tiukemmat. Todentamisprosessin laajuuden ja sisällön yhteydessä olisi säilytettävä tasapainoinen kustannushyötysuhde ja mahdollisilla raportointia koskevilla lisävaatimuksilla olisi saatava selkeää lisäarvoa. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 a)

Todentamisviranomaisiin ja maksajavirastoihin kohdistuvien vaatimusten kasvaminen ei saisi johtaa siihen, että byrokratia lisääntyy entisestään jäsenvaltiossa. Kyseiset vaatimukset eivät etenkään saisi olla kansainvälisiä tarkastussuosituksia tiukemmat. Todentamisprosessin laajuuden ja sisällön yhteydessä olisi säilytettävä tasapainoinen kustannushyötysuhde ja mahdollisilla raportointia koskevilla lisävaatimuksilla olisi saatava selkeää lisäarvoa.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Jotta tuensaajat voisivat tulla nykyistä tietoisemmiksi yhtäältä maatalouskäytäntöjen ja tilanhoidon ja toisaalta ympäristöä, ilmastonmuutosta, maan hyvää maatalouskuntoa, elintarvikkeiden turvallisuutta, kansanterveyttä, eläinten terveyttä ja hyvinvointia ja kasvien terveyttä koskevien vaatimusten välisestä yhteydestä, on välttämätöntä, että jäsenvaltiot perustavat kattavan maatilojen neuvontajärjestelmän antamaan neuvontaa tuensaajille. Neuvontajärjestelmä ei saisi millään tavoin vaikuttaa tuensaajien velvollisuuteen ja vastuuseen noudattaa edellä mainittuja vaatimuksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava neuvonnan ja tarkastusten pysyminen selvästi erillään toisistaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Jotta tuensaajat voisivat tulla nykyistä tietoisemmiksi yhtäältä maatalouskäytäntöjen ja tilanhoidon ja toisaalta ympäristöä, ilmastonmuutosta, maan hyvää maatalouskuntoa, elintarvikkeiden turvallisuutta, kansanterveyttä, eläinten terveyttä ja hyvinvointia ja kasvien terveyttä koskevien vaatimusten välisestä yhteydestä, on välttämätöntä, että jäsenvaltiot perustavat kattavan maatilojen neuvontajärjestelmän antamaan neuvontaa tuensaajille. Neuvontajärjestelmä ei saisi millään tavoin vaikuttaa tuensaajien velvollisuuteen ja vastuuseen noudattaa edellä mainittuja vaatimuksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava neuvonnan ja tarkastusten pysyminen selvästi erillään toisistaan.

| (10) | Jotta tuensaajat voisivat tulla nykyistä tietoisemmiksi yhtäältä maatalouskäytäntöjen, tilanhoidon
  ja tilojen riskinhallinnan
  ja toisaalta ympäristöä, ilmastonmuutosta, maan hyvää maatalouskuntoa, elintarvikkeiden turvallisuutta, kansanterveyttä, eläinten terveyttä ja hyvinvointia ja kasvien terveyttä koskevien vaatimusten välisestä yhteydestä, on välttämätöntä, että jäsenvaltiot perustavat kattavan maatilojen neuvontajärjestelmän antamaan neuvontaa tuensaajille. Neuvontajärjestelmä ei saisi millään tavoin vaikuttaa tuensaajien velvollisuuteen ja vastuuseen noudattaa edellä mainittuja vaatimuksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava neuvonnan ja tarkastusten pysyminen selvästi erillään toisistaan. |
| --- | --- |

(10)

Jotta tuensaajat voisivat tulla nykyistä tietoisemmiksi yhtäältä maatalouskäytäntöjen, tilanhoidon
  ja tilojen riskinhallinnan
  ja toisaalta ympäristöä, ilmastonmuutosta, maan hyvää maatalouskuntoa, elintarvikkeiden turvallisuutta, kansanterveyttä, eläinten terveyttä ja hyvinvointia ja kasvien terveyttä koskevien vaatimusten välisestä yhteydestä, on välttämätöntä, että jäsenvaltiot perustavat kattavan maatilojen neuvontajärjestelmän antamaan neuvontaa tuensaajille. Neuvontajärjestelmä ei saisi millään tavoin vaikuttaa tuensaajien velvollisuuteen ja vastuuseen noudattaa edellä mainittuja vaatimuksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava neuvonnan ja tarkastusten pysyminen selvästi erillään toisistaan.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Maatilojen neuvontajärjestelmän olisi katettava vähintään täydentävien ehtojen soveltamisalaan kuuluvat hoito- ja toimenpidevaatimukset. Järjestelmän olisi myös katettava vaatimukset, joita on noudatettava suorien tukien yhteydessä ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisien maatalouskäytäntöjen osalta sekä maatalousmaan säilyttämisessä yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) DP/xxx mukaisesti. Järjestelmän olisi vielä katettava tiettyjä seikkoja, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen, luonnon monimuotoisuuteen, vesien suojeluun, eläin- ja kasvitaudeista ilmoittamiseen ja innovointiin sekä
  pienten
  tilojen taloudellisen toiminnan kestävään kehitykseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Maatilojen neuvontajärjestelmän olisi katettava vähintään täydentävien ehtojen soveltamisalaan kuuluvat hoito- ja toimenpidevaatimukset. Järjestelmän olisi myös katettava vaatimukset, joita on noudatettava suorien tukien yhteydessä ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisien maatalouskäytäntöjen osalta sekä maatalousmaan säilyttämisessä yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) DP/xxx mukaisesti. Järjestelmän olisi vielä katettava tiettyjä seikkoja, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen, luonnon monimuotoisuuteen, vesien suojeluun, eläin- ja kasvitaudeista ilmoittamiseen ja innovointiin sekä
  pienten
  tilojen taloudellisen toiminnan kestävään kehitykseen.

| (11) | Maatilojen neuvontajärjestelmän olisi katettava vähintään täydentävien ehtojen soveltamisalaan kuuluvat
  tilatasolla sovellettavat
  hoito- ja toimenpidevaatimukset. Järjestelmän olisi myös katettava vaatimukset, joita on noudatettava suorien tukien yhteydessä ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisien maatalouskäytäntöjen osalta sekä maatalousmaan säilyttämisessä yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä ... päivänä ...kuuta ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] mukaisesti.
  Lisäksi
  järjestelmän olisi vielä katettava tiettyjä seikkoja, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen, luonnon monimuotoisuuteen, vesien suojeluun, eläin- ja kasvitaudeista ilmoittamiseen ja innovointiin sekä tilojen taloudellisen toiminnan
  ympäristötehokkuuteen ja
  kestävään kehitykseen
  , mukaan lukien maatilojen nykyaikaistamiseen, kilpailukyvyn parantamiseen, alakohtaiseen yhdentämiseen, innovaatioon ja markkinasuuntautuneisuuteen, sekä kirjanpitoon, yrittäjyyteen ja taloudellisten resurssien kestävään hallintaan liittyvien periaatteiden edistämiseen ja täytäntöönpanoon. Jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus sisällyttää järjestelmäänsä maatilatoiminnan muutosten edistämisen ja niiden taloudellisen toiminnan monipuolistamisen ja ennaltaehkäisevien toimenpiteiden käyttöönoton luonnononnettomuuksien, katastrofien sekä eläin- ja kasvitautien torjumiseksi samoin kuin integroitua torjuntaa ja muiden kuin kemiallisten vaihtoehtojen käyttöä koskevan neuvonnan. |
| --- | --- |

(11)

Maatilojen neuvontajärjestelmän olisi katettava vähintään täydentävien ehtojen soveltamisalaan kuuluvat
  tilatasolla sovellettavat
  hoito- ja toimenpidevaatimukset. Järjestelmän olisi myös katettava vaatimukset, joita on noudatettava suorien tukien yhteydessä ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisien maatalouskäytäntöjen osalta sekä maatalousmaan säilyttämisessä yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä ... päivänä ...kuuta ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] mukaisesti.
  Lisäksi
  järjestelmän olisi vielä katettava tiettyjä seikkoja, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen, luonnon monimuotoisuuteen, vesien suojeluun, eläin- ja kasvitaudeista ilmoittamiseen ja innovointiin sekä tilojen taloudellisen toiminnan
  ympäristötehokkuuteen ja
  kestävään kehitykseen
  , mukaan lukien maatilojen nykyaikaistamiseen, kilpailukyvyn parantamiseen, alakohtaiseen yhdentämiseen, innovaatioon ja markkinasuuntautuneisuuteen, sekä kirjanpitoon, yrittäjyyteen ja taloudellisten resurssien kestävään hallintaan liittyvien periaatteiden edistämiseen ja täytäntöönpanoon. Jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus sisällyttää järjestelmäänsä maatilatoiminnan muutosten edistämisen ja niiden taloudellisen toiminnan monipuolistamisen ja ennaltaehkäisevien toimenpiteiden käyttöönoton luonnononnettomuuksien, katastrofien sekä eläin- ja kasvitautien torjumiseksi samoin kuin integroitua torjuntaa ja muiden kuin kemiallisten vaihtoehtojen käyttöä koskevan neuvonnan.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Osallistumisen maatilojen neuvontajärjestelmään olisi oltava tuensaajille vapaaehtoista. Kaikkien tuensaajien, myös niiden, jotka eivät saa yhteisen maatalouspolitiikan mukaista tukea, olisi saatava osallistua järjestelmään.
  Jäsenvaltiot voisivat
  kuitenkin määritellä
  ensisijaisuusperusteita
  . Järjestelmän luonteen vuoksi on paikallaan, että neuvonnan yhteydessä saadut tiedot käsitellään luottamuksellisina, paitsi jos unionin oikeutta tai kansallisia lakeja on rikottu vakavasti. Järjestelmän tehokkuuden turvaamiseksi neuvojilla olisi oltava asianmukainen pätevyys ja heidän olisi saatava säännöllisesti koulutusta. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Osallistumisen maatilojen neuvontajärjestelmään olisi oltava tuensaajille vapaaehtoista. Kaikkien tuensaajien, myös niiden, jotka eivät saa yhteisen maatalouspolitiikan mukaista tukea, olisi saatava osallistua järjestelmään.
  Jäsenvaltiot voisivat
  kuitenkin määritellä
  ensisijaisuusperusteita
  . Järjestelmän luonteen vuoksi on paikallaan, että neuvonnan yhteydessä saadut tiedot käsitellään luottamuksellisina, paitsi jos unionin oikeutta tai kansallisia lakeja on rikottu vakavasti. Järjestelmän tehokkuuden turvaamiseksi neuvojilla olisi oltava asianmukainen pätevyys ja heidän olisi saatava säännöllisesti koulutusta.

| (12) | Osallistumisen maatilojen neuvontajärjestelmään olisi oltava tuensaajille vapaaehtoista. Kaikkien tuensaajien, myös niiden, jotka eivät saa yhteisen maatalouspolitiikan mukaista tukea, olisi saatava osallistua järjestelmään.
  Jäsenvaltioiden olisi
  kuitenkin
  voitava
  määritellä
  ympäristöön liittyvien, taloudellisten ja sosiaalisten kriteerien perusteella tuensaajaryhmät, joilla on ensisijainen oikeus käyttää maatilojen neuvontajärjestelmää
  . Järjestelmän luonteen vuoksi on paikallaan, että neuvonnan yhteydessä saadut tiedot käsitellään luottamuksellisina, paitsi jos unionin oikeutta tai kansallisia lakeja on rikottu vakavasti. Järjestelmän tehokkuuden turvaamiseksi neuvojilla olisi oltava asianmukainen pätevyys ja heidän olisi saatava säännöllisesti koulutusta. |
| --- | --- |

(12)

Osallistumisen maatilojen neuvontajärjestelmään olisi oltava tuensaajille vapaaehtoista. Kaikkien tuensaajien, myös niiden, jotka eivät saa yhteisen maatalouspolitiikan mukaista tukea, olisi saatava osallistua järjestelmään.
  Jäsenvaltioiden olisi
  kuitenkin
  voitava
  määritellä
  ympäristöön liittyvien, taloudellisten ja sosiaalisten kriteerien perusteella tuensaajaryhmät, joilla on ensisijainen oikeus käyttää maatilojen neuvontajärjestelmää
  . Järjestelmän luonteen vuoksi on paikallaan, että neuvonnan yhteydessä saadut tiedot käsitellään luottamuksellisina, paitsi jos unionin oikeutta tai kansallisia lakeja on rikottu vakavasti. Järjestelmän tehokkuuden turvaamiseksi neuvojilla olisi oltava asianmukainen pätevyys ja heidän olisi saatava säännöllisesti koulutusta.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Komission on annettava jäsenvaltioiden käyttöön hyväksyttyjen maksajavirastojen maataloustukirahaston osalta toteuttamien menojen kattamiseksi tarvittavat määrärahat maksajavirastojen menokirjanpidon perusteella suoritettavina korvauksina. Siihen asti kun korvauksia aletaan maksaa kuukausimaksuina, jäsenvaltioiden olisi annettava käyttöön tarvittavat varat hyväksyttyjen maksajavirastojensa tarpeiden mukaan.
  Jäsenvaltioiden ja tuensaajien
  olisi vastattava itse henkilöstö- ja hallintokustannuksista, joita yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanosta
  niille
  aiheutuu. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Komission on annettava jäsenvaltioiden käyttöön hyväksyttyjen maksajavirastojen maataloustukirahaston osalta toteuttamien menojen kattamiseksi tarvittavat määrärahat maksajavirastojen menokirjanpidon perusteella suoritettavina korvauksina. Siihen asti kun korvauksia aletaan maksaa kuukausimaksuina, jäsenvaltioiden olisi annettava käyttöön tarvittavat varat hyväksyttyjen maksajavirastojensa tarpeiden mukaan.
  Jäsenvaltioiden ja tuensaajien
  olisi vastattava itse henkilöstö- ja hallintokustannuksista, joita yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanosta
  niille
  aiheutuu.

| (13) | Komission on annettava jäsenvaltioiden käyttöön hyväksyttyjen maksajavirastojen maataloustukirahaston osalta toteuttamien menojen kattamiseksi tarvittavat määrärahat maksajavirastojen menokirjanpidon perusteella suoritettavina korvauksina. Siihen asti kun korvauksia aletaan maksaa kuukausimaksuina, jäsenvaltioiden olisi annettava käyttöön tarvittavat varat hyväksyttyjen maksajavirastojensa tarpeiden mukaan.
  Maksajavirastojen toiminnan tehostamiseksi niiden
  olisi vastattava itse henkilöstö- ja hallintokustannuksista, joita yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanosta aiheutuu
  jäsenvaltioille ja tuensaajille
  . |
| --- | --- |

(13)

Komission on annettava jäsenvaltioiden käyttöön hyväksyttyjen maksajavirastojen maataloustukirahaston osalta toteuttamien menojen kattamiseksi tarvittavat määrärahat maksajavirastojen menokirjanpidon perusteella suoritettavina korvauksina. Siihen asti kun korvauksia aletaan maksaa kuukausimaksuina, jäsenvaltioiden olisi annettava käyttöön tarvittavat varat hyväksyttyjen maksajavirastojensa tarpeiden mukaan.
  Maksajavirastojen toiminnan tehostamiseksi niiden
  olisi vastattava itse henkilöstö- ja hallintokustannuksista, joita yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanosta aiheutuu
  jäsenvaltioille ja tuensaajille
  .

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Maatalousmeteorologista järjestelmää käyttämällä, satelliittikuvia hankkimalla ja kuvia parantamalla komission pitäisi pystyä hallinnoimaan maatalousmarkkinoita
  ja
  helpottamaan maatalousmenojen seurantaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Maatalousmeteorologista järjestelmää käyttämällä, satelliittikuvia hankkimalla ja kuvia parantamalla komission pitäisi pystyä hallinnoimaan maatalousmarkkinoita
  ja
  helpottamaan maatalousmenojen seurantaa.

| (14) | Maatalousmeteorologista järjestelmää käyttämällä, satelliittikuvia hankkimalla ja kuvia parantamalla komission pitäisi pystyä hallinnoimaan maatalousmarkkinoita, helpottamaan maatalousmenojen
  ja luonnonvarojen, joista maatalous on riippuvainen, myös peltometsätalousjärjestelmien, käytön
  seurantaa
  sekä tekemään arvioita ja tarjoamaan nopeasti apua luonnonkatastrofien sattuessa. |
| --- | --- |

(14)

Maatalousmeteorologista järjestelmää käyttämällä, satelliittikuvia hankkimalla ja kuvia parantamalla komission pitäisi pystyä hallinnoimaan maatalousmarkkinoita, helpottamaan maatalousmenojen
  ja luonnonvarojen, joista maatalous on riippuvainen, myös peltometsätalousjärjestelmien, käytön
  seurantaa
  sekä tekemään arvioita ja tarjoamaan nopeasti apua luonnonkatastrofien sattuessa.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (23) | Maaseudun kehittämisohjelmiin myönnetään unionin talousarviosta rahoitusta vuotuisina erinä sitoumusten perusteella. Unionin varojen olisi oltava jäsenvaltioiden käytettävissä heti, kun ne aloittavat ohjelmien toteutuksen. Sen vuoksi
  tarvitaan
  sopivalla tavalla rajattu ennakkorahoitusjärjestelmä, jolla taataan säännöllinen ja oikeaan aikaan tapahtuva varojen maksu ohjelmasta tuensaajille. |

Komission teksti

Tarkistus

(23)

Maaseudun kehittämisohjelmiin myönnetään unionin talousarviosta rahoitusta vuotuisina erinä sitoumusten perusteella. Unionin varojen olisi oltava jäsenvaltioiden käytettävissä heti, kun ne aloittavat ohjelmien toteutuksen. Sen vuoksi
  tarvitaan
  sopivalla tavalla rajattu ennakkorahoitusjärjestelmä, jolla taataan säännöllinen ja oikeaan aikaan tapahtuva varojen maksu ohjelmasta tuensaajille.

| (23) | Maaseudun kehittämisohjelmiin myönnetään unionin talousarviosta rahoitusta vuotuisina erinä sitoumusten perusteella. Unionin varojen olisi oltava jäsenvaltioiden käytettävissä heti, kun ne aloittavat ohjelmien toteutuksen. Sen vuoksi
  olisi asetettava etusijalle
  sopivalla tavalla rajattu ennakkorahoitusjärjestelmä, jolla taataan säännöllinen ja oikeaan aikaan tapahtuva varojen maksu ohjelmasta tuensaajille. |
| --- | --- |

(23)

Maaseudun kehittämisohjelmiin myönnetään unionin talousarviosta rahoitusta vuotuisina erinä sitoumusten perusteella. Unionin varojen olisi oltava jäsenvaltioiden käytettävissä heti, kun ne aloittavat ohjelmien toteutuksen. Sen vuoksi
  olisi asetettava etusijalle
  sopivalla tavalla rajattu ennakkorahoitusjärjestelmä, jolla taataan säännöllinen ja oikeaan aikaan tapahtuva varojen maksu ohjelmasta tuensaajille.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (27) | Alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä edellytetään jäsenvaltioiden lähettävän tiedot suoritettujen tarkastusten lukumääristä ja tuloksista asetettuihin määräaikoihin mennessä. Näitä valvontatilastoja käytetään määritettäessä virheen suuruus jäsenvaltioiden tasolla ja yleisemmin maataloustukirahaston ja maaseuturahaston hallinnoinnin tarkastamiseen. Ne ovat tärkeää lähdeaineistoa, jonka perusteella komissio voi vakuuttua varainhoidon moitteettomuudesta, ja olennaisen tärkeitä vuotuista vahvistuslausumaa laadittaessa. Koska nämä tilastotiedot ovat ehdottoman tärkeitä ja jotta voitaisiin varmistaa, että jäsenvaltiot hoitavat velvollisuutensa ja lähettävät ne ajoissa, on tarpeen säätää vaadittujen tietojen myöhästyneeseen toimittamiseen sovellettavasta rangaistuksesta, joka on oikeassa suhteessa tietojen puuttumiseen. Sen vuoksi olisi annettava säännökset, joiden nojalla komissio voi keskeyttää ne kuukausi- tai välimaksut, joiden osalta ei ole lähetetty ajoissa asianmukaisia tilastotietoja. |

Komission teksti

Tarkistus

(27)

Alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä edellytetään jäsenvaltioiden lähettävän tiedot suoritettujen tarkastusten lukumääristä ja tuloksista asetettuihin määräaikoihin mennessä. Näitä valvontatilastoja käytetään määritettäessä virheen suuruus jäsenvaltioiden tasolla ja yleisemmin maataloustukirahaston ja maaseuturahaston hallinnoinnin tarkastamiseen. Ne ovat tärkeää lähdeaineistoa, jonka perusteella komissio voi vakuuttua varainhoidon moitteettomuudesta, ja olennaisen tärkeitä vuotuista vahvistuslausumaa laadittaessa. Koska nämä tilastotiedot ovat ehdottoman tärkeitä ja jotta voitaisiin varmistaa, että jäsenvaltiot hoitavat velvollisuutensa ja lähettävät ne ajoissa, on tarpeen säätää vaadittujen tietojen myöhästyneeseen toimittamiseen sovellettavasta rangaistuksesta, joka on oikeassa suhteessa tietojen puuttumiseen. Sen vuoksi olisi annettava säännökset, joiden nojalla komissio voi keskeyttää ne kuukausi- tai välimaksut, joiden osalta ei ole lähetetty ajoissa asianmukaisia tilastotietoja.

| (27) | Alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä edellytetään jäsenvaltioiden lähettävän tiedot suoritettujen tarkastusten lukumääristä ja tuloksista asetettuihin määräaikoihin mennessä. Näitä valvontatilastoja käytetään määritettäessä virheen suuruus jäsenvaltioiden tasolla ja yleisemmin maataloustukirahaston ja maaseuturahaston hallinnoinnin tarkastamiseen. Ne ovat tärkeää lähdeaineistoa, jonka perusteella komissio voi vakuuttua varainhoidon moitteettomuudesta, ja olennaisen tärkeitä vuotuista vahvistuslausumaa laadittaessa. Koska nämä tilastotiedot ovat ehdottoman tärkeitä ja jotta voitaisiin varmistaa, että jäsenvaltiot hoitavat velvollisuutensa ja lähettävät ne ajoissa, on tarpeen säätää vaadittujen tietojen myöhästyneeseen toimittamiseen sovellettavasta
  oikeasuhteisesta
  rangaistuksesta, joka on oikeassa suhteessa tietojen puuttumiseen. Sen vuoksi olisi annettava säännökset, joiden nojalla komissio voi keskeyttää ne kuukausi- tai välimaksut, joiden osalta ei ole lähetetty ajoissa asianmukaisia tilastotietoja.
  Tällaista keskeytystä olisi kuitenkin sovellettava vain, mikäli viivästys vaarantaa talousarvion vuosittaisen vastuuvapausmenettelyn, mikä on suhteellisuusperiaatteen mukaista. |
| --- | --- |

(27)

Alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä edellytetään jäsenvaltioiden lähettävän tiedot suoritettujen tarkastusten lukumääristä ja tuloksista asetettuihin määräaikoihin mennessä. Näitä valvontatilastoja käytetään määritettäessä virheen suuruus jäsenvaltioiden tasolla ja yleisemmin maataloustukirahaston ja maaseuturahaston hallinnoinnin tarkastamiseen. Ne ovat tärkeää lähdeaineistoa, jonka perusteella komissio voi vakuuttua varainhoidon moitteettomuudesta, ja olennaisen tärkeitä vuotuista vahvistuslausumaa laadittaessa. Koska nämä tilastotiedot ovat ehdottoman tärkeitä ja jotta voitaisiin varmistaa, että jäsenvaltiot hoitavat velvollisuutensa ja lähettävät ne ajoissa, on tarpeen säätää vaadittujen tietojen myöhästyneeseen toimittamiseen sovellettavasta
  oikeasuhteisesta
  rangaistuksesta, joka on oikeassa suhteessa tietojen puuttumiseen. Sen vuoksi olisi annettava säännökset, joiden nojalla komissio voi keskeyttää ne kuukausi- tai välimaksut, joiden osalta ei ole lähetetty ajoissa asianmukaisia tilastotietoja.
  Tällaista keskeytystä olisi kuitenkin sovellettava vain, mikäli viivästys vaarantaa talousarvion vuosittaisen vastuuvapausmenettelyn, mikä on suhteellisuusperiaatteen mukaista.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 30 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (30) | Yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa toteutettavien toimenpiteiden ja toimien rahoitus tapahtuu osittain komission ja jäsenvaltioiden yhteisen hallinnoinnin kautta. Varmistaakseen unionin varojen moitteettoman hoidon komissio olisi tehtävä
  tarkastuksia
  selvittääkseen, kuinka maksatuksista vastaavat jäsenvaltioiden viranomaiset hallinnoivat rahastoja. On syytä määritellä komission tekemien tarkastusten luonne, vahvistaa
  komission
  vastuuseen talousarvion toteuttamisessa liittyvät edellytykset sekä selkeyttää jäsenvaltioiden yhteistyövelvoitteet. |

Komission teksti

Tarkistus

(30)

Yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa toteutettavien toimenpiteiden ja toimien rahoitus tapahtuu osittain komission ja jäsenvaltioiden yhteisen hallinnoinnin kautta. Varmistaakseen unionin varojen moitteettoman hoidon komissio olisi tehtävä
  tarkastuksia
  selvittääkseen, kuinka maksatuksista vastaavat jäsenvaltioiden viranomaiset hallinnoivat rahastoja. On syytä määritellä komission tekemien tarkastusten luonne, vahvistaa
  komission
  vastuuseen talousarvion toteuttamisessa liittyvät edellytykset sekä selkeyttää jäsenvaltioiden yhteistyövelvoitteet.

| (30) | Yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa toteutettavien toimenpiteiden ja toimien rahoitus tapahtuu osittain komission ja jäsenvaltioiden yhteisen hallinnoinnin kautta. Varmistaakseen unionin varojen moitteettoman hoidon komission olisi tehtävä
  tarvittavat tarkastukset
  selvittääkseen, kuinka maksatuksista vastaavat jäsenvaltioiden viranomaiset hallinnoivat rahastoja. On syytä määritellä
  yleiset säännöt ja periaatteet, joita
  komission
  on noudatettava tarkastuksia tehdessään, sekä komission
  tekemien tarkastusten luonne, vahvistaa
  sen
  vastuuseen talousarvion toteuttamisessa liittyvät edellytykset sekä selkeyttää jäsenvaltioiden yhteistyövelvoitteet. |
| --- | --- |

(30)

Yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa toteutettavien toimenpiteiden ja toimien rahoitus tapahtuu osittain komission ja jäsenvaltioiden yhteisen hallinnoinnin kautta. Varmistaakseen unionin varojen moitteettoman hoidon komission olisi tehtävä
  tarvittavat tarkastukset
  selvittääkseen, kuinka maksatuksista vastaavat jäsenvaltioiden viranomaiset hallinnoivat rahastoja. On syytä määritellä
  yleiset säännöt ja periaatteet, joita
  komission
  on noudatettava tarkastuksia tehdessään, sekä komission
  tekemien tarkastusten luonne, vahvistaa
  sen
  vastuuseen talousarvion toteuttamisessa liittyvät edellytykset sekä selkeyttää jäsenvaltioiden yhteistyövelvoitteet.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 31 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (31) | Jotta komissio voisi täyttää velvollisuutensa ja varmistua unionin menoja koskevien hallinto- ja valvontajärjestelmien olemassaolosta ja moitteettomasta toiminnasta jäsenvaltioissa, olisi
  jäsenvaltioiden itsensä suorittamista tarkastuksista riippumatta
  säädettävä komission valtuuttamien henkilöiden suorittamista tarkastuksista ja siitä, että näiden olisi voitava pyytää jäsenvaltioilta apua työhönsä. |

Komission teksti

Tarkistus

(31)

Jotta komissio voisi täyttää velvollisuutensa ja varmistua unionin menoja koskevien hallinto- ja valvontajärjestelmien olemassaolosta ja moitteettomasta toiminnasta jäsenvaltioissa, olisi
  jäsenvaltioiden itsensä suorittamista tarkastuksista riippumatta
  säädettävä komission valtuuttamien henkilöiden suorittamista tarkastuksista ja siitä, että näiden olisi voitava pyytää jäsenvaltioilta apua työhönsä.

| (31) | Jotta komissio voisi täyttää velvollisuutensa ja varmistua unionin menoja koskevien hallinto- ja valvontajärjestelmien olemassaolosta ja moitteettomasta toiminnasta jäsenvaltioissa, olisi säädettävä komission valtuuttamien henkilöiden suorittamista tarkastuksista ja siitä, että näiden olisi voitava pyytää jäsenvaltioilta apua työhönsä.
  Kansallisissa säännöksissä olisi otettava huomioon suhteellisuusperiaate, kansallisia valvonta- ja hallintajärjestelmiä kohtaan tunnetun luottamuksen vahvuus sekä kansallisen valvonnan yleinen suoriutuminen komission tekemissä tarkastuksissa. |
| --- | --- |

(31)

Jotta komissio voisi täyttää velvollisuutensa ja varmistua unionin menoja koskevien hallinto- ja valvontajärjestelmien olemassaolosta ja moitteettomasta toiminnasta jäsenvaltioissa, olisi säädettävä komission valtuuttamien henkilöiden suorittamista tarkastuksista ja siitä, että näiden olisi voitava pyytää jäsenvaltioilta apua työhönsä.
  Kansallisissa säännöksissä olisi otettava huomioon suhteellisuusperiaate, kansallisia valvonta- ja hallintajärjestelmiä kohtaan tunnetun luottamuksen vahvuus sekä kansallisen valvonnan yleinen suoriutuminen komission tekemissä tarkastuksissa.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 36 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (36) | Jäsenvaltioiden käyttämät takaisinperintämenettelyt voivat johtaa siihen, että takaisinperintä viivästyy useammalla vuodella ilman takeita onnistumisesta. Näiden menettelyjen kustannukset voivat lisäksi olla suhteettomia takaisin perittyihin tai mahdollisesti takaisin perittäviin määriin nähden. Sen vuoksi tietyissä tapauksissa olisi sallittava, että jäsenvaltiot keskeyttävät takaisinperintämenettelyn. |

Komission teksti

Tarkistus

(36)

Jäsenvaltioiden käyttämät takaisinperintämenettelyt voivat johtaa siihen, että takaisinperintä viivästyy useammalla vuodella ilman takeita onnistumisesta. Näiden menettelyjen kustannukset voivat lisäksi olla suhteettomia takaisin perittyihin tai mahdollisesti takaisin perittäviin määriin nähden. Sen vuoksi tietyissä tapauksissa olisi sallittava, että jäsenvaltiot keskeyttävät takaisinperintämenettelyn.

| (36) | Jäsenvaltioiden käyttämät takaisinperintämenettelyt voivat johtaa siihen, että takaisinperintä viivästyy useammalla vuodella ilman takeita onnistumisesta. Näiden menettelyjen kustannukset voivat lisäksi olla suhteettomia takaisin perittyihin tai mahdollisesti takaisin perittäviin määriin nähden.
  Sääntöjenvastaisesti maksettujen määrien, myös korkojen, takaisinperintää koskeva kynnysarvo olisi asetettava hyvin matalalle ja takaisinperintään olisi ryhdyttävä vain, jos se on kustannustehokasta.
  Sen vuoksi tietyissä tapauksissa olisi sallittava, että jäsenvaltiot keskeyttävät takaisinperintämenettelyn. |
| --- | --- |

(36)

Jäsenvaltioiden käyttämät takaisinperintämenettelyt voivat johtaa siihen, että takaisinperintä viivästyy useammalla vuodella ilman takeita onnistumisesta. Näiden menettelyjen kustannukset voivat lisäksi olla suhteettomia takaisin perittyihin tai mahdollisesti takaisin perittäviin määriin nähden.
  Sääntöjenvastaisesti maksettujen määrien, myös korkojen, takaisinperintää koskeva kynnysarvo olisi asetettava hyvin matalalle ja takaisinperintään olisi ryhdyttävä vain, jos se on kustannustehokasta.
  Sen vuoksi tietyissä tapauksissa olisi sallittava, että jäsenvaltiot keskeyttävät takaisinperintämenettelyn.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 37 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (37) | Jäsenvaltioiden olisi unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi toteutettava toimenpiteitä varmistuakseen siitä, että maataloustukirahastosta ja maaseuturahastoista rahoitetut toimet toteutetaan asianmukaisesti. Jäsenvaltioiden on myös estettävä, havaittava ja tosiasiallisesti käsiteltävä sääntöjenvastaisuudet ja velvoitteiden noudattamatta jättämiset, joihin tuensaajat ovat syyllistyneet. Tätä varten sovelletaan Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 2988/95. |

Komission teksti

Tarkistus

(37)

Jäsenvaltioiden olisi unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi toteutettava toimenpiteitä varmistuakseen siitä, että maataloustukirahastosta ja maaseuturahastoista rahoitetut toimet toteutetaan asianmukaisesti. Jäsenvaltioiden on myös estettävä, havaittava ja tosiasiallisesti käsiteltävä sääntöjenvastaisuudet ja velvoitteiden noudattamatta jättämiset, joihin tuensaajat ovat syyllistyneet. Tätä varten sovelletaan Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 2988/95.

| (37) | Jäsenvaltioiden olisi unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi toteutettava
  oikeasuhteisia
  toimenpiteitä varmistuakseen siitä, että maataloustukirahastosta ja maaseuturahastoista rahoitetut toimet toteutetaan asianmukaisesti. Jäsenvaltioiden on myös estettävä, havaittava ja tosiasiallisesti käsiteltävä sääntöjenvastaisuudet ja velvoitteiden noudattamatta jättämiset, joihin tuensaajat ovat syyllistyneet. Tätä varten sovelletaan Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 2988/95.
  Jotta voitaisiin varmistaa unionin politiikan painopisteiden ja tavoitteiden yhdenmukaisuus, unionin yleisen talousarvion mahdollisesti vaarantaviksi riskeiksi olisi katsottava myös ympäristölle ja kansanterveydelle aiheutuvat riskit, sillä näihin liittyvät kustannukset siirtyvät muille julkisen rahoituksen aloille, unionin rahoitus mukaan luettuna. Minimoimalla muilla aloilla syntyviä lisäkustannuksia olisi varmistettava julkisen rahoituksen tehokkuus. |
| --- | --- |

(37)

Jäsenvaltioiden olisi unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi toteutettava
  oikeasuhteisia
  toimenpiteitä varmistuakseen siitä, että maataloustukirahastosta ja maaseuturahastoista rahoitetut toimet toteutetaan asianmukaisesti. Jäsenvaltioiden on myös estettävä, havaittava ja tosiasiallisesti käsiteltävä sääntöjenvastaisuudet ja velvoitteiden noudattamatta jättämiset, joihin tuensaajat ovat syyllistyneet. Tätä varten sovelletaan Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 2988/95.
  Jotta voitaisiin varmistaa unionin politiikan painopisteiden ja tavoitteiden yhdenmukaisuus, unionin yleisen talousarvion mahdollisesti vaarantaviksi riskeiksi olisi katsottava myös ympäristölle ja kansanterveydelle aiheutuvat riskit, sillä näihin liittyvät kustannukset siirtyvät muille julkisen rahoituksen aloille, unionin rahoitus mukaan luettuna. Minimoimalla muilla aloilla syntyviä lisäkustannuksia olisi varmistettava julkisen rahoituksen tehokkuus.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 37 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (37 a) | Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 ohella tässä asetuksessa olisi säädettävä yksityiskohtaisemmista säännöksistä, jotka koskevat säännönvastaisuuksia yhteisen maatalouspolitiikan alalla. Sellaisen tuensaajan, joka vastaanottaa tukea täyttämättä tukikelpoisuusperusteita tai tuen myöntämisen edellytyksiin liittyviä sitoumuksia, olisi tulkittava saaneen etuuksia väärin perustein. Tällaiset etuudet on peruutettava asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 4 artiklan mukaisesti. Sen estämiseksi, että tuensaajat eivät noudattaisi vaatimuksia, olisi sovellettava asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 5 artiklassa tarkoitettuja hallinnollisia seuraamuksia tukien vähennysten tai tuen ulkopuolelle jättämisten muodossa erityisesti tilanteissa, joissa väärinkäytökset ovat tahallisia tai huolimattomuudesta johtuvia. Nämä hallinnolliset seuraamukset saattavat vaikuttaa tukiin, joiden osalta tukikelpoisuusehdot tai sitoumukset täyttyvät. On kuitenkin tärkeää, että asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] III osaston 2 lukuun liittyvien väärinkäytösten tapauksessa tukien peruutusten ja vähennysten kokonaismäärän ei olisi ylitettävä mainitussa luvussa tarkoitetun maksun määrää. |

Komission teksti

Tarkistus

(37 a)

Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 ohella tässä asetuksessa olisi säädettävä yksityiskohtaisemmista säännöksistä, jotka koskevat säännönvastaisuuksia yhteisen maatalouspolitiikan alalla. Sellaisen tuensaajan, joka vastaanottaa tukea täyttämättä tukikelpoisuusperusteita tai tuen myöntämisen edellytyksiin liittyviä sitoumuksia, olisi tulkittava saaneen etuuksia väärin perustein. Tällaiset etuudet on peruutettava asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 4 artiklan mukaisesti. Sen estämiseksi, että tuensaajat eivät noudattaisi vaatimuksia, olisi sovellettava asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 5 artiklassa tarkoitettuja hallinnollisia seuraamuksia tukien vähennysten tai tuen ulkopuolelle jättämisten muodossa erityisesti tilanteissa, joissa väärinkäytökset ovat tahallisia tai huolimattomuudesta johtuvia. Nämä hallinnolliset seuraamukset saattavat vaikuttaa tukiin, joiden osalta tukikelpoisuusehdot tai sitoumukset täyttyvät. On kuitenkin tärkeää, että asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] III osaston 2 lukuun liittyvien väärinkäytösten tapauksessa tukien peruutusten ja vähennysten kokonaismäärän ei olisi ylitettävä mainitussa luvussa tarkoitetun maksun määrää.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 38 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (38) | Tukiin sovellettavien tarkastusten, peruutusten, vähennysten tai poissulkemisten yleisiä periaatteita sekä seuraamusten määräämistä koskevia säännöksiä sisältyy maatalouden eri alakohtaisiin asetuksiin. Nämä säännöt olisi koottava samaan horisontaaliseen oikeudelliseen kehykseen. Niiden olisi katettava hallinnollisia tarkastuksia ja paikalla tehtäviä tarkastuksia koskevat jäsenvaltioiden velvoitteet, takaisinperintää koskevat säännöt sekä tukien vähennykset ja tuen ulkopuolelle sulkemiset. Olisi myös annettava säännöt sellaisten velvoitteiden tarkastuksista, joilla ei välttämättä ole yhteyttä tukien maksuun. |

Komission teksti

Tarkistus

(38)

Tukiin sovellettavien tarkastusten, peruutusten, vähennysten tai poissulkemisten yleisiä periaatteita sekä seuraamusten määräämistä koskevia säännöksiä sisältyy maatalouden eri alakohtaisiin asetuksiin. Nämä säännöt olisi koottava samaan horisontaaliseen oikeudelliseen kehykseen. Niiden olisi katettava hallinnollisia tarkastuksia ja paikalla tehtäviä tarkastuksia koskevat jäsenvaltioiden velvoitteet, takaisinperintää koskevat säännöt sekä tukien vähennykset ja tuen ulkopuolelle sulkemiset. Olisi myös annettava säännöt sellaisten velvoitteiden tarkastuksista, joilla ei välttämättä ole yhteyttä tukien maksuun.

| (38) | Tukiin sovellettavien tarkastusten, peruutusten, vähennysten tai poissulkemisten yleisiä periaatteita sekä
  oikeasuhteisten hallinnollisten
  seuraamusten määräämistä koskevia säännöksiä sisältyy maatalouden eri alakohtaisiin asetuksiin. Nämä säännöt olisi koottava samaan horisontaaliseen oikeudelliseen kehykseen. Niiden olisi katettava hallinnollisia tarkastuksia ja paikalla tehtäviä tarkastuksia koskevat jäsenvaltioiden velvoitteet,
  mukaan lukien yleiset periaatteet ja sovellettavat arviointiperusteet,
  takaisinperintää koskevat säännöt sekä tukien vähennykset ja tuen ulkopuolelle sulkemiset. Olisi myös annettava säännöt sellaisten velvoitteiden tarkastuksista, joilla ei välttämättä ole yhteyttä tukien maksuun.
  Jäsenvaltioille on annettava voimakkaita kannustimia vähentää paikalla tehtävien tarkastusten määrää, jos virheiden taso on hyväksyttävä, ja tarjottava joustavuutta asianomaisen jäsenvaltion tai alueen tavanomaisten sääntöjen mukaisesti sallien poikkeukset agronomisten, ekologisten tai ympäristöä koskevien syiden perusteella. |
| --- | --- |

(38)

Tukiin sovellettavien tarkastusten, peruutusten, vähennysten tai poissulkemisten yleisiä periaatteita sekä
  oikeasuhteisten hallinnollisten
  seuraamusten määräämistä koskevia säännöksiä sisältyy maatalouden eri alakohtaisiin asetuksiin. Nämä säännöt olisi koottava samaan horisontaaliseen oikeudelliseen kehykseen. Niiden olisi katettava hallinnollisia tarkastuksia ja paikalla tehtäviä tarkastuksia koskevat jäsenvaltioiden velvoitteet,
  mukaan lukien yleiset periaatteet ja sovellettavat arviointiperusteet,
  takaisinperintää koskevat säännöt sekä tukien vähennykset ja tuen ulkopuolelle sulkemiset. Olisi myös annettava säännöt sellaisten velvoitteiden tarkastuksista, joilla ei välttämättä ole yhteyttä tukien maksuun.
  Jäsenvaltioille on annettava voimakkaita kannustimia vähentää paikalla tehtävien tarkastusten määrää, jos virheiden taso on hyväksyttävä, ja tarjottava joustavuutta asianomaisen jäsenvaltion tai alueen tavanomaisten sääntöjen mukaisesti sallien poikkeukset agronomisten, ekologisten tai ympäristöä koskevien syiden perusteella.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 38 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (38 a) | Viljelijöiden rankaisemista säännönvastaisuuksista koskevalla oikeudenmukaisella järjestelmällä olisi estettävä kaksinkertaiset rangaistukset sekä tämän asetuksen mukaisten hallinnollisten seuraamusten ja rikoslainsäädännön mukaisten rikosoikeudellisten seuraamusten samanaikainen soveltaminen, paitsi petostapauksissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(38 a)

Viljelijöiden rankaisemista säännönvastaisuuksista koskevalla oikeudenmukaisella järjestelmällä olisi estettävä kaksinkertaiset rangaistukset sekä tämän asetuksen mukaisten hallinnollisten seuraamusten ja rikoslainsäädännön mukaisten rikosoikeudellisten seuraamusten samanaikainen soveltaminen, paitsi petostapauksissa.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 38 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (38 b) | Hallinnollisia seuraamuksia, mukaan lukien viljelijän velvoite maksaa takaisin mahdollisesti vastaanottamansa maksut, ei saisi määrätä sellaisten olosuhteiden perusteella, joihin viljelijä objektiivisesti tarkasteltuna ei voi vaikutta, tai varsinkaan odottamattomien tapahtumien perusteella. |

Komission teksti

Tarkistus

(38 b)

Hallinnollisia seuraamuksia, mukaan lukien viljelijän velvoite maksaa takaisin mahdollisesti vastaanottamansa maksut, ei saisi määrätä sellaisten olosuhteiden perusteella, joihin viljelijä objektiivisesti tarkasteltuna ei voi vaikutta, tai varsinkaan odottamattomien tapahtumien perusteella.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 41 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (41) | Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän keskeiset osat, erityisesti sähköistä tietokantaa, viljelylohkojen tunnistusjärjestelmää, tukihakemuksia tai maksupyyntöjä sekä tukioikeuksien yksilöimis- ja rekisteröintijärjestelmää koskevat säännökset olisi säilytettävä. |

Komission teksti

Tarkistus

(41)

Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän keskeiset osat, erityisesti sähköistä tietokantaa, viljelylohkojen tunnistusjärjestelmää, tukihakemuksia tai maksupyyntöjä sekä tukioikeuksien yksilöimis- ja rekisteröintijärjestelmää koskevat säännökset olisi säilytettävä.

| (41) | Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän keskeiset osat, erityisesti sähköistä tietokantaa, viljelylohkojen tunnistusjärjestelmää, tukihakemuksia tai maksupyyntöjä sekä tukioikeuksien yksilöimis- ja rekisteröintijärjestelmää koskevat säännökset olisi säilytettävä.
  Jäsenvaltioiden olisi käytettävä asianmukaista teknologiaa näitä järjestelmiä perustaessaan vähentääkseen hallinnollista rasitusta ja varmistaakseen, että valvonta on tehokasta ja vaikuttavaa. |
| --- | --- |

(41)

Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän keskeiset osat, erityisesti sähköistä tietokantaa, viljelylohkojen tunnistusjärjestelmää, tukihakemuksia tai maksupyyntöjä sekä tukioikeuksien yksilöimis- ja rekisteröintijärjestelmää koskevat säännökset olisi säilytettävä.
  Jäsenvaltioiden olisi käytettävä asianmukaista teknologiaa näitä järjestelmiä perustaessaan vähentääkseen hallinnollista rasitusta ja varmistaakseen, että valvonta on tehokasta ja vaikuttavaa.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 44 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (44) | Asetuksen (EY) N:o 485/2008 mukaisesti jäsenvaltioiden edellytetään toteuttavan toimenpiteitä unionin talousarvion taloudellisten etujen suojaamisen varmistamiseksi, erityisesti maataloustukirahastosta toteutettavien toimien tosiasiallisen toteuttamisen ja sääntöjenmukaisuuden tarkistamiseksi. Selkeyden ja järkeistämisen vuoksi asiaa koskevat säännökset olisi yhdistettävä ja sisällytettävä samaan säädökseen. Sen vuoksi asetus (EY) N:o 485/2008 olisi kumottava. |

Komission teksti

Tarkistus

(44)

Asetuksen (EY) N:o 485/2008 mukaisesti jäsenvaltioiden edellytetään toteuttavan toimenpiteitä unionin talousarvion taloudellisten etujen suojaamisen varmistamiseksi, erityisesti maataloustukirahastosta toteutettavien toimien tosiasiallisen toteuttamisen ja sääntöjenmukaisuuden tarkistamiseksi. Selkeyden ja järkeistämisen vuoksi asiaa koskevat säännökset olisi yhdistettävä ja sisällytettävä samaan säädökseen. Sen vuoksi asetus (EY) N:o 485/2008 olisi kumottava.

| (44) | Asetuksen (EY) N:o 485/2008 mukaisesti jäsenvaltioiden edellytetään toteuttavan toimenpiteitä unionin talousarvion taloudellisten etujen suojaamisen varmistamiseksi, erityisesti maataloustukirahastosta toteutettavien toimien tosiasiallisen toteuttamisen ja sääntöjenmukaisuuden tarkistamiseksi.
  Yksinkertaisuuden,
  selkeyden ja järkeistämisen vuoksi asiaa koskevat säännökset olisi yhdistettävä ja sisällytettävä samaan säädökseen. Sen vuoksi asetus (EY) N:o 485/2008 olisi kumottava. |
| --- | --- |

(44)

Asetuksen (EY) N:o 485/2008 mukaisesti jäsenvaltioiden edellytetään toteuttavan toimenpiteitä unionin talousarvion taloudellisten etujen suojaamisen varmistamiseksi, erityisesti maataloustukirahastosta toteutettavien toimien tosiasiallisen toteuttamisen ja sääntöjenmukaisuuden tarkistamiseksi.
  Yksinkertaisuuden,
  selkeyden ja järkeistämisen vuoksi asiaa koskevat säännökset olisi yhdistettävä ja sisällytettävä samaan säädökseen. Sen vuoksi asetus (EY) N:o 485/2008 olisi kumottava.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 50 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (50) | Yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (ETY) N:o 2019/93, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001, (EY) N:o 1454/2001, (EY) N:o 1868/94, (EY) N:o 1251/1999, (EY) N:o 1254/1999, (EY) N:o 1673/2000, (ETY) N:o 2358/71, (EY) N:o 1254/1999 ja (EY) N:o 2529/2001 muuttamisesta 29 päivänä syyskuuta 2003 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/200325, joka on korvattu asetuksella (EY) N:o 73/2009, vahvistetaan periaate, jonka mukaan yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa joidenkin tukien maksaminen kokonaisuudessaan tuensaajille olisi kytkettävä maan hoitoa, maataloustuotantoa ja maataloustoimintaa koskevien sääntöjen noudattamiseen. Periaate on sittemmin otettu huomioon Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen 20 päivänä syyskuuta 2005 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1698/200526 ja maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1234/200727 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus). Tämän niin kutsutun täydentävien ehtojen järjestelmän mukaan jäsenvaltioiden edellytetään soveltavan seuraamuksia kaikkea yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa saatavaa tukea tai sen osaa koskevien vähennysten tai tuen ulkopuolelle jättämisten muodossa. |

Komission teksti

Tarkistus

(50)

Yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (ETY) N:o 2019/93, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001, (EY) N:o 1454/2001, (EY) N:o 1868/94, (EY) N:o 1251/1999, (EY) N:o 1254/1999, (EY) N:o 1673/2000, (ETY) N:o 2358/71, (EY) N:o 1254/1999 ja (EY) N:o 2529/2001 muuttamisesta 29 päivänä syyskuuta 2003 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/200325, joka on korvattu asetuksella (EY) N:o 73/2009, vahvistetaan periaate, jonka mukaan yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa joidenkin tukien maksaminen kokonaisuudessaan tuensaajille olisi kytkettävä maan hoitoa, maataloustuotantoa ja maataloustoimintaa koskevien sääntöjen noudattamiseen. Periaate on sittemmin otettu huomioon Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen 20 päivänä syyskuuta 2005 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1698/200526 ja maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1234/200727 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus). Tämän niin kutsutun täydentävien ehtojen järjestelmän mukaan jäsenvaltioiden edellytetään soveltavan seuraamuksia kaikkea yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa saatavaa tukea tai sen osaa koskevien vähennysten tai tuen ulkopuolelle jättämisten muodossa.

| (50) | Yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (ETY) N:o 2019/93, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001, (EY) N:o 1454/2001, (EY) N:o 1868/94, (EY) N:o 1251/1999, (EY) N:o 1254/1999, (EY) N:o 1673/2000, (ETY) N:o 2358/71 ja (EY) N:o 2529/2001 muuttamisesta 29 päivänä syyskuuta 2003 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/200325, joka on korvattu asetuksella (EY) N:o 73/2009, vahvistetaan periaate, jonka mukaan yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa joidenkin tukien maksaminen kokonaisuudessaan tuensaajille olisi kytkettävä maan hoitoa, maataloustuotantoa ja maataloustoimintaa koskevien sääntöjen noudattamiseen. Periaate on sittemmin otettu huomioon Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen 20 päivänä syyskuuta 2005 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1698/200526 ja maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1234/200727 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus). Tämän niin kutsutun täydentävien ehtojen järjestelmän mukaan jäsenvaltioiden edellytetään soveltavan
  hallinnollisia
  seuraamuksia kaikkea yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa saatavaa tukea tai sen osaa koskevien vähennysten tai tuen ulkopuolelle jättämisten muodossa
  suhteellisuusperiaatteen mukaisesti ja ottaen huomioon yleiset kriteerit, jotka koskevat näiden seuraamusten suhteuttamista tässä asetuksessa määritellyllä tavalla
  . |
| --- | --- |

(50)

Yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (ETY) N:o 2019/93, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001, (EY) N:o 1454/2001, (EY) N:o 1868/94, (EY) N:o 1251/1999, (EY) N:o 1254/1999, (EY) N:o 1673/2000, (ETY) N:o 2358/71 ja (EY) N:o 2529/2001 muuttamisesta 29 päivänä syyskuuta 2003 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/200325, joka on korvattu asetuksella (EY) N:o 73/2009, vahvistetaan periaate, jonka mukaan yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa joidenkin tukien maksaminen kokonaisuudessaan tuensaajille olisi kytkettävä maan hoitoa, maataloustuotantoa ja maataloustoimintaa koskevien sääntöjen noudattamiseen. Periaate on sittemmin otettu huomioon Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen 20 päivänä syyskuuta 2005 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1698/200526 ja maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1234/200727 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus). Tämän niin kutsutun täydentävien ehtojen järjestelmän mukaan jäsenvaltioiden edellytetään soveltavan
  hallinnollisia
  seuraamuksia kaikkea yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa saatavaa tukea tai sen osaa koskevien vähennysten tai tuen ulkopuolelle jättämisten muodossa
  suhteellisuusperiaatteen mukaisesti ja ottaen huomioon yleiset kriteerit, jotka koskevat näiden seuraamusten suhteuttamista tässä asetuksessa määritellyllä tavalla
  .

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 53 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (53) | Jäsenvaltioiden olisi pantava lakisääteiset hoitovaatimukset täytäntöön kaikilta osin, jotta ne voitaisiin ottaa tosiasiallisesti käyttöön tilatasolla, ja taattava viljelijöiden tasavertainen kohtelu. |

Komission teksti

Tarkistus

(53)

Jäsenvaltioiden olisi pantava lakisääteiset hoitovaatimukset täytäntöön kaikilta osin, jotta ne voitaisiin ottaa tosiasiallisesti käyttöön tilatasolla, ja taattava viljelijöiden tasavertainen kohtelu.

| (53) | Jäsenvaltioiden olisi pantava lakisääteiset hoitovaatimukset täytäntöön kaikilta osin, jotta ne voitaisiin ottaa tosiasiallisesti käyttöön tilatasolla, ja taattava viljelijöiden tasavertainen kohtelu.
  Komission olisi annettava ohjeita eläinten tunnistamiseen ja rekisteröintiin liittyvistä täydentäviä ehtoja koskevista säännöistä, ja näiden olisi oltava tarvittaessa joustavia tilatasolla, jotta voidaan löytää tasapaino sen välillä, että säilytetään lainsäädännön henki ja sovelletaan oikeasuhteisia hallinnollisia seuraamuksia ainoastaan silloin, kun noudattamatta jättäminen johtuu suoraan ja yksiselitteisesti tuensaajista, erityisesti käytettävän teknologian toistuvista vioista. |
| --- | --- |

(53)

Jäsenvaltioiden olisi pantava lakisääteiset hoitovaatimukset täytäntöön kaikilta osin, jotta ne voitaisiin ottaa tosiasiallisesti käyttöön tilatasolla, ja taattava viljelijöiden tasavertainen kohtelu.
  Komission olisi annettava ohjeita eläinten tunnistamiseen ja rekisteröintiin liittyvistä täydentäviä ehtoja koskevista säännöistä, ja näiden olisi oltava tarvittaessa joustavia tilatasolla, jotta voidaan löytää tasapaino sen välillä, että säilytetään lainsäädännön henki ja sovelletaan oikeasuhteisia hallinnollisia seuraamuksia ainoastaan silloin, kun noudattamatta jättäminen johtuu suoraan ja yksiselitteisesti tuensaajista, erityisesti käytettävän teknologian toistuvista vioista.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 54 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (54) | Yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY osalta täydentäviä ehtoja koskevat säännökset voidaan ottaa käyttöön vasta sitten, kun kaikki jäsenvaltiot ovat panneet ne täytäntöön kokonaisuudessaan ja vahvistaneet viljelijöitä koskevat selkeät velvoitteet. Direktiivin mukaan vaatimuksia on sovellettava tilatasolla viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2013. |

Komission teksti

Tarkistus

(54)

Yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY osalta täydentäviä ehtoja koskevat säännökset voidaan ottaa käyttöön vasta sitten, kun kaikki jäsenvaltiot ovat panneet ne täytäntöön kokonaisuudessaan ja vahvistaneet viljelijöitä koskevat selkeät velvoitteet. Direktiivin mukaan vaatimuksia on sovellettava tilatasolla viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2013.

Poistetaan.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 56 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (56) | Pohjaveden suojelemisesta tiettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamalta pilaantumiselta 17 päivänä joulukuuta 1979 annettu neuvoston direktiivi 80/68/ETY olisi direktiivin 2000/60/EY 22 artiklan mukaisesti kumottava 23 päivänä joulukuuta 2013. Pohjaveteen liittyviä täydentäviä ehtoja koskevien sääntöjen säilyttämiseksi olisi ennen direktiivin 2000/60/EY sisällyttämistä täydentäviin ehtoihin aiheellista mukauttaa täydentävien ehtojen soveltamisalaa ja määritellä hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskeva toimenpidevaatimus, johon sisältyvät direktiivin 80/68/ETY 4 ja 5 artiklan vaatimukset. |

Komission teksti

Tarkistus

(56)

Pohjaveden suojelemisesta tiettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamalta pilaantumiselta 17 päivänä joulukuuta 1979 annettu neuvoston direktiivi 80/68/ETY olisi direktiivin 2000/60/EY 22 artiklan mukaisesti kumottava 23 päivänä joulukuuta 2013. Pohjaveteen liittyviä täydentäviä ehtoja koskevien sääntöjen säilyttämiseksi olisi ennen direktiivin 2000/60/EY sisällyttämistä täydentäviin ehtoihin aiheellista mukauttaa täydentävien ehtojen soveltamisalaa ja määritellä hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskeva toimenpidevaatimus, johon sisältyvät direktiivin 80/68/ETY 4 ja 5 artiklan vaatimukset.

Poistetaan.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 57 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (57) | Täydentävien ehtojen järjestelmä merkitsee joitakin rajoitteita sekä tuensaajille että kansallisille hallinnoille, sillä ne edellyttävät kirjanpitoa, tarkastusten suorittamista ja tarvittaessa seuraamusten soveltamista. Seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Tällaiset seuraamukset eivät saisi vaikuttaa unionin tai kansallisen lainsäädännön muiden säännösten nojalla vahvistaviin seuraamuksiin. Yhtenäisyyden vuoksi on syytä yhdistää asiaa koskevat unionin säännökset yhteen säädökseen. Jos asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [DP] V osastossa tarkoitettuun pienviljelijäjärjestelmään osallistuvat viljelijät pidettäisiin täydentävien ehtojen järjestelmässä, tarvittava panostus voisi olla suurempi kuin saavutettava hyöty. Yksinkertaisuuden vuoksi nämä viljelijät olisi sen vuoksi vapautettava täydentävien ehtojen noudattamisesta ja erityisesti sen valvontajärjestelmään kuulumisesta ja täydentäviin ehtoihin liittyvien seuraamusten uhasta. Vapautus ei kuitenkaan saisi vaikuttaa sovellettavien alakohtaisen lainsäädännön säännösten noudattamista koskevaan velvoitteeseen ja mahdollisuuteen joutua tarkastetuksi ja seuraamusten kohteeksi tämän lainsäädännön nojalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(57)

Täydentävien ehtojen järjestelmä merkitsee joitakin rajoitteita sekä tuensaajille että kansallisille hallinnoille, sillä ne edellyttävät kirjanpitoa, tarkastusten suorittamista ja tarvittaessa seuraamusten soveltamista. Seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Tällaiset seuraamukset eivät saisi vaikuttaa unionin tai kansallisen lainsäädännön muiden säännösten nojalla vahvistaviin seuraamuksiin. Yhtenäisyyden vuoksi on syytä yhdistää asiaa koskevat unionin säännökset yhteen säädökseen. Jos asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [DP] V osastossa tarkoitettuun pienviljelijäjärjestelmään osallistuvat viljelijät pidettäisiin täydentävien ehtojen järjestelmässä, tarvittava panostus voisi olla suurempi kuin saavutettava hyöty. Yksinkertaisuuden vuoksi nämä viljelijät olisi sen vuoksi vapautettava täydentävien ehtojen noudattamisesta ja erityisesti sen valvontajärjestelmään kuulumisesta ja täydentäviin ehtoihin liittyvien seuraamusten uhasta. Vapautus ei kuitenkaan saisi vaikuttaa sovellettavien alakohtaisen lainsäädännön säännösten noudattamista koskevaan velvoitteeseen ja mahdollisuuteen joutua tarkastetuksi ja seuraamusten kohteeksi tämän lainsäädännön nojalla.

| (57) | Täydentävien ehtojen järjestelmä merkitsee joitakin rajoitteita sekä tuensaajille että kansallisille hallinnoille, sillä ne edellyttävät kirjanpitoa, tarkastusten suorittamista ja tarvittaessa seuraamusten soveltamista. Seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Tällaiset seuraamukset eivät saisi vaikuttaa unionin tai kansallisen lainsäädännön muiden säännösten nojalla vahvistettaviin seuraamuksiin. Yhtenäisyyden vuoksi on syytä yhdistää asiaa koskevat unionin säännökset yhteen säädökseen. Jos asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] V osastossa tarkoitettuun pienviljelijäjärjestelmään osallistuvat viljelijät pidettäisiin täydentävien ehtojen järjestelmässä, tarvittava panostus voisi olla suurempi kuin saavutettava hyöty. Yksinkertaisuuden vuoksi nämä viljelijät olisi sen vuoksi vapautettava täydentävien ehtojen noudattamisesta ja erityisesti sen valvontajärjestelmään kuulumisesta ja täydentäviin ehtoihin liittyvien seuraamusten uhasta. Vapautus ei kuitenkaan saisi vaikuttaa sovellettavien alakohtaisen lainsäädännön säännösten noudattamista koskevaan velvoitteeseen ja mahdollisuuteen joutua tarkastetuksi ja seuraamusten kohteeksi tämän lainsäädännön nojalla.
  Täydentävien ehtojen noudattamista koskeviin tarkastuksiin liittyvistä vähäisistä tahattomista rikkomuksista ei pitäisi määrätä seuraamusta, vaan sen sijaan olisi annettava varoitus ja noudattamista olisi seurattava uudessa tarkastuksessa. |
| --- | --- |

(57)

Täydentävien ehtojen järjestelmä merkitsee joitakin rajoitteita sekä tuensaajille että kansallisille hallinnoille, sillä ne edellyttävät kirjanpitoa, tarkastusten suorittamista ja tarvittaessa seuraamusten soveltamista. Seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Tällaiset seuraamukset eivät saisi vaikuttaa unionin tai kansallisen lainsäädännön muiden säännösten nojalla vahvistettaviin seuraamuksiin. Yhtenäisyyden vuoksi on syytä yhdistää asiaa koskevat unionin säännökset yhteen säädökseen. Jos asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] V osastossa tarkoitettuun pienviljelijäjärjestelmään osallistuvat viljelijät pidettäisiin täydentävien ehtojen järjestelmässä, tarvittava panostus voisi olla suurempi kuin saavutettava hyöty. Yksinkertaisuuden vuoksi nämä viljelijät olisi sen vuoksi vapautettava täydentävien ehtojen noudattamisesta ja erityisesti sen valvontajärjestelmään kuulumisesta ja täydentäviin ehtoihin liittyvien seuraamusten uhasta. Vapautus ei kuitenkaan saisi vaikuttaa sovellettavien alakohtaisen lainsäädännön säännösten noudattamista koskevaan velvoitteeseen ja mahdollisuuteen joutua tarkastetuksi ja seuraamusten kohteeksi tämän lainsäädännön nojalla.
  Täydentävien ehtojen noudattamista koskeviin tarkastuksiin liittyvistä vähäisistä tahattomista rikkomuksista ei pitäisi määrätä seuraamusta, vaan sen sijaan olisi annettava varoitus ja noudattamista olisi seurattava uudessa tarkastuksessa.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 60 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (60) | Täydentävien ehtojen tosiasiallinen täytäntöönpano edellyttää tarkastuksia, joilla voidaan varmistua siitä, että tuensaajat täyttävät velvoitteensa. Jos jäsenvaltio päättää hyödyntää mahdollisuutta jättää soveltamatta tuen vähennystä tai tuen ulkopuolelle jättämistä, kun kyseinen määrä on alle 100 euroa, toimivaltaisen valvontaviranomaisen olisi seuraavana vuonna tarkistettava tuensaajia koskevan otoksen osalta, että todettu vaatimusten noudattamatta jättäminen on korjattu. |

Komission teksti

Tarkistus

(60)

Täydentävien ehtojen tosiasiallinen täytäntöönpano edellyttää tarkastuksia, joilla voidaan varmistua siitä, että tuensaajat täyttävät velvoitteensa. Jos jäsenvaltio päättää hyödyntää mahdollisuutta jättää soveltamatta tuen vähennystä tai tuen ulkopuolelle jättämistä, kun kyseinen määrä on alle 100 euroa, toimivaltaisen valvontaviranomaisen olisi seuraavana vuonna tarkistettava tuensaajia koskevan otoksen osalta, että todettu vaatimusten noudattamatta jättäminen on korjattu.

| (60) | Täydentävien ehtojen tosiasiallinen täytäntöönpano edellyttää tarkastuksia, joilla voidaan varmistua siitä, että tuensaajat täyttävät velvoitteensa. Jos jäsenvaltio päättää hyödyntää mahdollisuutta jättää soveltamatta tuen vähennystä tai tuen ulkopuolelle jättämistä, kun kyseinen määrä on alle 100 euroa, toimivaltaisen valvontaviranomaisen olisi seuraavana vuonna tarkistettava tuensaajia koskevan otoksen osalta, että todettu vaatimusten noudattamatta jättäminen on korjattu.
  Jäsenvaltiot voivat myös perustaa ennakkovaroitusjärjestelmän, jota sovelletaan muihin kuin vakaviin noudattamatta jättämisiin, kun kyseessä on ensimmäinen kerta, jotta täydentäviä ehtoja koskevalle järjestelmälle saataisiin parempi hyväksyntä maatalousyhteisöissä ja viljelijät saataisiin paremmin mukaan vaatimusten täytäntöönpanoon. Varoitus olisi lähetettävä kirjeenä, joka edellyttäisi asianomaiselta tuensaajalta korjaavia toimia, jotka jäsenvaltio tarkastaa seuraavana vuonna. |
| --- | --- |

(60)

Täydentävien ehtojen tosiasiallinen täytäntöönpano edellyttää tarkastuksia, joilla voidaan varmistua siitä, että tuensaajat täyttävät velvoitteensa. Jos jäsenvaltio päättää hyödyntää mahdollisuutta jättää soveltamatta tuen vähennystä tai tuen ulkopuolelle jättämistä, kun kyseinen määrä on alle 100 euroa, toimivaltaisen valvontaviranomaisen olisi seuraavana vuonna tarkistettava tuensaajia koskevan otoksen osalta, että todettu vaatimusten noudattamatta jättäminen on korjattu.
  Jäsenvaltiot voivat myös perustaa ennakkovaroitusjärjestelmän, jota sovelletaan muihin kuin vakaviin noudattamatta jättämisiin, kun kyseessä on ensimmäinen kerta, jotta täydentäviä ehtoja koskevalle järjestelmälle saataisiin parempi hyväksyntä maatalousyhteisöissä ja viljelijät saataisiin paremmin mukaan vaatimusten täytäntöönpanoon. Varoitus olisi lähetettävä kirjeenä, joka edellyttäisi asianomaiselta tuensaajalta korjaavia toimia, jotka jäsenvaltio tarkastaa seuraavana vuonna.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 68 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (68) | Jokaista yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti toteutettavaa toimenpidettä olisi seurattava ja se olisi arvioitava toimenpiteen laadun parantamiseksi ja tulosten esittelemiseksi. Tässä yhteydessä olisi vahvistettava luettelo indikaattoreista, ja komission olisi arvioitava yhteisen maatalouspolitiikan vaikutuksia suhteessa politiikan tavoitteisiin. Komission olisi luotava yhteinen seuranta- ja arviointikehys varmistaen muun muassa se, että asiaa koskevat tiedot, myös jäsenvaltioilta saatavat tiedot, ovat käytettävissä oikeaan aikaan. Näin tehdessään sen olisi otettava huomioon tiedon tarpeet sekä mahdollisten tietolähteiden väliset synergiat. Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio – Osa II” todetaan, että ilmastoasioihin liittyvien menojen osuus unionin talousarviosta nousee todennäköisesti vähintään 20 prosenttiin, mihin vaikuttavat myös eri politiikan aloilta tulevat rahoitusosuudet. Komission olisi sen vuoksi voitava arvioida yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa annettavan unionin tuen vaikutuksia ilmastotavoitteiden kannalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(68)

Jokaista yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti toteutettavaa toimenpidettä olisi seurattava ja se olisi arvioitava toimenpiteen laadun parantamiseksi ja tulosten esittelemiseksi. Tässä yhteydessä olisi vahvistettava luettelo indikaattoreista, ja komission olisi arvioitava yhteisen maatalouspolitiikan vaikutuksia suhteessa politiikan tavoitteisiin. Komission olisi luotava yhteinen seuranta- ja arviointikehys varmistaen muun muassa se, että asiaa koskevat tiedot, myös jäsenvaltioilta saatavat tiedot, ovat käytettävissä oikeaan aikaan. Näin tehdessään sen olisi otettava huomioon tiedon tarpeet sekä mahdollisten tietolähteiden väliset synergiat. Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio – Osa II” todetaan, että ilmastoasioihin liittyvien menojen osuus unionin talousarviosta nousee todennäköisesti vähintään 20 prosenttiin, mihin vaikuttavat myös eri politiikan aloilta tulevat rahoitusosuudet. Komission olisi sen vuoksi voitava arvioida yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa annettavan unionin tuen vaikutuksia ilmastotavoitteiden kannalta.

| (68) | Jokaista yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti toteutettavaa toimenpidettä olisi seurattava ja se olisi arvioitava toimenpiteen laadun parantamiseksi ja tulosten esittelemiseksi. Tässä yhteydessä olisi vahvistettava luettelo indikaattoreista, ja komission olisi arvioitava yhteisen maatalouspolitiikan vaikutuksia suhteessa politiikan tavoitteisiin. Komission olisi luotava yhteinen seuranta- ja arviointikehys varmistaen muun muassa se, että asiaa koskevat tiedot, myös jäsenvaltioilta saatavat tiedot, ovat käytettävissä oikeaan aikaan. Näin tehdessään sen olisi otettava huomioon tiedon tarpeet sekä mahdollisten tietolähteiden väliset synergiat
  ja käytettävä mahdollisuuksien mukaan jo olemassa olevia tietolähteitä
  .
  Seuranta- ja arviointikehyksessä olisi myös otettava huomioon YMP:n rakenne, jota sen olisi ilmennettävä asianmukaisesti, sillä toisen pilarin valvonta- ja arviointikehystä ei voida soveltaa ensimmäisessä pilarissa erityisesti siksi, että ensimmäisessä pilarissa on mahdollista luoda kohdennetusti synergiavaikutuksia, ottaen huomioon, että toimet ovat luonteeltaan verrattain samanlaisia. Tämä olisi otettava asianmukaisella tavalla huomioon.
  Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio – Osa II” todetaan, että ilmastoasioihin liittyvien menojen osuus unionin talousarviosta nousee todennäköisesti vähintään 20 prosenttiin, mihin vaikuttavat myös eri politiikan aloilta tulevat rahoitusosuudet. Komission olisi sen vuoksi voitava arvioida yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa annettavan unionin tuen vaikutuksia ilmastotavoitteiden kannalta. |
| --- | --- |

(68)

Jokaista yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti toteutettavaa toimenpidettä olisi seurattava ja se olisi arvioitava toimenpiteen laadun parantamiseksi ja tulosten esittelemiseksi. Tässä yhteydessä olisi vahvistettava luettelo indikaattoreista, ja komission olisi arvioitava yhteisen maatalouspolitiikan vaikutuksia suhteessa politiikan tavoitteisiin. Komission olisi luotava yhteinen seuranta- ja arviointikehys varmistaen muun muassa se, että asiaa koskevat tiedot, myös jäsenvaltioilta saatavat tiedot, ovat käytettävissä oikeaan aikaan. Näin tehdessään sen olisi otettava huomioon tiedon tarpeet sekä mahdollisten tietolähteiden väliset synergiat
  ja käytettävä mahdollisuuksien mukaan jo olemassa olevia tietolähteitä
  .
  Seuranta- ja arviointikehyksessä olisi myös otettava huomioon YMP:n rakenne, jota sen olisi ilmennettävä asianmukaisesti, sillä toisen pilarin valvonta- ja arviointikehystä ei voida soveltaa ensimmäisessä pilarissa erityisesti siksi, että ensimmäisessä pilarissa on mahdollista luoda kohdennetusti synergiavaikutuksia, ottaen huomioon, että toimet ovat luonteeltaan verrattain samanlaisia. Tämä olisi otettava asianmukaisella tavalla huomioon.
  Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio – Osa II” todetaan, että ilmastoasioihin liittyvien menojen osuus unionin talousarviosta nousee todennäköisesti vähintään 20 prosenttiin, mihin vaikuttavat myös eri politiikan aloilta tulevat rahoitusosuudet. Komission olisi sen vuoksi voitava arvioida yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa annettavan unionin tuen vaikutuksia ilmastotavoitteiden kannalta.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 70 c kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (70 c) | Tuomioistuin ei tuomiossaan kiistänyt Euroopan maataloustukirahastosta ja Euroopan maaseuturahastosta peräisin olevien varojen käyttöä koskevan julkisen valvonnan vahvistamistavoitteen legitimiteettiä.
  Tätä tavoitetta olisi analysoitava ottaen huomioon uusi 1 päivästä tammikuuta 2014 sovellettava varainhoidon hallinto- ja valvontakehys. Tässä kehyksessä kansallisten viranomaisten tekemät tarkastukset eivät voi olla kaikenkattavia ja erityisesti paikalla voidaan lähes kaikissa järjestelmissä tarkastaa vain rajallinen osuus populaatiosta. Tarkastusten vähimmäismäärien lisääminen nykyisestä lisäisi kansallisten viranomaisten taloudellista ja hallinnollista taakkaa eikä olisi nykytilanteessa kustannustehokasta. Lisäksi uudessa kehyksessä jäsenvaltiot voivat eräin edellytyksin vähentää paikalla tehtävien tarkastusten määrää. Tätä taustaa vasten maatalousrahastojen tuensaajien julkaiseminen vahvistaa asianomaisten varojen julkista valvontaa ja täydentää sen vuoksi hyvin nykyistä hallinto- ja valvontakehystä, joka on tarpeen unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi asianmukaisesti. Kansallisten viranomaisten olisi uusia unionin varojen täytäntöönpanoon liittyviä, hallinnollista menettelyä yksinkertaistavia ja hallinnollisia kustannuksia alentavia sääntöjä soveltaessaan voitava luottaa julkiseen valvontaan ja erityisesti sen ennaltaehkäisevään ja pelotevaikutukseen, jolla torjutaan petoksia ja julkisten varojen väärinkäyttöä, koska se hillitsee yksittäisten tuensaajien sääntöjenvastaista toimintaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(70 c)

Tuomioistuin ei tuomiossaan kiistänyt Euroopan maataloustukirahastosta ja Euroopan maaseuturahastosta peräisin olevien varojen käyttöä koskevan julkisen valvonnan vahvistamistavoitteen legitimiteettiä.
  Tätä tavoitetta olisi analysoitava ottaen huomioon uusi 1 päivästä tammikuuta 2014 sovellettava varainhoidon hallinto- ja valvontakehys. Tässä kehyksessä kansallisten viranomaisten tekemät tarkastukset eivät voi olla kaikenkattavia ja erityisesti paikalla voidaan lähes kaikissa järjestelmissä tarkastaa vain rajallinen osuus populaatiosta. Tarkastusten vähimmäismäärien lisääminen nykyisestä lisäisi kansallisten viranomaisten taloudellista ja hallinnollista taakkaa eikä olisi nykytilanteessa kustannustehokasta. Lisäksi uudessa kehyksessä jäsenvaltiot voivat eräin edellytyksin vähentää paikalla tehtävien tarkastusten määrää. Tätä taustaa vasten maatalousrahastojen tuensaajien julkaiseminen vahvistaa asianomaisten varojen julkista valvontaa ja täydentää sen vuoksi hyvin nykyistä hallinto- ja valvontakehystä, joka on tarpeen unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi asianmukaisesti. Kansallisten viranomaisten olisi uusia unionin varojen täytäntöönpanoon liittyviä, hallinnollista menettelyä yksinkertaistavia ja hallinnollisia kustannuksia alentavia sääntöjä soveltaessaan voitava luottaa julkiseen valvontaan ja erityisesti sen ennaltaehkäisevään ja pelotevaikutukseen, jolla torjutaan petoksia ja julkisten varojen väärinkäyttöä, koska se hillitsee yksittäisten tuensaajien sääntöjenvastaista toimintaa.

| (70 c) | Tuomioistuin ei tuomiossaan kiistänyt Euroopan maataloustukirahastosta ja Euroopan maaseuturahastosta peräisin olevien varojen käyttöä koskevan julkisen valvonnan vahvistamistavoitteen legitimiteettiä. |
| --- | --- |

(70 c)

Tuomioistuin ei tuomiossaan kiistänyt Euroopan maataloustukirahastosta ja Euroopan maaseuturahastosta peräisin olevien varojen käyttöä koskevan julkisen valvonnan vahvistamistavoitteen legitimiteettiä.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 70 d kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (70 d) | Maataloustukirahaston ja maaseuturahaston varojen käytön julkisen valvonnan tavoite, johon tuensaajien julkistamisella pyritään, voidaan saavuttaa ainoastaan, jos varmistetaan tiettyjen tietojen saattaminen yleisön tietoon. Kyseisiin tietoihin olisi kuuluttava
  tuensaajan henkilötiedot,
  myönnetty määrä
  , se, mistä rahastosta kyseinen määrä on myönnetty,
  sekä asianomaisen toimenpiteen tarkoitus ja luonne.
  Kyseiset tiedot
  olisi
  julkaistava haitaten mahdollisimman vähän
  Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa
  tunnustettuja oikeuksia eli tuensaajien oikeutta
  yksityiselämänsä kunnioitukseen yleensä ja erityisesti
  oikeutta
  henkilötietojen suojaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(70 d)

Maataloustukirahaston ja maaseuturahaston varojen käytön julkisen valvonnan tavoite, johon tuensaajien julkistamisella pyritään, voidaan saavuttaa ainoastaan, jos varmistetaan tiettyjen tietojen saattaminen yleisön tietoon. Kyseisiin tietoihin olisi kuuluttava
  tuensaajan henkilötiedot,
  myönnetty määrä
  , se, mistä rahastosta kyseinen määrä on myönnetty,
  sekä asianomaisen toimenpiteen tarkoitus ja luonne.
  Kyseiset tiedot
  olisi
  julkaistava haitaten mahdollisimman vähän
  Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa
  tunnustettuja oikeuksia eli tuensaajien oikeutta
  yksityiselämänsä kunnioitukseen yleensä ja erityisesti
  oikeutta
  henkilötietojen suojaan.

| (70 d) | Maataloustukirahaston ja maaseuturahaston varojen käytön julkisen valvonnan tavoite, johon tuensaajien julkistamisella pyritään, voidaan saavuttaa ainoastaan, jos varmistetaan tiettyjen tietojen saattaminen yleisön tietoon. Kyseisiin tietoihin olisi kuuluttava
  kustakin rahastosta
  myönnetty määrä sekä asianomaisen toimenpiteen tarkoitus ja luonne.
  Jotta saataisiin täsmällinen kuva yhteisen maatalouspolitiikan mukaisen tuen maantieteellisestä jakautumisesta,
  olisi
  annettava tietoja myös niiden maatilojen sijainnista, joihin toimenpiteitä sovelletaan. Tuensaajien
  Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa
  tunnustettu oikeus
  yksityiselämänsä kunnioitukseen yleensä ja erityisesti
  oikeus
  henkilötietojen suojaan
  olisi turvattava
  . |
| --- | --- |

(70 d)

Maataloustukirahaston ja maaseuturahaston varojen käytön julkisen valvonnan tavoite, johon tuensaajien julkistamisella pyritään, voidaan saavuttaa ainoastaan, jos varmistetaan tiettyjen tietojen saattaminen yleisön tietoon. Kyseisiin tietoihin olisi kuuluttava
  kustakin rahastosta
  myönnetty määrä sekä asianomaisen toimenpiteen tarkoitus ja luonne.
  Jotta saataisiin täsmällinen kuva yhteisen maatalouspolitiikan mukaisen tuen maantieteellisestä jakautumisesta,
  olisi
  annettava tietoja myös niiden maatilojen sijainnista, joihin toimenpiteitä sovelletaan. Tuensaajien
  Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa
  tunnustettu oikeus
  yksityiselämänsä kunnioitukseen yleensä ja erityisesti
  oikeus
  henkilötietojen suojaan
  olisi turvattava
  .

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 70 f kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (70 f) | Jotta saavutettaisiin tasapaino toisaalta maataloustukirahaston ja maaseuturahaston varojen käytön julkisen valvonnan tavoitteen ja toisaalta tuensaajien yksityiselämänsä kunnioitukseen yleensä ja henkilötietojen suojaan liittyvien oikeuksien välillä, tuen suuruus olisi otettava huomioon. Perusteelliset analyysit ja sidosryhmien kuuleminen osoittivat, että tällaisen julkaisemisen tehokkuuden parantamiseksi ja tuensaajien oikeuksien rikkomisen estämiseksi tukimäärille olisi vahvistettava kynnys, jonka alittuessa tuensaajan nimeä ei julkaista. |

Komission teksti

Tarkistus

(70 f)

Jotta saavutettaisiin tasapaino toisaalta maataloustukirahaston ja maaseuturahaston varojen käytön julkisen valvonnan tavoitteen ja toisaalta tuensaajien yksityiselämänsä kunnioitukseen yleensä ja henkilötietojen suojaan liittyvien oikeuksien välillä, tuen suuruus olisi otettava huomioon. Perusteelliset analyysit ja sidosryhmien kuuleminen osoittivat, että tällaisen julkaisemisen tehokkuuden parantamiseksi ja tuensaajien oikeuksien rikkomisen estämiseksi tukimäärille olisi vahvistettava kynnys, jonka alittuessa tuensaajan nimeä ei julkaista.

Poistetaan.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 70 g kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (70 g) | Kynnyksen olisi kuvastettava YMP:n tukijärjestelmien tasoa ja perustuttava siihen. Koska eri jäsenvaltioiden maatalouselinkeinot vaihtelevat huomattavasti ja voivat poiketa merkittävästi unionin keskimääräisestä maatilarakenteesta, olisi sallittava erilaisten, jäsenvaltion tilanteeseen soveltuvien vähimmäiskynnysten soveltaminen. Asetuksessa (EU) N:o xxx/xxx [DP] vahvistetaan pientiloille yksinkertainen erityisjärjestelmä. Kyseisen asetuksen 49 artiklassa säädetään tuen määrän laskentaperusteista. Kyseisiä perusteita olisi johdonmukaisuuden vuoksi käytettävä myös vahvistettaessa jäsenvaltiokohtaisia kynnyksiä, jotka liittyvät tuensaajan nimen julkaisemiseen. Kyseisen kynnyksen alittuessa olisi julkaistava nimen lisäksi kaikki tarvittavat tiedot, joiden avulla veronmaksajat saavat YMP:sta paikkansapitävän kuvan. |

Komission teksti

Tarkistus

(70 g)

Kynnyksen olisi kuvastettava YMP:n tukijärjestelmien tasoa ja perustuttava siihen. Koska eri jäsenvaltioiden maatalouselinkeinot vaihtelevat huomattavasti ja voivat poiketa merkittävästi unionin keskimääräisestä maatilarakenteesta, olisi sallittava erilaisten, jäsenvaltion tilanteeseen soveltuvien vähimmäiskynnysten soveltaminen. Asetuksessa (EU) N:o xxx/xxx [DP] vahvistetaan pientiloille yksinkertainen erityisjärjestelmä. Kyseisen asetuksen 49 artiklassa säädetään tuen määrän laskentaperusteista. Kyseisiä perusteita olisi johdonmukaisuuden vuoksi käytettävä myös vahvistettaessa jäsenvaltiokohtaisia kynnyksiä, jotka liittyvät tuensaajan nimen julkaisemiseen. Kyseisen kynnyksen alittuessa olisi julkaistava nimen lisäksi kaikki tarvittavat tiedot, joiden avulla veronmaksajat saavat YMP:sta paikkansapitävän kuvan.

Poistetaan.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 70 h kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (70 h) | Lisäksi näiden tietojen saattaminen yleisön tietoon lisää YMP:n yhteydessä tapahtuvan unionin varojen käytön avoimuutta, mikä parantaa kyseisen politiikan näkyvyyttä ja ymmärrettävyyttä. Se lisää kansalaisten mahdollisuuksia osallistua päätöksentekomenettelyihin ja sen avulla varmistetaan, että hallinnolla on suhteessa kansalaisiin suurempi legitimiteetti ja että se on tehokkaampaa ja vastuullisempaa. Se myös auttaa paikallisväestöä näkemään konkreettisia esimerkkejä maatalouden tuottamista julkishyödykkeistä ja tukee maatalousalalle myönnettävän julkisen tuen oikeutusta. Lisäksi viljelijöiden henkilökohtainen vastuu julkisten varojen käytössä lisääntyy. |

Komission teksti

Tarkistus

(70 h)

Lisäksi näiden tietojen saattaminen yleisön tietoon lisää YMP:n yhteydessä tapahtuvan unionin varojen käytön avoimuutta, mikä parantaa kyseisen politiikan näkyvyyttä ja ymmärrettävyyttä. Se lisää kansalaisten mahdollisuuksia osallistua päätöksentekomenettelyihin ja sen avulla varmistetaan, että hallinnolla on suhteessa kansalaisiin suurempi legitimiteetti ja että se on tehokkaampaa ja vastuullisempaa. Se myös auttaa paikallisväestöä näkemään konkreettisia esimerkkejä maatalouden tuottamista julkishyödykkeistä ja tukee maatalousalalle myönnettävän julkisen tuen oikeutusta. Lisäksi viljelijöiden henkilökohtainen vastuu julkisten varojen käytössä lisääntyy.

| (70 h) | Lisäksi näiden tietojen saattaminen yleisön tietoon lisää YMP:n yhteydessä tapahtuvan unionin varojen käytön avoimuutta, mikä parantaa kyseisen politiikan näkyvyyttä ja ymmärrettävyyttä.
  Jotta tähän päästäisiin myös unionin muilla politiikanaloilla, vastaavia sääntöjä olisi sovellettava myös muiden unionin rahastojen (EAKR, ESR ja EKTR) tuensaajiin.
  Se lisää kansalaisten mahdollisuuksia osallistua päätöksentekomenettelyihin ja sen avulla varmistetaan, että hallinnolla on suhteessa kansalaisiin suurempi legitimiteetti ja että se on tehokkaampaa ja vastuullisempaa. Se myös auttaa paikallisväestöä näkemään konkreettisia esimerkkejä maatalouden tuottamista julkishyödykkeistä ja tukee maatalousalalle myönnettävän julkisen tuen oikeutusta. Lisäksi viljelijöiden henkilökohtainen vastuu julkisten varojen käytössä lisääntyy. |
| --- | --- |

(70 h)

Lisäksi näiden tietojen saattaminen yleisön tietoon lisää YMP:n yhteydessä tapahtuvan unionin varojen käytön avoimuutta, mikä parantaa kyseisen politiikan näkyvyyttä ja ymmärrettävyyttä.
  Jotta tähän päästäisiin myös unionin muilla politiikanaloilla, vastaavia sääntöjä olisi sovellettava myös muiden unionin rahastojen (EAKR, ESR ja EKTR) tuensaajiin.
  Se lisää kansalaisten mahdollisuuksia osallistua päätöksentekomenettelyihin ja sen avulla varmistetaan, että hallinnolla on suhteessa kansalaisiin suurempi legitimiteetti ja että se on tehokkaampaa ja vastuullisempaa. Se myös auttaa paikallisväestöä näkemään konkreettisia esimerkkejä maatalouden tuottamista julkishyödykkeistä ja tukee maatalousalalle myönnettävän julkisen tuen oikeutusta. Lisäksi viljelijöiden henkilökohtainen vastuu julkisten varojen käytössä lisääntyy.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [DP] 4 artiklassa annettuja ”viljelijän”, ”maataloustoiminnan”, ”maatalousmaan
  ” ja ”tilan”
  määritelmiä
  , jollei tässä asetuksessa toisin säädetä
  . | 1.   Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 4 artiklassa annettuja ”viljelijän”, ”maataloustoiminnan
  ” ja ”
  maatalousmaan” määritelmiä. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [DP] 4 artiklassa annettuja ”viljelijän”, ”maataloustoiminnan”, ”maatalousmaan
  ” ja ”tilan”
  määritelmiä
  , jollei tässä asetuksessa toisin säädetä
  .

1.   Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 4 artiklassa annettuja ”viljelijän”, ”maataloustoiminnan
  ” ja ”
  maatalousmaan” määritelmiä.

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 4 artiklassa vahvistettua ”tilan” määritelmää, sanotun kuitenkaan rajoittamatta VI osaston soveltamista. |

Komission teksti

Tarkistus

Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 4 artiklassa vahvistettua ”tilan” määritelmää, sanotun kuitenkaan rajoittamatta VI osaston soveltamista.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Tässä asetuksessa ”alakohtaisella maatalouslainsäädännöllä” tarkoitetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan mukaisesti yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä hyväksyttyjä sovellettavia säädöksiä sekä tapauksen mukaan näiden säädösten perusteella annettuja delegoituja säädöksiä tai täytäntöönpanosäädöksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

Tässä asetuksessa ”alakohtaisella maatalouslainsäädännöllä” tarkoitetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan mukaisesti yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä hyväksyttyjä sovellettavia säädöksiä sekä tapauksen mukaan näiden säädösten perusteella annettuja delegoituja säädöksiä tai täytäntöönpanosäädöksiä.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 2 kohta – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e a) | kasvitauti, joka vahingoittaa tuensaajan kaikkia viljelmiä tai osaa niistä; |

Komission teksti

Tarkistus

(e a)

kasvitauti, joka vahingoittaa tuensaajan kaikkia viljelmiä tai osaa niistä;

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 2 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | tilan
  merkittävän
  osan pakkolunastus, jos kyseinen pakkolunastus ei ollut ennakoitavissa hakemuksen jättöpäivänä. |

Komission teksti

Tarkistus

(f)

tilan
  merkittävän
  osan pakkolunastus, jos kyseinen pakkolunastus ei ollut ennakoitavissa hakemuksen jättöpäivänä.

| (f) | koko
  tilan
  tai sen
  osan pakkolunastus, jos kyseinen pakkolunastus ei ollut ennakoitavissa hakemuksen jättöpäivänä
  , tai maan takaisinotto omistajan toimesta
  . |
| --- | --- |

(f)

koko
  tilan
  tai sen
  osan pakkolunastus, jos kyseinen pakkolunastus ei ollut ennakoitavissa hakemuksen jättöpäivänä
  , tai maan takaisinotto omistajan toimesta
  .

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Maksajavirastot ovat jäsenvaltioiden viranomaisia tai elimiä, jotka vastaavat 4 artiklan 1 kohdassa
  ja
  5 artiklassa tarkoitettujen menojen hallinnoinnista ja valvonnasta. | 1.   Maksajavirastot ovat jäsenvaltioiden viranomaisia tai elimiä, jotka vastaavat
  kaikkien sekä
  4 artiklan 1 kohdassa
  että
  5 artiklassa tarkoitettujen menojen hallinnoinnista ja valvonnasta. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Maksajavirastot ovat jäsenvaltioiden viranomaisia tai elimiä, jotka vastaavat 4 artiklan 1 kohdassa
  ja
  5 artiklassa tarkoitettujen menojen hallinnoinnista ja valvonnasta.

1.   Maksajavirastot ovat jäsenvaltioiden viranomaisia tai elimiä, jotka vastaavat
  kaikkien sekä
  4 artiklan 1 kohdassa
  että
  5 artiklassa tarkoitettujen menojen hallinnoinnista ja valvonnasta.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 2 kohta – 2 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Komissio tarkastelee riskiotannan perusteella jäsenvaltioiden 102 artiklan mukaisesti toimittamaa asiakirja-aineistoa ja arvioi järjestelmien toimivuutta varmistaakseen, että hallinnointi- ja valvontaelimet täyttävät kansallisen hyväksynnän edellytykset. |

Komission teksti

Tarkistus

Komissio tarkastelee riskiotannan perusteella jäsenvaltioiden 102 artiklan mukaisesti toimittamaa asiakirja-aineistoa ja arvioi järjestelmien toimivuutta varmistaakseen, että hallinnointi- ja valvontaelimet täyttävät kansallisen hyväksynnän edellytykset.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 3 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | hallinnollinen vahvistuslausuma tilinpäätöstietojen täydellisyydestä, täsmällisyyttä ja todenperäisyyttä, sisäisten valvontajärjestelmien asianmukaisesta toiminnasta, tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta
  sekä moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattamisesta
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

(b)

hallinnollinen vahvistuslausuma tilinpäätöstietojen täydellisyydestä, täsmällisyyttä ja todenperäisyyttä, sisäisten valvontajärjestelmien asianmukaisesta toiminnasta, tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta
  sekä moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattamisesta
  ;

| (b) | hallinnollinen vahvistuslausuma tilinpäätöstietojen täydellisyydestä, täsmällisyydestä ja todenperäisyydestä, sisäisten valvontajärjestelmien asianmukaisesta toiminnasta
  mitattavissa olevien suoritusarvojen perusteella
  , tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta; |
| --- | --- |

(b)

hallinnollinen vahvistuslausuma tilinpäätöstietojen täydellisyydestä, täsmällisyydestä ja todenperäisyydestä, sisäisten valvontajärjestelmien asianmukaisesta toiminnasta
  mitattavissa olevien suoritusarvojen perusteella
  , tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta;

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 3 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | yhteenveto kaikista käytettävissä olevista tarkastustuloksista mukaan luettuna analyysi järjestelmällisesti
  tai
  usein toistuvista puutteista sekä toteutetuista tai suunnitelluista korjaavista toimista. |

Komission teksti

Tarkistus

(c)

yhteenveto kaikista käytettävissä olevista tarkastustuloksista mukaan luettuna analyysi järjestelmällisesti
  tai
  usein toistuvista puutteista sekä toteutetuista tai suunnitelluista korjaavista toimista.

| (c) | yhteenveto: |
| --- | --- |

(c)

yhteenveto:

| | (i) | kaikista käytettävissä olevista tarkastustuloksista mukaan luettuna analyysi järjestelmällisesti
  ja
  usein toistuvista puutteista sekä toteutetuista tai suunnitelluista korjaavista toimista, |
| --- | --- | --- |

(i)

kaikista käytettävissä olevista tarkastustuloksista mukaan luettuna analyysi järjestelmällisesti
  ja
  usein toistuvista puutteista sekä toteutetuista tai suunnitelluista korjaavista toimista,

| | (ii) | valvontatilastoista, jotka on toimitettu 102 artiklan 1 kohdan c alakohdan v alakohdan mukaisesti, ja |
| --- | --- | --- |

(ii)

valvontatilastoista, jotka on toimitettu 102 artiklan 1 kohdan c alakohdan v alakohdan mukaisesti, ja

| | (iii) | muista aiheellisiksi katsotuista tarkastuksista
  . |
| --- | --- | --- |

(iii)

muista aiheellisiksi katsotuista tarkastuksista
  .

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 4 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Jos maksajavirastoja hyväksytään enemmän kuin yksi, jäsenvaltion on
  nimettävä
  elin, jäljempänä ”koordinointielin”, jolle se antaa tehtäväksi | 4.   Jos maksajavirastoja hyväksytään
  jäsenvaltion perustuslaillisen järjestyksen vuoksi
  enemmän kuin yksi, jäsenvaltion on
  valittava
  elin, jäljempänä ”koordinointielin”, jolle se antaa tehtäväksi |

Komission teksti

Tarkistus

4.   Jos maksajavirastoja hyväksytään enemmän kuin yksi, jäsenvaltion on
  nimettävä
  elin, jäljempänä ”koordinointielin”, jolle se antaa tehtäväksi

4.   Jos maksajavirastoja hyväksytään
  jäsenvaltion perustuslaillisen järjestyksen vuoksi
  enemmän kuin yksi, jäsenvaltion on
  valittava
  elin, jäljempänä ”koordinointielin”, jolle se antaa tehtäväksi

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Jos hyväksytty maksajavirasto ei enää täytä yhtä tai useampaa 2 kohdassa tarkoitettua hyväksymisperustetta, jäsenvaltion on peruutettava hyväksyntä, jollei maksajavirasto tee tarvittavia muutoksia ongelman merkittävyyden mukaan asetetussa määräajassa. | 5.   Jos hyväksytty maksajavirasto ei enää täytä yhtä tai useampaa 2 kohdassa tarkoitettua hyväksymisperustetta, jäsenvaltion on
  omasta aloitteestaan tai komission pyynnöstä
  peruutettava hyväksyntä, jollei maksajavirasto tee tarvittavia muutoksia ongelman merkittävyyden mukaan asetetussa määräajassa. |

Komission teksti

Tarkistus

5.   Jos hyväksytty maksajavirasto ei enää täytä yhtä tai useampaa 2 kohdassa tarkoitettua hyväksymisperustetta, jäsenvaltion on peruutettava hyväksyntä, jollei maksajavirasto tee tarvittavia muutoksia ongelman merkittävyyden mukaan asetetussa määräajassa.

5.   Jos hyväksytty maksajavirasto ei enää täytä yhtä tai useampaa 2 kohdassa tarkoitettua hyväksymisperustetta, jäsenvaltion on
  omasta aloitteestaan tai komission pyynnöstä
  peruutettava hyväksyntä, jollei maksajavirasto tee tarvittavia muutoksia ongelman merkittävyyden mukaan asetetussa määräajassa.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | maksajavirastojen hallinnollisten vahvistuslausumien laajuutta ja niiden perustana olevaa työtä koskevat säännöt; |

Komission teksti

Tarkistus

(b a)

maksajavirastojen hallinnollisten vahvistuslausumien laajuutta ja niiden perustana olevaa työtä koskevat säännöt;

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (c a) | julkiseen interventioon liittyviä maksajavirastojen velvoitteita ja hallinto- ja valvontavastuiden sisältöä; |

Komission teksti

Tarkistus

(c a)

julkiseen interventioon liittyviä maksajavirastojen velvoitteita ja hallinto- ja valvontavastuiden sisältöä;

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | julkiseen interventioon liittyviä maksajavirastojen velvoitteita ja hallinto- ja valvontavastuiden sisältöä; |

Komission teksti

Tarkistus

(a)

julkiseen interventioon liittyviä maksajavirastojen velvoitteita ja hallinto- ja valvontavastuiden sisältöä;

Poistetaan.

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

9 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Todentamisviranomainen on
  jäsenvaltion nimeämä
  julkinen tai yksityinen tarkastuselin
  , joka
  antaa lausunnon tilinpäätöstietojen
  täydellisyyttä, täsmällisyyttä ja todenperäisyyttä, sisäisten
  valvontajärjestelmien
  asianmukaista toimintaa,
  tilien perustana olevien toimien
  laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta sekä moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattamista koskevasta hallinnollisesta vahvistuslausumasta. | 1.   Todentamisviranomainen on julkinen tai yksityinen tarkastuselin
  . Jos se on yksityinen tarkastuselin, jäsenvaltio valitsee sen julkista tarjouskilpailumenettelyä noudattaen. Todentamisviranomainen
  antaa
  kansainvälisesti hyväksyttyjen tilintarkastusstandardien mukaisesti laaditun
  lausunnon tilinpäätöstietojen
  täydellisyydestä, täsmällisyydestä ja todenperäisyydestä, käyttöön otettujen
  valvontajärjestelmien
  asianmukaisesta toiminnasta sekä
  tilien perustana olevien toimien
  laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Lausunnossa on todettava muun muassa, antaako tarkastelu aihetta epäillä 7 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa vahvistuslausumassa annettuja tietoja. |
| Se on toiminnassaan riippumaton sekä asianomaisesta maksajavirastosta että viraston hyväksyneestä viranomaisesta. | Se on toiminnassaan riippumaton sekä asianomaisesta maksajavirastosta että viraston hyväksyneestä viranomaisesta. |
| 2.   
  Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä
  säännöt todentamisviranomaisten asemasta, niiden erityistehtävistä
  tarkastukset
  mukaan
  luettuina sekä todistuksista ja kertomuksista oheisasiakirjoineen
  , jotka
  niiden on laadittava
  .
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 2.   
  Siirretään komissiolle valta antaa 111 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan
  säännöt todentamisviranomaisten asemasta
  ja
  niiden erityistehtävistä, mukaan
  lukien tarkastuksista
  , jotka
  suunnitellaan mahdollisimman tehokkaasti turvautuen mahdollisimman pitkälti yhdennettyihin otoksiin viljelijöiden ja jäsenvaltioiden hallinnollisen rasituksen minimoimiseksi
  . |
| | Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä säännöt todistuksista ja kertomuksista oheisasiakirjoineen, jotka todentamisviranomaisten on laadittava. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Todentamisviranomainen on
  jäsenvaltion nimeämä
  julkinen tai yksityinen tarkastuselin
  , joka
  antaa lausunnon tilinpäätöstietojen
  täydellisyyttä, täsmällisyyttä ja todenperäisyyttä, sisäisten
  valvontajärjestelmien
  asianmukaista toimintaa,
  tilien perustana olevien toimien
  laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta sekä moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattamista koskevasta hallinnollisesta vahvistuslausumasta.

1.   Todentamisviranomainen on julkinen tai yksityinen tarkastuselin
  . Jos se on yksityinen tarkastuselin, jäsenvaltio valitsee sen julkista tarjouskilpailumenettelyä noudattaen. Todentamisviranomainen
  antaa
  kansainvälisesti hyväksyttyjen tilintarkastusstandardien mukaisesti laaditun
  lausunnon tilinpäätöstietojen
  täydellisyydestä, täsmällisyydestä ja todenperäisyydestä, käyttöön otettujen
  valvontajärjestelmien
  asianmukaisesta toiminnasta sekä
  tilien perustana olevien toimien
  laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Lausunnossa on todettava muun muassa, antaako tarkastelu aihetta epäillä 7 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa vahvistuslausumassa annettuja tietoja.

Se on toiminnassaan riippumaton sekä asianomaisesta maksajavirastosta että viraston hyväksyneestä viranomaisesta.

Se on toiminnassaan riippumaton sekä asianomaisesta maksajavirastosta että viraston hyväksyneestä viranomaisesta.

2.   
  Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä
  säännöt todentamisviranomaisten asemasta, niiden erityistehtävistä
  tarkastukset
  mukaan
  luettuina sekä todistuksista ja kertomuksista oheisasiakirjoineen
  , jotka
  niiden on laadittava
  .
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

2.   
  Siirretään komissiolle valta antaa 111 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan
  säännöt todentamisviranomaisten asemasta
  ja
  niiden erityistehtävistä, mukaan
  lukien tarkastuksista
  , jotka
  suunnitellaan mahdollisimman tehokkaasti turvautuen mahdollisimman pitkälti yhdennettyihin otoksiin viljelijöiden ja jäsenvaltioiden hallinnollisen rasituksen minimoimiseksi
  .

Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä säännöt todistuksista ja kertomuksista oheisasiakirjoineen, jotka todentamisviranomaisten on laadittava. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

12 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltion on perustettava järjestelmä, jossa tuensaajille annetaan maankäyttöä ja tilanhoitoa koskevaa neuvontaa, jäljempänä ”maatilojen neuvontajärjestelmä”, ja jota hoitaa yksi tai useampi
  nimetty
  elin.
  Nimetyt
  elimet voivat olla julkisia
  tai
  yksityisiä. | 1.   Jäsenvaltion on perustettava järjestelmä, jossa tuensaajille annetaan maankäyttöä ja tilanhoitoa
  sekä maatilojen riskienhallintaa
  koskevaa neuvontaa, jäljempänä ”maatilojen neuvontajärjestelmä”, ja jota hoitaa yksi tai useampi
  valittu
  elin.
  Valitut
  elimet voivat olla julkisia
  ja/tai
  yksityisiä. |
| 2.   Maatilojen neuvontajärjestelmän on katettava ainakin | 2.   Maatilojen neuvontajärjestelmän on katettava ainakin |
| (a) | VI osaston I luvussa
  tarkoitetut lakisääteiset hoitovaatimukset
  sekä maan hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa
  koskevat toimenpidevaatimukset
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Jäsenvaltion on perustettava järjestelmä, jossa tuensaajille annetaan maankäyttöä ja tilanhoitoa koskevaa neuvontaa, jäljempänä ”maatilojen neuvontajärjestelmä”, ja jota hoitaa yksi tai useampi
  nimetty
  elin.
  Nimetyt
  elimet voivat olla julkisia
  tai
  yksityisiä.

1.   Jäsenvaltion on perustettava järjestelmä, jossa tuensaajille annetaan maankäyttöä ja tilanhoitoa
  sekä maatilojen riskienhallintaa
  koskevaa neuvontaa, jäljempänä ”maatilojen neuvontajärjestelmä”, ja jota hoitaa yksi tai useampi
  valittu
  elin.
  Valitut
  elimet voivat olla julkisia
  ja/tai
  yksityisiä.

2.   Maatilojen neuvontajärjestelmän on katettava ainakin

2.   Maatilojen neuvontajärjestelmän on katettava ainakin

(a)

VI osaston I luvussa
  tarkoitetut lakisääteiset hoitovaatimukset
  sekä maan hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa
  koskevat toimenpidevaatimukset
  ;

| (a) | VI osaston I luvussa
  tarkoitetuista lakisääteisistä hoitovaatimuksista
  sekä maan hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa
  koskevista toimenpidevaatimuksista johtuvat velvoitteet tilatasolla
  ; |
| --- | --- |

(a)

VI osaston I luvussa
  tarkoitetuista lakisääteisistä hoitovaatimuksista
  sekä maan hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa
  koskevista toimenpidevaatimuksista johtuvat velvoitteet tilatasolla
  ;

| (b) | ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisat maatalouskäytännöt, joista säädetään asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [DP] III osaston 2 luvussa sekä maatalousmaan säilyttäminen asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [DP] 4 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

(b)

ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisat maatalouskäytännöt, joista säädetään asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [DP] III osaston 2 luvussa sekä maatalousmaan säilyttäminen asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [DP] 4 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti;

| (b) | ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisat maatalouskäytännöt, joista säädetään asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] III osaston 2 luvussa, sekä maatalousmaan säilyttäminen asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 4 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

(b)

ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisat maatalouskäytännöt, joista säädetään asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] III osaston 2 luvussa, sekä maatalousmaan säilyttäminen asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 4 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti;

| (c) | vaatimukset tai toimet, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja muutokseen mukautumiseen, luonnon monimuotoisuuteen, vesien suojeluun sekä eläin- ja kasvitaudeista ilmoittamiseen ja innovointiin, ainakin siltä osin kuin niistä säädetään tämän asetuksen liitteessä I; |
| --- | --- |

(c)

vaatimukset tai toimet, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja muutokseen mukautumiseen, luonnon monimuotoisuuteen, vesien suojeluun sekä eläin- ja kasvitaudeista ilmoittamiseen ja innovointiin, ainakin siltä osin kuin niistä säädetään tämän asetuksen liitteessä I;

| (c) | vaatimukset tai toimet, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja muutokseen mukautumiseen, luonnon monimuotoisuuteen, vesien suojeluun sekä eläin- ja kasvitaudeista ilmoittamiseen ja innovointiin, ainakin siltä osin kuin niistä säädetään tämän asetuksen liitteessä I; |
| --- | --- |

(c)

vaatimukset tai toimet, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja muutokseen mukautumiseen, luonnon monimuotoisuuteen, vesien suojeluun sekä eläin- ja kasvitaudeista ilmoittamiseen ja innovointiin, ainakin siltä osin kuin niistä säädetään tämän asetuksen liitteessä I;

| (c a) | maatilojen taloudellisen toiminnan kestävä kehitys kaikkien maaseudun kehittämisohjelmissa suositeltujen toimien mukaisesti, mukaan lukien maatilojen nykyaikaistaminen, kilpailukyvyn parantaminen, alakohtainen yhdentäminen, innovaatio ja markkinasuuntautuneisuus sekä kirjanpitoon, yrittäjyyteen ja taloudellisten resurssien kestävään hallintaan liittyvien periaatteiden edistäminen ja täytäntöönpano; |
| --- | --- |

(c a)

maatilojen taloudellisen toiminnan kestävä kehitys kaikkien maaseudun kehittämisohjelmissa suositeltujen toimien mukaisesti, mukaan lukien maatilojen nykyaikaistaminen, kilpailukyvyn parantaminen, alakohtainen yhdentäminen, innovaatio ja markkinasuuntautuneisuus sekä kirjanpitoon, yrittäjyyteen ja taloudellisten resurssien kestävään hallintaan liittyvien periaatteiden edistäminen ja täytäntöönpano;

| (d) | pienten
  tilojen taloudellisen toiminnan kestävä kehitys siten kuin jäsenvaltiot ovat sen määritelleet,
  ainakin
  asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [DP] V osastossa tarkoitettuun pienviljelijäjärjestelmään
  osallistuvien tilojen osalta
  . |
| --- | --- |

(d)

pienten
  tilojen taloudellisen toiminnan kestävä kehitys siten kuin jäsenvaltiot ovat sen määritelleet,
  ainakin
  asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [DP] V osastossa tarkoitettuun pienviljelijäjärjestelmään
  osallistuvien tilojen osalta
  .

| (d) | tilojen
  ympäristötehokkuus ja
  taloudellisen toiminnan kestävä kehitys siten kuin jäsenvaltiot ovat sen määritelleet,
  siten että etusijalle asetetaan
  asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] V osastossa tarkoitettuun pienviljelijäjärjestelmään
  osallistuvat tilat
  . |
| --- | --- |

(d)

tilojen
  ympäristötehokkuus ja
  taloudellisen toiminnan kestävä kehitys siten kuin jäsenvaltiot ovat sen määritelleet,
  siten että etusijalle asetetaan
  asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] V osastossa tarkoitettuun pienviljelijäjärjestelmään
  osallistuvat tilat
  .

3.   Maatilojen neuvontajärjestelmä voi kattaa myös

3.   Maatilojen neuvontajärjestelmä voi myös kattaa
  muun muassa seuraavaa:

| (a) | muun kuin 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetun tilojen taloudellisen toiminnan kestävän kehittämisen; |
| --- | --- |

(a)

muun kuin 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetun tilojen taloudellisen toiminnan kestävän kehittämisen;

| (a a) | maatilatoiminnan muutosten edistäminen ja maatilojen taloudellisen toiminnan monipuolistaminen, |
| --- | --- |

(a a)

maatilatoiminnan muutosten edistäminen ja maatilojen taloudellisen toiminnan monipuolistaminen,

| (a b) | riskinhallinnan ja asianmukaisten ennaltaehkäisevien toimenpiteiden käyttöönotto luonnononnettomuuksien, katastrofien sekä eläin- ja kasvitautien torjumiseksi; |
| --- | --- |

(a b)

riskinhallinnan ja asianmukaisten ennaltaehkäisevien toimenpiteiden käyttöönotto luonnononnettomuuksien, katastrofien sekä eläin- ja kasvitautien torjumiseksi;

| (a c) | integroitua torjuntaa ja muiden kuin kemiallisten vaihtoehtojen käyttöä koskeva neuvonta; |
| --- | --- |

(a c)

integroitua torjuntaa ja muiden kuin kemiallisten vaihtoehtojen käyttöä koskeva neuvonta;

| (b) | kansallisella lainsäädännöllä vahvistetut
  vähimmäisvaatimukset
  , joita tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [RD]
  29 artiklan 3 kohdassa ja 30 artiklan 2 kohdassa
  . |
| --- | --- |

(b)

kansallisella lainsäädännöllä vahvistetut
  vähimmäisvaatimukset
  , joita tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [RD]
  29 artiklan 3 kohdassa ja 30 artiklan 2 kohdassa
  .

| (b) | kansallisella lainsäädännöllä vahvistetut
  vaatimukset
  , joita tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o .../2013 [RD]
  29 ja 30 artiklassa
  . |
| --- | --- |

(b)

kansallisella lainsäädännöllä vahvistetut
  vaatimukset
  , joita tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o .../2013 [RD]
  29 ja 30 artiklassa
  .

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltion on varmistettava, että maatilojen neuvontajärjestelmässä toimivilla neuvojilla on riittävä pätevyys ja että
  heitä koulutetaan säännöllisesti
  . | 1.   Jäsenvaltion on varmistettava, että maatilojen neuvontajärjestelmässä toimivilla neuvojilla on riittävä pätevyys ja että
  he osallistuvat säännöllisesti täydennyskoulutukseen
  . |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Jäsenvaltion on varmistettava, että maatilojen neuvontajärjestelmässä toimivilla neuvojilla on riittävä pätevyys ja että
  heitä koulutetaan säännöllisesti
  .

1.   Jäsenvaltion on varmistettava, että maatilojen neuvontajärjestelmässä toimivilla neuvojilla on riittävä pätevyys ja että
  he osallistuvat säännöllisesti täydennyskoulutukseen
  .

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on toimitettava tuensaajalle luettelo
  nimetyistä
  elimistä,
  tapauksen mukaan
  sähköisesti. | 3.   Toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on toimitettava
  mahdolliselle
  tuensaajalle luettelo
  valituista
  elimistä,
  ensisijaisesti
  sähköisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on toimitettava tuensaajalle luettelo
  nimetyistä
  elimistä,
  tapauksen mukaan
  sähköisesti.

3.   Toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on toimitettava
  mahdolliselle
  tuensaajalle luettelo
  valituista
  elimistä,
  ensisijaisesti
  sähköisesti.

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

14 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tuensaajat voivat käyttää maatilojen neuvontajärjestelmää vapaaehtoisuuden pohjalta riippumatta siitä, saavatko he yhteisen maatalouspolitiikan mukaista tukea, maaseudun kehittäminen mukaan luettuna. | Tuensaajat voivat käyttää maatilojen neuvontajärjestelmää vapaaehtoisuuden pohjalta riippumatta siitä, saavatko he yhteisen maatalouspolitiikan mukaista tukea, maaseudun kehittäminen mukaan luettuna. |
| Jäsenvaltio voi kuitenkin määritellä
  puolueettomilla perusteilla
  tuensaajaryhmät, joilla on ensisijainen oikeus käyttää maatilojen neuvontajärjestelmää
  . Jäsenvaltion on kuitenkin varmistettava, että etusijalle asetetaan
  viljelijät, joilla on kaikkein rajallisimmat mahdollisuudet muihin neuvontapalveluihin kuin maatilojen neuvontajärjestelmään. | Jäsenvaltio voi kuitenkin määritellä
  ympäristöön liittyvien, taloudellisten ja sosiaalisten kriteerien perusteella
  tuensaajaryhmät, joilla on ensisijainen oikeus käyttää maatilojen neuvontajärjestelmää
  ja joita ovat muun muassa seuraavat: |
| | (a) | viljelijät, joilla on kaikkein rajallisimmat mahdollisuudet muihin neuvontapalveluihin kuin maatilojen neuvontajärjestelmään; |

Komission teksti

Tarkistus

Tuensaajat voivat käyttää maatilojen neuvontajärjestelmää vapaaehtoisuuden pohjalta riippumatta siitä, saavatko he yhteisen maatalouspolitiikan mukaista tukea, maaseudun kehittäminen mukaan luettuna.

Tuensaajat voivat käyttää maatilojen neuvontajärjestelmää vapaaehtoisuuden pohjalta riippumatta siitä, saavatko he yhteisen maatalouspolitiikan mukaista tukea, maaseudun kehittäminen mukaan luettuna.

Jäsenvaltio voi kuitenkin määritellä
  puolueettomilla perusteilla
  tuensaajaryhmät, joilla on ensisijainen oikeus käyttää maatilojen neuvontajärjestelmää
  . Jäsenvaltion on kuitenkin varmistettava, että etusijalle asetetaan
  viljelijät, joilla on kaikkein rajallisimmat mahdollisuudet muihin neuvontapalveluihin kuin maatilojen neuvontajärjestelmään.

Jäsenvaltio voi kuitenkin määritellä
  ympäristöön liittyvien, taloudellisten ja sosiaalisten kriteerien perusteella
  tuensaajaryhmät, joilla on ensisijainen oikeus käyttää maatilojen neuvontajärjestelmää
  ja joita ovat muun muassa seuraavat:

(a)

viljelijät, joilla on kaikkein rajallisimmat mahdollisuudet muihin neuvontapalveluihin kuin maatilojen neuvontajärjestelmään;

| (b) | viljelijät, jotka osallistuvat toimiin, joilla pyritään varmistamaan asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] III osaston 2 luvussa kuvattua hiili-, ravinne- ja/tai energiatehokkuutta; |
| --- | --- |

(b)

viljelijät, jotka osallistuvat toimiin, joilla pyritään varmistamaan asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] III osaston 2 luvussa kuvattua hiili-, ravinne- ja/tai energiatehokkuutta;

| (c) | asetuksen (EU) N:o .../2013[RD] 53, 61 ja 62 artiklassa tarkoitetut rajallisin resurssein toimivat verkostot
  . |
| --- | --- |

(c)

asetuksen (EU) N:o .../2013[RD] 53, 61 ja 62 artiklassa tarkoitetut rajallisin resurssein toimivat verkostot
  .

Maatilojen neuvontajärjestelmässä on varmistettava, että tuensaajilla on mahdollisuus saada neuvontaa, jossa otetaan huomioon heidän tilansa erityistilanne.

Maatilojen neuvontajärjestelmässä on varmistettava, että tuensaajilla on mahdollisuus saada neuvontaa, jossa otetaan huomioon heidän tilansa erityistilanne.

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.
     
  Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä säännöt maatilojen neuvontajärjestelmän yhdenmukaista täytäntöönpanoa varten. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | Poistetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

2.
     
  Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä säännöt maatilojen neuvontajärjestelmän yhdenmukaista täytäntöönpanoa varten. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Poistetaan.

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jos unionin lainsäädännössä säädetään 1 kohdassa tarkoitetuista määristä vähennettävistä määristä,
  komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä
  maataloustukirahaston menoihin käytettävissä
  olevan nettomäärän
  kyseisessä lainsäädännössä tarkoitettujen tietojen perusteella. | 2.   Jos unionin lainsäädännössä säädetään 1 kohdassa tarkoitetuista määristä vähennettävistä määristä,
  siirretään komissiolle valta hyväksyä 111 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan
  maataloustukirahaston menoihin käytettävissä
  oleva nettomäärä
  kyseisessä lainsäädännössä tarkoitettujen tietojen perusteella. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Jos unionin lainsäädännössä säädetään 1 kohdassa tarkoitetuista määristä vähennettävistä määristä,
  komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä
  maataloustukirahaston menoihin käytettävissä
  olevan nettomäärän
  kyseisessä lainsäädännössä tarkoitettujen tietojen perusteella.

2.   Jos unionin lainsäädännössä säädetään 1 kohdassa tarkoitetuista määristä vähennettävistä määristä,
  siirretään komissiolle valta hyväksyä 111 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan
  maataloustukirahaston menoihin käytettävissä
  oleva nettomäärä
  kyseisessä lainsäädännössä tarkoitettujen tietojen perusteella.

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Edellä olevan 6 artiklan c alakohdan mukaisesti rahoitettavien toimenpiteiden tarkoituksena on antaa komissiolle välineet hallinnoida unionin maatalousmarkkinoita globaalissa toimintaympäristössä, turvata
  maatalousmaata ja
  viljelmien tilaa koskeva taloudellinen seuranta arvioiden mahdollistamiseksi
  erityisesti
  tuotosten
  ja
  maataloustuotannon osalta, asettaa kyseiset arviot saataville kansainvälisissä yhteyksissä, kuten Yhdistyneiden kansakuntien järjestöjen tai muiden kansainvälisten elinten koordinoimissa aloitteissa, lisätä maailmanmarkkinoiden avoimuutta ja turvata maatalouden meteorologisen järjestelmän
  tekninen
  kehitys. | Edellä olevan 6 artiklan c alakohdan mukaisesti rahoitettavien toimenpiteiden tarkoituksena on antaa komissiolle välineet hallinnoida unionin maatalousmarkkinoita globaalissa toimintaympäristössä, turvata
  maatalous- ja metsätalousmaata ja maatalouden resurssipohjaa sekä
  viljelmien tilaa koskeva taloudellinen
  ja agroekologinen
  seuranta arvioiden mahdollistamiseksi
  esimerkiksi
  tuotosten
  , resurssitehokkuuden ja pitkän aikavälin
  maataloustuotannon osalta, asettaa kyseiset arviot saataville kansainvälisissä yhteyksissä, kuten Yhdistyneiden kansakuntien järjestöjen tai muiden kansainvälisten elinten koordinoimissa aloitteissa, lisätä maailmanmarkkinoiden avoimuutta ja turvata maatalouden meteorologisen järjestelmän kehitys. |

Komission teksti

Tarkistus

Edellä olevan 6 artiklan c alakohdan mukaisesti rahoitettavien toimenpiteiden tarkoituksena on antaa komissiolle välineet hallinnoida unionin maatalousmarkkinoita globaalissa toimintaympäristössä, turvata
  maatalousmaata ja
  viljelmien tilaa koskeva taloudellinen seuranta arvioiden mahdollistamiseksi
  erityisesti
  tuotosten
  ja
  maataloustuotannon osalta, asettaa kyseiset arviot saataville kansainvälisissä yhteyksissä, kuten Yhdistyneiden kansakuntien järjestöjen tai muiden kansainvälisten elinten koordinoimissa aloitteissa, lisätä maailmanmarkkinoiden avoimuutta ja turvata maatalouden meteorologisen järjestelmän
  tekninen
  kehitys.

Edellä olevan 6 artiklan c alakohdan mukaisesti rahoitettavien toimenpiteiden tarkoituksena on antaa komissiolle välineet hallinnoida unionin maatalousmarkkinoita globaalissa toimintaympäristössä, turvata
  maatalous- ja metsätalousmaata ja maatalouden resurssipohjaa sekä
  viljelmien tilaa koskeva taloudellinen
  ja agroekologinen
  seuranta arvioiden mahdollistamiseksi
  esimerkiksi
  tuotosten
  , resurssitehokkuuden ja pitkän aikavälin
  maataloustuotannon osalta, asettaa kyseiset arviot saataville kansainvälisissä yhteyksissä, kuten Yhdistyneiden kansakuntien järjestöjen tai muiden kansainvälisten elinten koordinoimissa aloitteissa, lisätä maailmanmarkkinoiden avoimuutta ja turvata maatalouden meteorologisen järjestelmän kehitys.

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Edellä olevan 6 artiklan c alakohdan mukaisesti rahoitettavat toimenpiteet koskevat yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanoon ja seurantaan tarvittavien tietojen keräämistä tai ostamista, mukaan luettuina satelliittitiedot ja meteorologiset tiedot, paikkatietoinfrastruktuurin ja verkkosivuston perustaminen, ilmasto-oloihin liittyvien tutkimusten tekeminen sekä maatalousmeteorologisten ja ekonometristen mallien päivittäminen. Toimenpiteet toteutetaan tarvittaessa yhteistyössä kansallisten laboratorioiden ja elinten kanssa. | Edellä olevan 6 artiklan c alakohdan mukaisesti rahoitettavat toimenpiteet koskevat yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanoon ja seurantaan tarvittavien tietojen keräämistä tai ostamista, mukaan luettuina satelliittitiedot ja meteorologiset tiedot, paikkatietoinfrastruktuurin ja verkkosivuston perustaminen, ilmasto-oloihin liittyvien tutkimusten tekeminen
  , maaperän terveyden ja toimivuuden seuranta
  sekä maatalousmeteorologisten ja ekonometristen mallien päivittäminen. Toimenpiteet toteutetaan tarvittaessa yhteistyössä kansallisten laboratorioiden ja elinten kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

Edellä olevan 6 artiklan c alakohdan mukaisesti rahoitettavat toimenpiteet koskevat yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanoon ja seurantaan tarvittavien tietojen keräämistä tai ostamista, mukaan luettuina satelliittitiedot ja meteorologiset tiedot, paikkatietoinfrastruktuurin ja verkkosivuston perustaminen, ilmasto-oloihin liittyvien tutkimusten tekeminen sekä maatalousmeteorologisten ja ekonometristen mallien päivittäminen. Toimenpiteet toteutetaan tarvittaessa yhteistyössä kansallisten laboratorioiden ja elinten kanssa.

Edellä olevan 6 artiklan c alakohdan mukaisesti rahoitettavat toimenpiteet koskevat yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanoon ja seurantaan tarvittavien tietojen keräämistä tai ostamista, mukaan luettuina satelliittitiedot ja meteorologiset tiedot, paikkatietoinfrastruktuurin ja verkkosivuston perustaminen, ilmasto-oloihin liittyvien tutkimusten tekeminen
  , maaperän terveyden ja toimivuuden seuranta
  sekä maatalousmeteorologisten ja ekonometristen mallien päivittäminen. Toimenpiteet toteutetaan tarvittaessa yhteistyössä kansallisten laboratorioiden ja elinten kanssa.

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Komissio tekee mukautusta koskevan ehdotuksen viimeistään sen kalenterivuoden maaliskuun 31 päivänä, jota 1 kohdassa tarkoitettu mukautus koskee, ja neuvosto
  päättää
  mukautuksesta viimeistään kyseisen kalenterivuoden kesäkuun 30 päivänä. | 2.   Komissio tekee mukautusta koskevan ehdotuksen viimeistään sen kalenterivuoden maaliskuun 31 päivänä, jota 1 kohdassa tarkoitettu mukautus koskee,
  ja Euroopan parlamentti
  ja neuvosto
  päättävät
  mukautuksesta viimeistään kyseisen kalenterivuoden kesäkuun 30 päivänä. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Komissio tekee mukautusta koskevan ehdotuksen viimeistään sen kalenterivuoden maaliskuun 31 päivänä, jota 1 kohdassa tarkoitettu mukautus koskee, ja neuvosto
  päättää
  mukautuksesta viimeistään kyseisen kalenterivuoden kesäkuun 30 päivänä.

2.   Komissio tekee mukautusta koskevan ehdotuksen viimeistään sen kalenterivuoden maaliskuun 31 päivänä, jota 1 kohdassa tarkoitettu mukautus koskee,
  ja Euroopan parlamentti
  ja neuvosto
  päättävät
  mukautuksesta viimeistään kyseisen kalenterivuoden kesäkuun 30 päivänä.

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jos jonakin vuonna mukautusastetta ei ole vahvistettu kesäkuun 30 päivään mennessä, komissio vahvistaa sen täytäntöönpanosäädöksellä ja ilmoittaa asiasta viipymättä neuvostolle. Tällainen täytäntöönpanosäädös hyväksytään noudattaen 112 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä. | 3.   Jos jonakin vuonna mukautusastetta ei ole vahvistettu kesäkuun 30 päivään mennessä, komissio vahvistaa sen täytäntöönpanosäädöksellä ja ilmoittaa asiasta viipymättä
  Euroopan parlamentille ja
  neuvostolle. Tällainen täytäntöönpanosäädös hyväksytään 112 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Jos jonakin vuonna mukautusastetta ei ole vahvistettu kesäkuun 30 päivään mennessä, komissio vahvistaa sen täytäntöönpanosäädöksellä ja ilmoittaa asiasta viipymättä neuvostolle. Tällainen täytäntöönpanosäädös hyväksytään noudattaen 112 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä.

3.   Jos jonakin vuonna mukautusastetta ei ole vahvistettu kesäkuun 30 päivään mennessä, komissio vahvistaa sen täytäntöönpanosäädöksellä ja ilmoittaa asiasta viipymättä
  Euroopan parlamentille ja
  neuvostolle. Tällainen täytäntöönpanosäädös hyväksytään 112 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   
  Joulukuun 1 päivään asti neuvosto voi komission ehdotuksesta, jonka tämä tekee käytettävissään olevien uusien
  tietojen perusteella, mukauttaa 2 tai 3 kohdan mukaisesti vahvistettua suorien tukien mukautusastetta. | 4.   
  Jos 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun päätöksen hyväksymisen jälkeen saadaan uusia oleellisia tietoja, komissio voi joulukuun 1 päivään asti näiden
  tietojen perusteella mukauttaa 2 tai 3 kohdan mukaisesti vahvistettua suorien tukien mukautusastetta
  täytäntöönpanosäädöksillä ja käyttämättä kumpaakaan 112 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

4.   
  Joulukuun 1 päivään asti neuvosto voi komission ehdotuksesta, jonka tämä tekee käytettävissään olevien uusien
  tietojen perusteella, mukauttaa 2 tai 3 kohdan mukaisesti vahvistettua suorien tukien mukautusastetta.

4.   
  Jos 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun päätöksen hyväksymisen jälkeen saadaan uusia oleellisia tietoja, komissio voi joulukuun 1 päivään asti näiden
  tietojen perusteella mukauttaa 2 tai 3 kohdan mukaisesti vahvistettua suorien tukien mukautusastetta
  täytäntöönpanosäädöksillä ja käyttämättä kumpaakaan 112 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä
  .

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Ennen
  tämän artiklan soveltamista on ensin otettava huomioon määrä, jonka budjettivallan käyttäjä on hyväksynyt

  budjettiasioista ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 14 kohdassa
  tarkoitettua
  maatalousalan
  kriisivarausta varten
  . | 6.   Ennen
  2 kohdassa tarkoitetun ehdotuksen esittämistä komissio määrittää, täyttyvätkö

  budjettiyhteistyötä ja moitteetonta varainhoitoa koskevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 14 kohdassa
  tarkoitetun
  maatalousalan
  kriisivarauksen käyttöön ottamisen ehdot, ja jos ne täyttyvät, komissio esittää tätä koskevan ehdotuksen
  . |

Komission teksti

Tarkistus

6.   Ennen
  tämän artiklan soveltamista on ensin otettava huomioon määrä, jonka budjettivallan käyttäjä on hyväksynyt

  budjettiasioista ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 14 kohdassa
  tarkoitettua
  maatalousalan
  kriisivarausta varten
  .

6.   Ennen
  2 kohdassa tarkoitetun ehdotuksen esittämistä komissio määrittää, täyttyvätkö

  budjettiyhteistyötä ja moitteetonta varainhoitoa koskevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 14 kohdassa
  tarkoitetun
  maatalousalan
  kriisivarauksen käyttöön ottamisen ehdot, ja jos ne täyttyvät, komissio esittää tätä koskevan ehdotuksen
  .

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

26 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jos varainhoitovuoden n talousarvioesitystä laadittaessa ilmenee, että 16 artiklassa tarkoitettu määrä uhkaa ylittyä varainhoitovuonna n, komissio ehdottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  tai neuvostolle
  toimenpiteitä, joita kyseisen määrän noudattamiseksi tarvitaan. | 2.   Jos varainhoitovuoden n talousarvioesitystä laadittaessa ilmenee, että 16 artiklassa tarkoitettu määrä uhkaa ylittyä varainhoitovuonna n, komissio ehdottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimenpiteitä, joita kyseisen määrän noudattamiseksi tarvitaan. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Jos varainhoitovuoden n talousarvioesitystä laadittaessa ilmenee, että 16 artiklassa tarkoitettu määrä uhkaa ylittyä varainhoitovuonna n, komissio ehdottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  tai neuvostolle
  toimenpiteitä, joita kyseisen määrän noudattamiseksi tarvitaan.

2.   Jos varainhoitovuoden n talousarvioesitystä laadittaessa ilmenee, että 16 artiklassa tarkoitettu määrä uhkaa ylittyä varainhoitovuonna n, komissio ehdottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimenpiteitä, joita kyseisen määrän noudattamiseksi tarvitaan.

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

26 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jos komissio milloin tahansa katsoo, että 16 artiklassa tarkoitettu määrä uhkaa ylittyä, eikä sen ole mahdollista toteuttaa oman toimivaltansa puitteissa riittäviä toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi, se ehdottaa muita toimenpiteitä kyseisen määrän noudattamisen varmistamiseksi.
  Toimenpiteet hyväksyy neuvosto perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdan perusteella, tai
  Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät
  ne
  perussopimuksen 43 artiklan 2 kohdan perusteella. | 3.   Jos komissio milloin tahansa katsoo, että 16 artiklassa tarkoitettu määrä uhkaa ylittyä, eikä sen ole mahdollista toteuttaa oman toimivaltansa puitteissa riittäviä toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi, se ehdottaa muita toimenpiteitä kyseisen määrän noudattamisen varmistamiseksi. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät
  toimenpiteet
  perussopimuksen 43 artiklan 2 kohdan perusteella. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Jos komissio milloin tahansa katsoo, että 16 artiklassa tarkoitettu määrä uhkaa ylittyä, eikä sen ole mahdollista toteuttaa oman toimivaltansa puitteissa riittäviä toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi, se ehdottaa muita toimenpiteitä kyseisen määrän noudattamisen varmistamiseksi.
  Toimenpiteet hyväksyy neuvosto perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdan perusteella, tai
  Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät
  ne
  perussopimuksen 43 artiklan 2 kohdan perusteella.

3.   Jos komissio milloin tahansa katsoo, että 16 artiklassa tarkoitettu määrä uhkaa ylittyä, eikä sen ole mahdollista toteuttaa oman toimivaltansa puitteissa riittäviä toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi, se ehdottaa muita toimenpiteitä kyseisen määrän noudattamisen varmistamiseksi. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät
  toimenpiteet
  perussopimuksen 43 artiklan 2 kohdan perusteella.

Tarkistukset 195 ja 202

Ehdotus asetukseksi

29 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Maaseuturahastosta rahoitettaviin menoihin ei saa osoittaa EU:n talousarviosta muuta rahoitusta,
  sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 30 artiklan 2 kohdan mukaista tukikelpoisuutta
  . | Maaseuturahastosta rahoitettaviin menoihin ei saa osoittaa EU:n talousarviosta muuta rahoitusta. |

Komission teksti

Tarkistus

Maaseuturahastosta rahoitettaviin menoihin ei saa osoittaa EU:n talousarviosta muuta rahoitusta,
  sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 30 artiklan 2 kohdan mukaista tukikelpoisuutta
  .

Maaseuturahastosta rahoitettaviin menoihin ei saa osoittaa EU:n talousarviosta muuta rahoitusta.

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Kun komissio on tehnyt
  ohjelman
  hyväksymistä koskevan päätöksen, se maksaa ensimmäisen ennakkomaksun koko ohjelmakaudeksi. Ensimmäisen ennakkomaksun on oltava
  4 prosenttia
  maaseuturahastosta kyseiselle ohjelmalle myönnettävästä rahoituksesta. Se voidaan jakaa enintään kolmeen erään käytettävissä olevien talousarviomäärärahojen mukaan. Ensimmäisen erän on oltava 2 prosenttia maaseuturahastosta kyseiselle ohjelmalle myönnettävästä rahoituksesta. | 1.   Kun komissio on tehnyt
  maaseudun kehittämisohjelman
  hyväksymistä koskevan päätöksen, se maksaa ensimmäisen ennakkomaksun
  jäsenvaltiolle
  koko ohjelmakaudeksi. Ensimmäisen ennakkomaksun on oltava
  7 prosenttia
  maaseuturahastosta kyseiselle ohjelmalle myönnettävästä rahoituksesta. Se voidaan jakaa enintään kolmeen erään käytettävissä olevien talousarviomäärärahojen mukaan. Ensimmäisen erän on oltava 2 prosenttia maaseuturahastosta kyseiselle ohjelmalle myönnettävästä rahoituksesta. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Kun komissio on tehnyt
  ohjelman
  hyväksymistä koskevan päätöksen, se maksaa ensimmäisen ennakkomaksun koko ohjelmakaudeksi. Ensimmäisen ennakkomaksun on oltava
  4 prosenttia
  maaseuturahastosta kyseiselle ohjelmalle myönnettävästä rahoituksesta. Se voidaan jakaa enintään kolmeen erään käytettävissä olevien talousarviomäärärahojen mukaan. Ensimmäisen erän on oltava 2 prosenttia maaseuturahastosta kyseiselle ohjelmalle myönnettävästä rahoituksesta.

1.   Kun komissio on tehnyt
  maaseudun kehittämisohjelman
  hyväksymistä koskevan päätöksen, se maksaa ensimmäisen ennakkomaksun
  jäsenvaltiolle
  koko ohjelmakaudeksi. Ensimmäisen ennakkomaksun on oltava
  7 prosenttia
  maaseuturahastosta kyseiselle ohjelmalle myönnettävästä rahoituksesta. Se voidaan jakaa enintään kolmeen erään käytettävissä olevien talousarviomäärärahojen mukaan. Ensimmäisen erän on oltava 2 prosenttia maaseuturahastosta kyseiselle ohjelmalle myönnettävästä rahoituksesta.

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

35 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Kullekin maaseudun kehittämisohjelmalle suoritetaan välimaksuja. Ne lasketaan soveltamalla kunkin toimenpiteen yhteisrahoitusosuutta toimenpiteen osalta toteutuneisiin julkisiin menoihin. | 1.   Kullekin maaseudun kehittämisohjelmalle suoritetaan välimaksuja. Ne lasketaan soveltamalla kunkin toimenpiteen yhteisrahoitusosuutta toimenpiteen osalta toteutuneisiin julkisiin menoihin
  tai tukikelpoisiin kokonaismenoihin, julkiset ja yksityiset menot mukaan luettuina
  . |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Kullekin maaseudun kehittämisohjelmalle suoritetaan välimaksuja. Ne lasketaan soveltamalla kunkin toimenpiteen yhteisrahoitusosuutta toimenpiteen osalta toteutuneisiin julkisiin menoihin.

1.   Kullekin maaseudun kehittämisohjelmalle suoritetaan välimaksuja. Ne lasketaan soveltamalla kunkin toimenpiteen yhteisrahoitusosuutta toimenpiteen osalta toteutuneisiin julkisiin menoihin
  tai tukikelpoisiin kokonaismenoihin, julkiset ja yksityiset menot mukaan luettuina
  .

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

35 artikla – 3 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | komissiolle toimitetaan hyväksytyn maksajaviraston allekirjoittama menoilmoitus 102 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti; |

Komission teksti

Tarkistus

(a)

komissiolle toimitetaan hyväksytyn maksajaviraston allekirjoittama menoilmoitus 102 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti;

| (a) | komissiolle toimitetaan
  kuukausittain
  hyväksytyn maksajaviraston allekirjoittama menoilmoitus 102 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

(a)

komissiolle toimitetaan
  kuukausittain
  hyväksytyn maksajaviraston allekirjoittama menoilmoitus 102 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti;

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

37 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio vapauttaa ilman eri toimenpiteitä
  maaseudun kehittämisohjelmaan liittyvän
  talousarviositoumuksen osan, jota ei ole käytetty ennakko- tai välimaksuihin tai josta ei ole jätetty komissiolle 35 artiklan 3 kohdassa säädetyt edellytykset täyttävää menoilmoitusta, talousarviositoumuksen tekemistä seuraavan toisen vuoden joulukuun 31 päivään mennessä toteutuneiden menojen osalta. | 1.   Komissio vapauttaa ilman eri toimenpiteitä
  jäsenvaltion
  talousarviositoumuksen osan, jota ei ole käytetty ennakko- tai välimaksuihin tai josta ei ole jätetty komissiolle 35 artiklan 3 kohdassa säädetyt edellytykset täyttävää menoilmoitusta, talousarviositoumuksen tekemistä seuraavan toisen vuoden joulukuun 31 päivään mennessä toteutuneiden menojen osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Komissio vapauttaa ilman eri toimenpiteitä
  maaseudun kehittämisohjelmaan liittyvän
  talousarviositoumuksen osan, jota ei ole käytetty ennakko- tai välimaksuihin tai josta ei ole jätetty komissiolle 35 artiklan 3 kohdassa säädetyt edellytykset täyttävää menoilmoitusta, talousarviositoumuksen tekemistä seuraavan toisen vuoden joulukuun 31 päivään mennessä toteutuneiden menojen osalta.

1.   Komissio vapauttaa ilman eri toimenpiteitä
  jäsenvaltion
  talousarviositoumuksen osan, jota ei ole käytetty ennakko- tai välimaksuihin tai josta ei ole jätetty komissiolle 35 artiklan 3 kohdassa säädetyt edellytykset täyttävää menoilmoitusta, talousarviositoumuksen tekemistä seuraavan toisen vuoden joulukuun 31 päivään mennessä toteutuneiden menojen osalta.

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

37 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Jäsenvaltiot, jotka esittävät useita maaseudun kehittämisohjelmia siksi, että ne ovat hallitusmuodoltaan liittovaltioita, voivat kompensoida määrät, jotka ovat käyttämättä yhtä tai useampaa maaseudun kehittämisohjelmaa koskevan talousarviositoumuksen tekemistä seuraavan toisen vuoden joulukuun 31 päivään mennessä, muiden maaseudun kehittämisohjelmien yhteydessä tämän päivämäärän jälkeen käytetyillä määrillä. Tämän kompensoimisen jälkeen mahdollisesti vielä sitomattomat määrät vähennetään suhteellisesti niiltä maaseudun kehittämisohjelmilta, joiden kohdalla määriä on jäänyt käyttämättä. |

Komission teksti

Tarkistus

1 a.
     
  Jäsenvaltiot, jotka esittävät useita maaseudun kehittämisohjelmia siksi, että ne ovat hallitusmuodoltaan liittovaltioita, voivat kompensoida määrät, jotka ovat käyttämättä yhtä tai useampaa maaseudun kehittämisohjelmaa koskevan talousarviositoumuksen tekemistä seuraavan toisen vuoden joulukuun 31 päivään mennessä, muiden maaseudun kehittämisohjelmien yhteydessä tämän päivämäärän jälkeen käytetyillä määrillä. Tämän kompensoimisen jälkeen mahdollisesti vielä sitomattomat määrät vähennetään suhteellisesti niiltä maaseudun kehittämisohjelmilta, joiden kohdalla määriä on jäänyt käyttämättä.

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

37 artikla – 4 kohta – 1 alakohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | sitä osaa talousarviositoumuksista, joka koskee asetuksen (EU) N:o .../2013 [RD] 37 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti myönnettävää tukea. |

Komission teksti

Tarkistus

(b a)

sitä osaa talousarviositoumuksista, joka koskee asetuksen (EU) N:o .../2013 [RD] 37 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti myönnettävää tukea.

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

38 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 38 artikla | Poistetaan. |
| Talousarviositoumukset | |
| Komission päätös, jolla hyväksytään luettelo hankkeista, joille myönnetään asetuksen (EU) N:o RD/xxx 58 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu innovatiivisesta paikallisesta yhteistyöstä annettava palkinto, on asetuksen (EU) N:o FR/xxx [75 artiklan 2 kohdassa] tarkoitettu rahoituspäätös. | |
| Ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun päätöksen tekemisen jälkeen komissio tekee jäsenvaltioittain talousarviositoumukset asetuksen (EU) N:o RD/xxx 51 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa rajoissa kussakin jäsenvaltiossa hankkeille myönnettävien palkintojen kokonaismäärälle. | |

Komission teksti

Tarkistus

38 artikla

Poistetaan.

Talousarviositoumukset

Komission päätös, jolla hyväksytään luettelo hankkeista, joille myönnetään asetuksen (EU) N:o RD/xxx 58 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu innovatiivisesta paikallisesta yhteistyöstä annettava palkinto, on asetuksen (EU) N:o FR/xxx [75 artiklan 2 kohdassa] tarkoitettu rahoituspäätös.

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun päätöksen tekemisen jälkeen komissio tekee jäsenvaltioittain talousarviositoumukset asetuksen (EU) N:o RD/xxx 51 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa rajoissa kussakin jäsenvaltiossa hankkeille myönnettävien palkintojen kokonaismäärälle.

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

39 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 39 artikla | Poistetaan. |
| Maksut jäsenvaltioille | |
| 1.
     
  Komissio suorittaa 35 artiklassa tarkoitettujen välimaksujen puitteissa maksuja korvatakseen hyväksytyille maksajavirastoille niille tässä jaksossa tarkoitettujen palkintojen myöntämisestä aiheutuneet menot asianomaista jäsenvaltiota varten käytettävissä olevien talousarviositoumusten rajoissa. | |
| 2.
     
  Jokaisesta maksusta on toimitettava komissiolle hyväksytyn maksajaviraston allekirjoittama menoilmoitus 102 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. | |
| 3.
     
  Hyväksyttyjen maksajavirastojen on laadittava ja toimitettava komissiolle joko suoraan tai koordinointielimen välityksellä, jos sellainen on nimetty, innovatiivisesta paikallisesta yhteistyöstä myönnettäviä palkintoja koskevat menoilmoitukset ajanjaksoina, jotka komission vahvistaa 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen hyväksytyillä täytäntöönpanosäädöksillä. | |
| Kyseiset menoilmoitukset koskevat menoja, joita hyväksytyt maksajavirastot ovat kunkin asianomaisen jakson aikana toteuttaneet. | |

Komission teksti

Tarkistus

39 artikla

Poistetaan.

Maksut jäsenvaltioille

1.
     
  Komissio suorittaa 35 artiklassa tarkoitettujen välimaksujen puitteissa maksuja korvatakseen hyväksytyille maksajavirastoille niille tässä jaksossa tarkoitettujen palkintojen myöntämisestä aiheutuneet menot asianomaista jäsenvaltiota varten käytettävissä olevien talousarviositoumusten rajoissa.

2.
     
  Jokaisesta maksusta on toimitettava komissiolle hyväksytyn maksajaviraston allekirjoittama menoilmoitus 102 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti.

3.
     
  Hyväksyttyjen maksajavirastojen on laadittava ja toimitettava komissiolle joko suoraan tai koordinointielimen välityksellä, jos sellainen on nimetty, innovatiivisesta paikallisesta yhteistyöstä myönnettäviä palkintoja koskevat menoilmoitukset ajanjaksoina, jotka komission vahvistaa 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen hyväksytyillä täytäntöönpanosäädöksillä.

Kyseiset menoilmoitukset koskevat menoja, joita hyväksytyt maksajavirastot ovat kunkin asianomaisen jakson aikana toteuttaneet.

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

40 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 40 artikla | Poistetaan. |
| Innovatiivisesta paikallisesta yhteistyöstä annettavaa palkintoa koskevien talousarviositoumusten vapauttaminen ilman eri toimenpiteitä | |
| Komissio vapauttaa talousarviositoumuksen tekemistä seuraavan toisen vuoden joulukuun 31 päivään mennessä toteutuneiden menojen osalta ilman eri toimenpiteitä sellaiset 39 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetut määrät, joita ei ole käytetty 39 artiklassa säädettyihin jäsenvaltioille maksettaviin korvauksiin tai joista sille ei ole esitetty kyseisessä artiklassa säädetyt edellytykset täyttävää menoilmoitusta. | |
| Asetuksen 37 artiklan 3, 4 ja 5 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin. | |

Komission teksti

Tarkistus

40 artikla

Poistetaan.

Innovatiivisesta paikallisesta yhteistyöstä annettavaa palkintoa koskevien talousarviositoumusten vapauttaminen ilman eri toimenpiteitä

Komissio vapauttaa talousarviositoumuksen tekemistä seuraavan toisen vuoden joulukuun 31 päivään mennessä toteutuneiden menojen osalta ilman eri toimenpiteitä sellaiset 39 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetut määrät, joita ei ole käytetty 39 artiklassa säädettyihin jäsenvaltioille maksettaviin korvauksiin tai joista sille ei ole esitetty kyseisessä artiklassa säädetyt edellytykset täyttävää menoilmoitusta.

Asetuksen 37 artiklan 3, 4 ja 5 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin.

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

42 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jos jäsenvaltiot eivät noudata viimeistä mahdollista maksupäivää, niiden on maksettava tuensaajille viivästyskorkoa
  kansallisesta talousarviosta
  . | 2.   Jos jäsenvaltiot eivät noudata viimeistä mahdollista maksupäivää, niiden on maksettava tuensaajille viivästyskorkoa.
  Tätä kohtaa ei sovelleta, mikäli maksun viivästyminen ei ole asianomaisen jäsenvaltion vika. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Jos jäsenvaltiot eivät noudata viimeistä mahdollista maksupäivää, niiden on maksettava tuensaajille viivästyskorkoa
  kansallisesta talousarviosta
  .

2.   Jos jäsenvaltiot eivät noudata viimeistä mahdollista maksupäivää, niiden on maksettava tuensaajille viivästyskorkoa.
  Tätä kohtaa ei sovelleta, mikäli maksun viivästyminen ei ole asianomaisen jäsenvaltion vika.

Tarkistukset 196, 197, 198 ja 199

Ehdotus asetukseksi

43 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Komissio voi vähentää jäsenvaltiolle maksettavia kuukausi- tai välimaksuja tai keskeyttää ne täytäntöönpanosäädöksillä, jos
  kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät
  : | 2.   Komissio voi vähentää jäsenvaltiolle maksettavia kuukausi- tai välimaksuja tai keskeyttää ne täytäntöönpanosäädöksillä,
  jos kansallisen valvontajärjestelmien keskeisiä piirteitä ei ole tai ne eivät ole tehokkaita havaittujen puutteiden vakavuuden tai jatkuvuuden vuoksi tai jos sääntöjenvastaisia maksuja ei peritä takaisin tarpeellista huolellisuutta noudattaen, ja
  jos
  jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy
  : |
| (a) | yksi tai useampi kyseisen kansallisen valvontajärjestelmän keskeinen osa puuttuu kokonaan tai ei toimi tehokkaasti havaittujen vakavien tai pysyvien puutteiden vuoksi tai sääntöjenvastaisia maksuja ei peritä takaisin tarpeellista huolellisuutta noudattaen; |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Komissio voi vähentää jäsenvaltiolle maksettavia kuukausi- tai välimaksuja tai keskeyttää ne täytäntöönpanosäädöksillä, jos
  kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät
  :

2.   Komissio voi vähentää jäsenvaltiolle maksettavia kuukausi- tai välimaksuja tai keskeyttää ne täytäntöönpanosäädöksillä,
  jos kansallisen valvontajärjestelmien keskeisiä piirteitä ei ole tai ne eivät ole tehokkaita havaittujen puutteiden vakavuuden tai jatkuvuuden vuoksi tai jos sääntöjenvastaisia maksuja ei peritä takaisin tarpeellista huolellisuutta noudattaen, ja
  jos
  jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy
  :

(a)

yksi tai useampi kyseisen kansallisen valvontajärjestelmän keskeinen osa puuttuu kokonaan tai ei toimi tehokkaasti havaittujen vakavien tai pysyvien puutteiden vuoksi tai sääntöjenvastaisia maksuja ei peritä takaisin tarpeellista huolellisuutta noudattaen;

| (b) | a alakohdassa
  tarkoitetut puutteet ovat luonteeltaan jatkuvia ja ovat olleet syynä vähintään kahteen 54 artiklan nojalla annettuun täytäntöönpanosäädökseen, joilla kyseisen jäsenvaltion menoja on jätetty unionin rahoituksen ulkopuolelle;
  ja |
| --- | --- |

(b)

a alakohdassa
  tarkoitetut puutteet ovat luonteeltaan jatkuvia ja ovat olleet syynä vähintään kahteen 54 artiklan nojalla annettuun täytäntöönpanosäädökseen, joilla kyseisen jäsenvaltion menoja on jätetty unionin rahoituksen ulkopuolelle;
  ja

| (b) | joko edellä
  tarkoitetut puutteet ovat luonteeltaan jatkuvia ja ovat olleet syynä vähintään kahteen 54 artiklan nojalla annettuun täytäntöönpanosäädökseen, joilla kyseisen jäsenvaltion menoja on jätetty unionin rahoituksen ulkopuolelle;
  tai |
| --- | --- |

(b)

joko edellä
  tarkoitetut puutteet ovat luonteeltaan jatkuvia ja ovat olleet syynä vähintään kahteen 54 artiklan nojalla annettuun täytäntöönpanosäädökseen, joilla kyseisen jäsenvaltion menoja on jätetty unionin rahoituksen ulkopuolelle;
  tai

| (c) | komissio katsoo, ettei kyseinen jäsenvaltio pysty toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä
  tilanteen korjaamiseksi
  lähitulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(c)

komissio katsoo, ettei kyseinen jäsenvaltio pysty toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä
  tilanteen korjaamiseksi
  lähitulevaisuudessa.

| (c) | komissio katsoo, ettei kyseinen jäsenvaltio pysty toteuttamaan tarvittavia
  korjaavia
  toimenpiteitä lähitulevaisuudessa
  noudattaen selkeitä edistymistä mittaavia indikaattoreita sisältävää toimintasuunnitelmaa, joka on laadittu komissiota kuullen
  . |
| --- | --- |

(c)

komissio katsoo, ettei kyseinen jäsenvaltio pysty toteuttamaan tarvittavia
  korjaavia
  toimenpiteitä lähitulevaisuudessa
  noudattaen selkeitä edistymistä mittaavia indikaattoreita sisältävää toimintasuunnitelmaa, joka on laadittu komissiota kuullen
  .

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

44 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jos alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä edellytetään jäsenvaltioiden toimittavan tietyn ajan kuluessa tiedot suoritettujen tarkastusten lukumääristä ja tarkastusten tuloksista ja jäsenvaltio ylittää tämän määräajan, komissio voi keskeyttää sellaiset 18 artiklassa tarkoitetut kuukausimaksut tai 35 artiklassa tarkoitetut välimaksut, joiden osalta tarvittavia tilastotietoja ei ole lähetetty ajoissa. | Jos alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä edellytetään jäsenvaltioiden toimittavan tietyn ajan kuluessa tiedot 61 artiklan mukaisesti suoritettujen tarkastusten lukumääristä ja tarkastusten tuloksista ja jäsenvaltio ylittää tämän määräajan, komissio voi keskeyttää sellaiset 18 artiklassa tarkoitetut kuukausimaksut tai 35 artiklassa tarkoitetut välimaksut, joiden osalta tarvittavia tilastotietoja ei ole lähetetty ajoissa
  , edellyttäen, että komissio on antanut jäsenvaltioiden käyttöön kaikki tilastollisten tietojen ilmoittamista varten tarvittavat tiedot, kaavakkeet ja selvitykset hyvissä ajoin ennen tiedonkeruuajan alkamista. Tällöin komissio toimii suhteellisuusperiaatteen ja 48 artiklan 5 kohdan perusteella hyväksymiensä yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti ottaen huomioon viivästymisen keston. Komissio erottaa selvästi toisistaan tilanteen, jossa viivästys vaarantaa talousarvion vuosittaisen vastuuvapausmenettelyn, ja tilanteen, jossa tällaista vaaraa ei ole. Ennen kuukausimaksujen keskeyttämistä komissio ilmoittaa siitä kirjallisesti asianomaiselle jäsenvaltiolle. |

Komission teksti

Tarkistus

Jos alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä edellytetään jäsenvaltioiden toimittavan tietyn ajan kuluessa tiedot suoritettujen tarkastusten lukumääristä ja tarkastusten tuloksista ja jäsenvaltio ylittää tämän määräajan, komissio voi keskeyttää sellaiset 18 artiklassa tarkoitetut kuukausimaksut tai 35 artiklassa tarkoitetut välimaksut, joiden osalta tarvittavia tilastotietoja ei ole lähetetty ajoissa.

Jos alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä edellytetään jäsenvaltioiden toimittavan tietyn ajan kuluessa tiedot 61 artiklan mukaisesti suoritettujen tarkastusten lukumääristä ja tarkastusten tuloksista ja jäsenvaltio ylittää tämän määräajan, komissio voi keskeyttää sellaiset 18 artiklassa tarkoitetut kuukausimaksut tai 35 artiklassa tarkoitetut välimaksut, joiden osalta tarvittavia tilastotietoja ei ole lähetetty ajoissa
  , edellyttäen, että komissio on antanut jäsenvaltioiden käyttöön kaikki tilastollisten tietojen ilmoittamista varten tarvittavat tiedot, kaavakkeet ja selvitykset hyvissä ajoin ennen tiedonkeruuajan alkamista. Tällöin komissio toimii suhteellisuusperiaatteen ja 48 artiklan 5 kohdan perusteella hyväksymiensä yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti ottaen huomioon viivästymisen keston. Komissio erottaa selvästi toisistaan tilanteen, jossa viivästys vaarantaa talousarvion vuosittaisen vastuuvapausmenettelyn, ja tilanteen, jossa tällaista vaaraa ei ole. Ennen kuukausimaksujen keskeyttämistä komissio ilmoittaa siitä kirjallisesti asianomaiselle jäsenvaltiolle.

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

47 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tarkoituksena on tarjota yhtenäistä, objektiivista ja kokonaisvaltaista tietoa niin unionissa kuin sen ulkopuolella kattavan kuvan antamiseksi maatalouspolitiikasta. | Tarkoituksena on tarjota yhtenäistä, objektiivista ja kokonaisvaltaista tietoa niin unionissa kuin sen ulkopuolella
  täsmällisen
  kattavan kuvan antamiseksi maatalouspolitiikasta. |

Komission teksti

Tarkistus

Tarkoituksena on tarjota yhtenäistä, objektiivista ja kokonaisvaltaista tietoa niin unionissa kuin sen ulkopuolella kattavan kuvan antamiseksi maatalouspolitiikasta.

Tarkoituksena on tarjota yhtenäistä, objektiivista ja kokonaisvaltaista tietoa niin unionissa kuin sen ulkopuolella
  täsmällisen
  kattavan kuvan antamiseksi maatalouspolitiikasta.

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

48 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   
  Komissio voi säätää täytäntöönpanosäädöksillä
  tarkemmin 46 artiklassa
  tarkoitetusta velvoitteesta
  sekä
  erityisedellytyksistä
  , joita sovelletaan maksajavirastojen kirjanpidossa ilmoitettaviin tietoihin.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 6.   
  Siirretään komissiolle valta antaa 111 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan
  tarkemmin 46 artiklassa
  tarkoitettu velvoite
  sekä
  erityisedellytykset
  , joita sovelletaan maksajavirastojen kirjanpidossa ilmoitettaviin tietoihin. |

Komission teksti

Tarkistus

6.   
  Komissio voi säätää täytäntöönpanosäädöksillä
  tarkemmin 46 artiklassa
  tarkoitetusta velvoitteesta
  sekä
  erityisedellytyksistä
  , joita sovelletaan maksajavirastojen kirjanpidossa ilmoitettaviin tietoihin.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

6.   
  Siirretään komissiolle valta antaa 111 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan
  tarkemmin 46 artiklassa
  tarkoitettu velvoite
  sekä
  erityisedellytykset
  , joita sovelletaan maksajavirastojen kirjanpidossa ilmoitettaviin tietoihin.

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

48 artikla – 6 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 111 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan jäsenvaltioiden suorittamaa 42 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viivästyskoron maksamista tuensaajille koskevat säännöt. |

Komission teksti

Tarkistus

6 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 111 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan jäsenvaltioiden suorittamaa 42 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viivästyskoron maksamista tuensaajille koskevat säännöt.

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

48 artikla – 7 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | jäsenvaltioiden suorittamaa 42 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viivästyskoron maksamista tuensaajille koskevat säännöt. |

Komission teksti

Tarkistus

(c)

jäsenvaltioiden suorittamaa 42 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viivästyskoron maksamista tuensaajille koskevat säännöt.

Poistetaan.

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

49 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (c a) | täyttääkö maksajavirasto 7 artiklan 2 kohdan mukaiset hyväksymisperusteet ja soveltaako jäsenvaltio asianmukaisesti 7 artiklan 5 kohdan säännöksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(c a)

täyttääkö maksajavirasto 7 artiklan 2 kohdan mukaiset hyväksymisperusteet ja soveltaako jäsenvaltio asianmukaisesti 7 artiklan 5 kohdan säännöksiä.

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

49 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – c b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (c b) | todentamisviranomaisilta 9 artiklan mukaisesti edellytettävä työ; |

Komission teksti

Tarkistus

(c b)

todentamisviranomaisilta 9 artiklan mukaisesti edellytettävä työ;

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

49 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – c c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (c c) | jäljempänä 56 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen velvoitteiden noudattaminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(c c)

jäljempänä 56 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen velvoitteiden noudattaminen.

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

49 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Komissio ilmoittaa paikalla tehtävästä tarkastuksesta hyvissä ajoin etukäteen jäsenvaltiolle, jota tarkastus koskee, tai jäsenvaltiolle, jonka alueella tarkastus tehdään. Asianomaisen jäsenvaltion virkamiehet saavat osallistua näihin tarkastuksiin. | 2.   Komissio ilmoittaa paikalla tehtävästä tarkastuksesta hyvissä ajoin etukäteen jäsenvaltiolle, jota tarkastus koskee, tai jäsenvaltiolle, jonka alueella tarkastus tehdään
  , ja se sovittaa tarkastukset yhteen, jotta voitaisiin vähentää maksajavirastoille mahdollisesti aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia
  . Asianomaisen jäsenvaltion virkamiehet saavat osallistua näihin tarkastuksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Komissio ilmoittaa paikalla tehtävästä tarkastuksesta hyvissä ajoin etukäteen jäsenvaltiolle, jota tarkastus koskee, tai jäsenvaltiolle, jonka alueella tarkastus tehdään. Asianomaisen jäsenvaltion virkamiehet saavat osallistua näihin tarkastuksiin.

2.   Komissio ilmoittaa paikalla tehtävästä tarkastuksesta hyvissä ajoin etukäteen jäsenvaltiolle, jota tarkastus koskee, tai jäsenvaltiolle, jonka alueella tarkastus tehdään
  , ja se sovittaa tarkastukset yhteen, jotta voitaisiin vähentää maksajavirastoille mahdollisesti aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia
  . Asianomaisen jäsenvaltion virkamiehet saavat osallistua näihin tarkastuksiin.

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

50 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jäsenvaltioiden on annettava komission käyttöön kaikki tiedot todetuista sääntöjenvastaisuuksista
  ja petosepäilyistä
  sekä kyseisten sääntöjenvastaisuuksien ja petosten vuoksi aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperimiseksi tämän luvun III jakson nojalla toteutetuista toimista. | 3.   Jäsenvaltioiden on annettava komission käyttöön kaikki tiedot todetuista sääntöjenvastaisuuksista sekä kyseisten sääntöjenvastaisuuksien ja petosten vuoksi aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperimiseksi tämän luvun III jakson nojalla toteutetuista toimista. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Jäsenvaltioiden on annettava komission käyttöön kaikki tiedot todetuista sääntöjenvastaisuuksista
  ja petosepäilyistä
  sekä kyseisten sääntöjenvastaisuuksien ja petosten vuoksi aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperimiseksi tämän luvun III jakson nojalla toteutetuista toimista.

3.   Jäsenvaltioiden on annettava komission käyttöön kaikki tiedot todetuista sääntöjenvastaisuuksista sekä kyseisten sääntöjenvastaisuuksien ja petosten vuoksi aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperimiseksi tämän luvun III jakson nojalla toteutetuista toimista.

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

51 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Hyväksyttyjen maksajavirastojen on säilytettävä suoritettuja maksuja koskevat tositteet ja unionin lainsäädännössä säädettyjen hallinnollisten ja fyysisten tarkastusten tekemiseen liittyvät asiakirjat ja annettava asiakirjat ja tiedot komission käyttöön. | Hyväksyttyjen maksajavirastojen on säilytettävä suoritettuja maksuja koskevat tositteet ja unionin lainsäädännössä säädettyjen hallinnollisten ja fyysisten tarkastusten tekemiseen liittyvät asiakirjat ja annettava asiakirjat ja tiedot komission käyttöön.
  Kyseiset asiakirjat voidaan säilyttää sähköisessä muodossa. |

Komission teksti

Tarkistus

Hyväksyttyjen maksajavirastojen on säilytettävä suoritettuja maksuja koskevat tositteet ja unionin lainsäädännössä säädettyjen hallinnollisten ja fyysisten tarkastusten tekemiseen liittyvät asiakirjat ja annettava asiakirjat ja tiedot komission käyttöön.

Hyväksyttyjen maksajavirastojen on säilytettävä suoritettuja maksuja koskevat tositteet ja unionin lainsäädännössä säädettyjen hallinnollisten ja fyysisten tarkastusten tekemiseen liittyvät asiakirjat ja annettava asiakirjat ja tiedot komission käyttöön.
  Kyseiset asiakirjat voidaan säilyttää sähköisessä muodossa.

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

52 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio voi
  antaa
  täytäntöönpanosäädöksillä
  säännöt seuraavista: | Siirretään komissiolle valta
  antaa
  111 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan
  säännöt seuraavista: |

Komission teksti

Tarkistus

Komissio voi
  antaa
  täytäntöönpanosäädöksillä
  säännöt seuraavista:

Siirretään komissiolle valta
  antaa
  111 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan
  säännöt seuraavista:

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

52 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (c a) | ehdot, joiden mukaisesti 51 artiklan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen asiakirjojen sähköinen tallennus on hoidettava, mukaan lukien tallennusmuoto ja sen kesto. |

Komission teksti

Tarkistus

(c a)

ehdot, joiden mukaisesti 51 artiklan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen asiakirjojen sähköinen tallennus on hoidettava, mukaan lukien tallennusmuoto ja sen kesto.

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

52 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ensimmäisessä kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | Poistetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Poistetaan.

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

54 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Komissio arvioi rahoituksen ulkopuolelle jätettävät määrät todetun sääntöjen noudattamatta jättämisen vakavuuden perusteella. Se ottaa tällöin asianmukaisesti huomioon rikkomuksen
  ja unionille aiheutuneen taloudellisen vahingon
  laadun ja vakavuuden. | 2.   Komissio arvioi rahoituksen ulkopuolelle jätettävät määrät todetun sääntöjen noudattamatta jättämisen vakavuuden perusteella. Se ottaa tällöin asianmukaisesti huomioon rikkomuksen laadun ja vakavuuden
  ja perustaa rahoituksen ulkopuolelle jätettävät määrät rikkomuksesta maatalousrahastoille aiheutuvan riskin arviointiin
  . |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Komissio arvioi rahoituksen ulkopuolelle jätettävät määrät todetun sääntöjen noudattamatta jättämisen vakavuuden perusteella. Se ottaa tällöin asianmukaisesti huomioon rikkomuksen
  ja unionille aiheutuneen taloudellisen vahingon
  laadun ja vakavuuden.

2.   Komissio arvioi rahoituksen ulkopuolelle jätettävät määrät todetun sääntöjen noudattamatta jättämisen vakavuuden perusteella. Se ottaa tällöin asianmukaisesti huomioon rikkomuksen laadun ja vakavuuden
  ja perustaa rahoituksen ulkopuolelle jätettävät määrät rikkomuksesta maatalousrahastoille aiheutuvan riskin arviointiin
  .

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

54 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Komissio perustaa rahoitusoikaisunsa havaittuihin yksittäisiin sääntöjenvastaisuuksiin tai ottaa huomioon sääntöjenvastaisuuksien järjestelmällisyyden päättäessään, onko sovellettava kiinteämääräistä vai ekstrapoloitua oikaisua. |
| | Kiinteämääräisiä oikaisuja voidaan käyttää vain, jos tapauksen luonteen vuoksi on mahdotonta määrittää havaitun sääntöjenvastaisuuden laajuutta ja määrää tai ekstrapoloida oikaistavaa määrää. |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Komissio perustaa rahoitusoikaisunsa havaittuihin yksittäisiin sääntöjenvastaisuuksiin tai ottaa huomioon sääntöjenvastaisuuksien järjestelmällisyyden päättäessään, onko sovellettava kiinteämääräistä vai ekstrapoloitua oikaisua.

Kiinteämääräisiä oikaisuja voidaan käyttää vain, jos tapauksen luonteen vuoksi on mahdotonta määrittää havaitun sääntöjenvastaisuuden laajuutta ja määrää tai ekstrapoloida oikaistavaa määrää.

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

54 artikla – 3 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Ennen rahoituksen epäämistä koskevan päätöksen tekemistä komission tarkastuksen tulokset ja asianomaisen jäsenvaltion antamat vastaukset annetaan tiedoksi kirjallisina, minkä jälkeen molemmat osapuolet pyrkivät sopimukseen toteutettavista toimenpiteistä. | 3.   Ennen rahoituksen epäämistä koskevan päätöksen tekemistä komission tarkastuksen tulokset ja asianomaisen jäsenvaltion antamat vastaukset annetaan tiedoksi kirjallisina, minkä jälkeen molemmat osapuolet pyrkivät sopimukseen toteutettavista toimenpiteistä.
  Tässä yhteydessä jäsenvaltioille on annettava mahdollisuus osoittaa kyseisen aineiston tutkimuksen avulla, että todellinen sääntöjenvastaisuuden määrä on komission arviota vähäisempi. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Ennen rahoituksen epäämistä koskevan päätöksen tekemistä komission tarkastuksen tulokset ja asianomaisen jäsenvaltion antamat vastaukset annetaan tiedoksi kirjallisina, minkä jälkeen molemmat osapuolet pyrkivät sopimukseen toteutettavista toimenpiteistä.

3.   Ennen rahoituksen epäämistä koskevan päätöksen tekemistä komission tarkastuksen tulokset ja asianomaisen jäsenvaltion antamat vastaukset annetaan tiedoksi kirjallisina, minkä jälkeen molemmat osapuolet pyrkivät sopimukseen toteutettavista toimenpiteistä.
  Tässä yhteydessä jäsenvaltioille on annettava mahdollisuus osoittaa kyseisen aineiston tutkimuksen avulla, että todellinen sääntöjenvastaisuuden määrä on komission arviota vähäisempi.

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

54 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jollei sopimukseen päästä, jäsenvaltio voi pyytää menettelyn aloittamista molempien osapuolten kantojen sovittamiseksi yhteen neljän kuukauden kuluessa. Menettelyn tuloksesta toimitetaan komissiolle kertomus, jonka
  se tutkii
  ennen mahdollisen päätöksen tekemistä rahoituksen epäämisestä. | Jollei sopimukseen päästä, jäsenvaltio voi pyytää menettelyn aloittamista molempien osapuolten kantojen sovittamiseksi yhteen neljän kuukauden kuluessa. Menettelyn tuloksesta toimitetaan komissiolle kertomus, jonka
  suositukset se ottaa huomioon
  ennen mahdollisen päätöksen tekemistä rahoituksen epäämisestä.
  Komissio ilmoittaa syyt, jos se päättää poiketa tämän selvityksen suosituksista. |

Komission teksti

Tarkistus

Jollei sopimukseen päästä, jäsenvaltio voi pyytää menettelyn aloittamista molempien osapuolten kantojen sovittamiseksi yhteen neljän kuukauden kuluessa. Menettelyn tuloksesta toimitetaan komissiolle kertomus, jonka
  se tutkii
  ennen mahdollisen päätöksen tekemistä rahoituksen epäämisestä.

Jollei sopimukseen päästä, jäsenvaltio voi pyytää menettelyn aloittamista molempien osapuolten kantojen sovittamiseksi yhteen neljän kuukauden kuluessa. Menettelyn tuloksesta toimitetaan komissiolle kertomus, jonka
  suositukset se ottaa huomioon
  ennen mahdollisen päätöksen tekemistä rahoituksen epäämisestä.
  Komissio ilmoittaa syyt, jos se päättää poiketa tämän selvityksen suosituksista.

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

54 artikla – 5 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | kansalliset tuet tai rikkomukset, joiden osalta
  on aloitettu perussopimuksen 108 tai 258 artiklassa tarkoitettu menettely
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

(b)

kansalliset tuet tai rikkomukset, joiden osalta
  on aloitettu perussopimuksen 108 tai 258 artiklassa tarkoitettu menettely
  ;

| (b) | kansalliset tuet
  , joiden osalta komissio on aloittanut SEUT:n 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn,
  tai rikkomukset, joiden osalta
  komissio on antanut asianomaiselle jäsenvaltiolle virallisen ilmoituksen SEUT:n 258 artiklan mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

(b)

kansalliset tuet
  , joiden osalta komissio on aloittanut SEUT:n 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn,
  tai rikkomukset, joiden osalta
  komissio on antanut asianomaiselle jäsenvaltiolle virallisen ilmoituksen SEUT:n 258 artiklan mukaisesti
  ;

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komission on vahvistettava täytäntöönpanosäädöksillä täytäntöönpanosäännöt
  seuraavista: | Siirretään komissiolle valta antaa 111 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn eri vaiheiden tavoitteet, osapuolten tehtävät ja vastuualueet sekä säännöt
  seuraavista: |

Komission teksti

Tarkistus

Komission on vahvistettava täytäntöönpanosäädöksillä täytäntöönpanosäännöt
  seuraavista:

Siirretään komissiolle valta antaa 111 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn eri vaiheiden tavoitteet, osapuolten tehtävät ja vastuualueet sekä säännöt
  seuraavista:

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | 54 artiklassa tarkoitettu sääntöjenmukaisuuden tarkastaminen, kun kyseessä ovat päätöksen tekemisen ja täytäntöönpanon yhteydessä toteutettavat toimenpiteet, mukaan luettuina komission ja jäsenvaltioiden välinen tietojenvaihto
  ja
  noudatettavat määräajat sekä samassa artiklassa säädetty sovittelumenettely, myös sovitteluelimen perustaminen, tehtävät, kokoonpano ja työjärjestelyt. |

Komission teksti

Tarkistus

(b)

54 artiklassa tarkoitettu sääntöjenmukaisuuden tarkastaminen, kun kyseessä ovat päätöksen tekemisen ja täytäntöönpanon yhteydessä toteutettavat toimenpiteet, mukaan luettuina komission ja jäsenvaltioiden välinen tietojenvaihto
  ja
  noudatettavat määräajat sekä samassa artiklassa säädetty sovittelumenettely, myös sovitteluelimen perustaminen, tehtävät, kokoonpano ja työjärjestelyt.

| (b) | 54 artiklassa tarkoitettu sääntöjenmukaisuuden tarkastaminen, kun kyseessä ovat päätöksen tekemisen ja täytäntöönpanon yhteydessä toteutettavat toimenpiteet, mukaan luettuina komission ja jäsenvaltioiden välinen tietojenvaihto
  , yhteisrahoitusosuuksiin tehtävät oikaisut,
  noudatettavat määräajat sekä samassa artiklassa säädetty sovittelumenettely, myös sovitteluelimen perustaminen, tehtävät, kokoonpano ja työjärjestelyt. |
| --- | --- |

(b)

54 artiklassa tarkoitettu sääntöjenmukaisuuden tarkastaminen, kun kyseessä ovat päätöksen tekemisen ja täytäntöönpanon yhteydessä toteutettavat toimenpiteet, mukaan luettuina komission ja jäsenvaltioiden välinen tietojenvaihto
  , yhteisrahoitusosuuksiin tehtävät oikaisut,
  noudatettavat määräajat sekä samassa artiklassa säädetty sovittelumenettely, myös sovitteluelimen perustaminen, tehtävät, kokoonpano ja työjärjestelyt.

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ensimmäisessä kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | Poistetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Poistetaan.

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

56 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Sääntöjenvastaisuuden tai laiminlyönnin vuoksi aiheettomasti suoritettujen maksujen osalta jäsenvaltioiden on pyydettävä tuki takaisin tuensaajalta vuoden kuluessa siitä, kun
  ensimmäinen merkki sääntöjenvastaisuudesta on havaittu, ja ilmoitettava
  vastaavat määrät maksajaviraston velallisluettelossa. | 1.   Sääntöjenvastaisuuden tai laiminlyönnin vuoksi aiheettomasti suoritettujen maksujen osalta jäsenvaltioiden on pyydettävä tuki takaisin tuensaajalta vuoden kuluessa siitä, kun
  maksajavirasto tai takaisinperinnästä vastaava elin on hyväksynyt tai tarvittaessa vastaanottanut valvontakertomuksen tai vastaavan asiakirjan, jossa todetaan, että sääntöjenvastaisuus on tapahtunut.
  Vastaavat määrät
  on samanaikaisesti perintäpyynnön kanssa ilmoitettava
  maksajaviraston velallisluettelossa. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Sääntöjenvastaisuuden tai laiminlyönnin vuoksi aiheettomasti suoritettujen maksujen osalta jäsenvaltioiden on pyydettävä tuki takaisin tuensaajalta vuoden kuluessa siitä, kun
  ensimmäinen merkki sääntöjenvastaisuudesta on havaittu, ja ilmoitettava
  vastaavat määrät maksajaviraston velallisluettelossa.

1.   Sääntöjenvastaisuuden tai laiminlyönnin vuoksi aiheettomasti suoritettujen maksujen osalta jäsenvaltioiden on pyydettävä tuki takaisin tuensaajalta vuoden kuluessa siitä, kun
  maksajavirasto tai takaisinperinnästä vastaava elin on hyväksynyt tai tarvittaessa vastaanottanut valvontakertomuksen tai vastaavan asiakirjan, jossa todetaan, että sääntöjenvastaisuus on tapahtunut.
  Vastaavat määrät
  on samanaikaisesti perintäpyynnön kanssa ilmoitettava
  maksajaviraston velallisluettelossa.

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

56 artikla – 2 kohta – 2 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Jos takaisinperintää ei asianomaisesta jäsenvaltiosta riippumattomista syistä ole mahdollista toteuttaa ensimmäisen alakohdan mukaisessa määräajassa ja jos takaisin perittävä määrä on yli 1 miljoona euroa, komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä kuitenkin jatkaa määräaikaa ajalla, joka on enintään puolet alkuperäisestä määräajasta. |

Komission teksti

Tarkistus

Jos takaisinperintää ei asianomaisesta jäsenvaltiosta riippumattomista syistä ole mahdollista toteuttaa ensimmäisen alakohdan mukaisessa määräajassa ja jos takaisin perittävä määrä on yli 1 miljoona euroa, komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä kuitenkin jatkaa määräaikaa ajalla, joka on enintään puolet alkuperäisestä määräajasta.

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

56 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | takaisinperinnästä jo aiheutuneet ja ennakoitavissa olevat kustannukset ovat yhteensä suuremmat kuin takaisin perittävä määrä; |

Komission teksti

Tarkistus

(a)

takaisinperinnästä jo aiheutuneet ja ennakoitavissa olevat kustannukset ovat yhteensä suuremmat kuin takaisin perittävä määrä;

| (a) | takaisinperinnästä jo aiheutuneet ja ennakoitavissa olevat kustannukset ovat yhteensä suuremmat kuin takaisin perittävä määrä;
  tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, kun edunsaajalta kertamaksuna takaisin perittävä summa ei ylitä 300 euroa;
  . |
| --- | --- |

(a)

takaisinperinnästä jo aiheutuneet ja ennakoitavissa olevat kustannukset ovat yhteensä suuremmat kuin takaisin perittävä määrä;
  tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, kun edunsaajalta kertamaksuna takaisin perittävä summa ei ylitä 300 euroa;
  .

Tarkistus 100

Ehdotus asetukseksi

57 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kun jäsenvaltio palauttaa varoja unionin talousarvioon ensimmäisen kohdan mukaisesti, se voi pidättää niistä
  10 prosenttia
  kiinteämääräisinä takaisinperintäkuluina lukuun ottamatta tapauksia, joissa sääntöjenvastaisuus tai laiminlyönti johtuu jäsenvaltion omista hallintoviranomaisista tai muista virallisista elimistä. | Kun jäsenvaltio palauttaa varoja unionin talousarvioon ensimmäisen kohdan mukaisesti, se voi pidättää niistä
  20 prosenttia
  kiinteämääräisinä takaisinperintäkuluina lukuun ottamatta tapauksia, joissa sääntöjenvastaisuus tai laiminlyönti johtuu jäsenvaltion omista hallintoviranomaisista tai muista virallisista elimistä. |

Komission teksti

Tarkistus

Kun jäsenvaltio palauttaa varoja unionin talousarvioon ensimmäisen kohdan mukaisesti, se voi pidättää niistä
  10 prosenttia
  kiinteämääräisinä takaisinperintäkuluina lukuun ottamatta tapauksia, joissa sääntöjenvastaisuus tai laiminlyönti johtuu jäsenvaltion omista hallintoviranomaisista tai muista virallisista elimistä.

Kun jäsenvaltio palauttaa varoja unionin talousarvioon ensimmäisen kohdan mukaisesti, se voi pidättää niistä
  20 prosenttia
  kiinteämääräisinä takaisinperintäkuluina lukuun ottamatta tapauksia, joissa sääntöjenvastaisuus tai laiminlyönti johtuu jäsenvaltion omista hallintoviranomaisista tai muista virallisista elimistä.

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

59 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tässä jaksossa
  esitettyjen takaisinperintään
  liittyvien säännösten asianmukaisen ja tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi siirretään komissiolle valta antaa erityisvelvoitteista, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä, delegoitu säädös 111 artiklan mukaisesti. | Saamisten ja niiden viivästyskorkojen takaisinperinnän
  tässä jaksossa
  esitettyihin ehtoihin ja menettelyihin
  liittyvien säännösten asianmukaisen ja tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi siirretään komissiolle valta antaa erityisvelvoitteista, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä, delegoitu säädös 111 artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

Tässä jaksossa
  esitettyjen takaisinperintään
  liittyvien säännösten asianmukaisen ja tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi siirretään komissiolle valta antaa erityisvelvoitteista, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä, delegoitu säädös 111 artiklan mukaisesti.

Saamisten ja niiden viivästyskorkojen takaisinperinnän
  tässä jaksossa
  esitettyihin ehtoihin ja menettelyihin
  liittyvien säännösten asianmukaisen ja tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi siirretään komissiolle valta antaa erityisvelvoitteista, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä, delegoitu säädös 111 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

60 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | tehokkaan suojan
  tarjoamiseksi
  petoksia vastaan, erityisesti hyvin riskialttiilla alueilla; suojalla on oltava ennalta ehkäisevä vaikutus ja huomioon otetaan toimenpiteiden kustannukset, hyödyt ja niiden oikeasuhteisuus; |

Komission teksti

Tarkistus

(b)

tehokkaan suojan
  tarjoamiseksi
  petoksia vastaan, erityisesti hyvin riskialttiilla alueilla; suojalla on oltava ennalta ehkäisevä vaikutus ja huomioon otetaan toimenpiteiden kustannukset, hyödyt ja niiden oikeasuhteisuus;

| (b) | tehokkaan suojan
  tarjoamisen varmistamiseksi
  petoksia vastaan, erityisesti hyvin riskialttiilla alueilla; suojalla on oltava ennalta ehkäisevä vaikutus ja huomioon otetaan toimenpiteiden kustannukset, hyödyt ja niiden oikeasuhteisuus; |
| --- | --- |

(b)

tehokkaan suojan
  tarjoamisen varmistamiseksi
  petoksia vastaan, erityisesti hyvin riskialttiilla alueilla; suojalla on oltava ennalta ehkäisevä vaikutus ja huomioon otetaan toimenpiteiden kustannukset, hyödyt ja niiden oikeasuhteisuus;

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

60 artikla – 1 kohta – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e a) | aiheettomien ympäristöön ja kansanterveyteen liittyvien kustannusten estämiseksi, erityisesti sen välttämiseksi, että YMP:n yhteydessä rahoitetaan toimia, jotka synnyttävät unionin yleisessä talousarviossa lisäkustannuksia muilla politiikan aloilla, erityisesti ympäristön ja kansanterveyden alalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(e a)

aiheettomien ympäristöön ja kansanterveyteen liittyvien kustannusten estämiseksi, erityisesti sen välttämiseksi, että YMP:n yhteydessä rahoitetaan toimia, jotka synnyttävät unionin yleisessä talousarviossa lisäkustannuksia muilla politiikan aloilla, erityisesti ympäristön ja kansanterveyden alalla.

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

60 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltioiden on perustettava tehokas hallinto- ja valvontajärjestelmä varmistaakseen unionin tukijärjestelmiä säätelevän lainsäädännön noudattamisen. | 2.   Jäsenvaltioiden on perustettava tehokas
  , oikeasuhteinen ja riskeihin perustuva
  hallinto- ja valvontajärjestelmä varmistaakseen unionin tukijärjestelmiä säätelevän lainsäädännön noudattamisen. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Jäsenvaltioiden on perustettava tehokas hallinto- ja valvontajärjestelmä varmistaakseen unionin tukijärjestelmiä säätelevän lainsäädännön noudattamisen.

2.   Jäsenvaltioiden on perustettava tehokas
  , oikeasuhteinen ja riskeihin perustuva
  hallinto- ja valvontajärjestelmä varmistaakseen unionin tukijärjestelmiä säätelevän lainsäädännön noudattamisen.

Tarkistus 105

Ehdotus asetukseksi

60 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  On vältettävä sellaisia uusia maksujärjestelmiä, joiden takia olisi perustettava uusia ympäristöystävällisemmäksi muuttamiseen liittyviä valvonta- ja seuraamusjärjestelmiä, sillä nämä luovat uusia monimutkaisia hallinnollisia menettelyjä ja lisäävät byrokratiaa. |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  On vältettävä sellaisia uusia maksujärjestelmiä, joiden takia olisi perustettava uusia ympäristöystävällisemmäksi muuttamiseen liittyviä valvonta- ja seuraamusjärjestelmiä, sillä nämä luovat uusia monimutkaisia hallinnollisia menettelyjä ja lisäävät byrokratiaa.

Tarkistus 106

Ehdotus asetukseksi

60 artikla – 4 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   
  Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksillä säännöt
  tämän artiklan 1 ja 2 kohdan
  yhdenmukaisen soveltamisen
  varmistamiseksi. | 4.   Tämän artiklan 1 ja 2 kohdan
  tavoitteiden asianmukaisen ja tehokkaan toteutumisen
  varmistamiseksi
  siirretään komissiolle valta antaa 111 artiklan mukaisesti täytäntöönpanosäädöksiä, joilla asetetaan jäsenvaltioille erityisiä velvoitteita
  . |

Komission teksti

Tarkistus

4.   
  Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksillä säännöt
  tämän artiklan 1 ja 2 kohdan
  yhdenmukaisen soveltamisen
  varmistamiseksi.

4.   Tämän artiklan 1 ja 2 kohdan
  tavoitteiden asianmukaisen ja tehokkaan toteutumisen
  varmistamiseksi
  siirretään komissiolle valta antaa 111 artiklan mukaisesti täytäntöönpanosäädöksiä, joilla asetetaan jäsenvaltioille erityisiä velvoitteita
  .

Tarkistus 107

Ehdotus asetukseksi

60 artikla – 4 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | Poistetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Poistetaan.

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

61 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Komissio antaa delegoituja säädöksiä 111 artiklan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat tehokkaaseen ja oikeasuhteiseen riskienhallintaan tarvittavien paikalla tehtävien tarkastusten vähimmäismääristä. Näissä säännöissä määritetään ne edellytykset, joissa jäsenvaltioiden on mukautettava paikalla tehtävien tarkastusten määrää luontaisten riskien mukaisesti, ja määrätään mahdollisuudesta vähentää tarkastusten määrää, jos virheiden määrä on hyväksyttävä ja käytettävät hallinto- ja valvontajärjestelmät toimivat asianmukaisella tavalla. |
| 1.   Jäsenvaltioiden 60 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustamaan järjestelmään on sisällyttävä, jollei ei toisin säädetä, kaikille tukihakemuksille järjestelmällisesti tehtävät hallinnolliset tarkastukset, joita täydennetään paikalla tehtävillä tarkastuksilla. | 1.   Jäsenvaltioiden 60 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustamaan järjestelmään on sisällyttävä, jollei toisin säädetä, kaikille tukihakemuksille
  ja maksupyynnöille
  järjestelmällisesti tehtävät hallinnolliset tarkastukset, joita täydennetään paikalla tehtävillä tarkastuksilla
  , joiden tarkoituksena on seurata tukijärjestelmien määräysten noudattamista ja luontaisten riskien tasoa ja joiden määrä sovitetaan tämän tarkoituksen mukaisesti
  . |
| 2.   Paikalla tehtävien tarkastusten osalta vastaavan viranomaisen on tehtävä koko hakijamäärästä tarkastusotos, johon sisältyy tarvittaessa satunnaisotannalla valittu osa ja riskiotannalla valittu osa, jotta saadaan edustava virheprosentti ja samalla otokseen mukaan
  suurimmat virheet
  . | 2.   Paikalla tehtävien tarkastusten osalta vastaavan viranomaisen on tehtävä koko hakijamäärästä tarkastusotos, johon sisältyy tarvittaessa satunnaisotannalla valittu osa ja riskiotannalla valittu osa, jotta saadaan edustava virheprosentti ja samalla otokseen mukaan
  alueet, joilla virheiden riski on suurin
  . |
| | Sen varmistamiseksi, että tarkastukset ovat suhteellisia, on otettava huomioon muun muassa seuraavat tekijät: |
| | — | kyseessä olevien summien suuruus; |

Komission teksti

Tarkistus

-1.
     
  Komissio antaa delegoituja säädöksiä 111 artiklan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat tehokkaaseen ja oikeasuhteiseen riskienhallintaan tarvittavien paikalla tehtävien tarkastusten vähimmäismääristä. Näissä säännöissä määritetään ne edellytykset, joissa jäsenvaltioiden on mukautettava paikalla tehtävien tarkastusten määrää luontaisten riskien mukaisesti, ja määrätään mahdollisuudesta vähentää tarkastusten määrää, jos virheiden määrä on hyväksyttävä ja käytettävät hallinto- ja valvontajärjestelmät toimivat asianmukaisella tavalla.

1.   Jäsenvaltioiden 60 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustamaan järjestelmään on sisällyttävä, jollei ei toisin säädetä, kaikille tukihakemuksille järjestelmällisesti tehtävät hallinnolliset tarkastukset, joita täydennetään paikalla tehtävillä tarkastuksilla.

1.   Jäsenvaltioiden 60 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustamaan järjestelmään on sisällyttävä, jollei toisin säädetä, kaikille tukihakemuksille
  ja maksupyynnöille
  järjestelmällisesti tehtävät hallinnolliset tarkastukset, joita täydennetään paikalla tehtävillä tarkastuksilla
  , joiden tarkoituksena on seurata tukijärjestelmien määräysten noudattamista ja luontaisten riskien tasoa ja joiden määrä sovitetaan tämän tarkoituksen mukaisesti
  .

2.   Paikalla tehtävien tarkastusten osalta vastaavan viranomaisen on tehtävä koko hakijamäärästä tarkastusotos, johon sisältyy tarvittaessa satunnaisotannalla valittu osa ja riskiotannalla valittu osa, jotta saadaan edustava virheprosentti ja samalla otokseen mukaan
  suurimmat virheet
  .

2.   Paikalla tehtävien tarkastusten osalta vastaavan viranomaisen on tehtävä koko hakijamäärästä tarkastusotos, johon sisältyy tarvittaessa satunnaisotannalla valittu osa ja riskiotannalla valittu osa, jotta saadaan edustava virheprosentti ja samalla otokseen mukaan
  alueet, joilla virheiden riski on suurin
  .

Sen varmistamiseksi, että tarkastukset ovat suhteellisia, on otettava huomioon muun muassa seuraavat tekijät:

—

kyseessä olevien summien suuruus;

| — | hallinto- ja valvontajärjestelmien aikaisempien tarkastusten tulokset; |
| --- | --- |

—

hallinto- ja valvontajärjestelmien aikaisempien tarkastusten tulokset;

| — | vapaaehtoinen osallistuminen kansainvälisesti tunnustettujen normien mukaisesti hyväksyttyihin hallinnointijärjestelmiin. |
| --- | --- |

—

vapaaehtoinen osallistuminen kansainvälisesti tunnustettujen normien mukaisesti hyväksyttyihin hallinnointijärjestelmiin.

Tarkistus 109

Ehdotus asetukseksi

64 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Tarkastusten asianmukaisen ja tehokkaan soveltamisen takaamiseksi sekä
  sen varmistamiseksi, että tukikelpoisuusedellytykset tarkastetaan tehokkaalla, yhdenmukaisella ja syrjimättömällä tavalla unionin taloudellisia etuja suojaten siirretään komissiolle valta antaa
  tilanteista, joissa tuensaajat tai heidän edustajansa estävät tarkastusten suorittamisen,
  delegoituja säädöksiä
  111 artiklan mukaisesti. | 1.   Sen varmistamiseksi, että
  tarkastusten soveltaminen on asianmukaista ja tehokasta ja että
  tukikelpoisuusedellytykset tarkastetaan tehokkaalla, yhdenmukaisella ja syrjimättömällä tavalla unionin taloudellisia etuja suojaten, siirretään komissiolle valta antaa
  111 artiklan mukaisesti
  delegoituja säädöksiä
  , joilla vahvistetaan erityisesti |
| 2.
     
  Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksillä tarvittavat säännöt tämän luvun yhdenmukaiseksi soveltamiseksi unionissa. Mainitut säännöt voivat koskea erityisesti seuraavia seikkoja: | |
| | (-a) | säännöt tilanteista, joissa tuensaajat tai heidän edustajansa estävät tarkastusten suorittamisen; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   
  Tarkastusten asianmukaisen ja tehokkaan soveltamisen takaamiseksi sekä
  sen varmistamiseksi, että tukikelpoisuusedellytykset tarkastetaan tehokkaalla, yhdenmukaisella ja syrjimättömällä tavalla unionin taloudellisia etuja suojaten siirretään komissiolle valta antaa
  tilanteista, joissa tuensaajat tai heidän edustajansa estävät tarkastusten suorittamisen,
  delegoituja säädöksiä
  111 artiklan mukaisesti.

1.   Sen varmistamiseksi, että
  tarkastusten soveltaminen on asianmukaista ja tehokasta ja että
  tukikelpoisuusedellytykset tarkastetaan tehokkaalla, yhdenmukaisella ja syrjimättömällä tavalla unionin taloudellisia etuja suojaten, siirretään komissiolle valta antaa
  111 artiklan mukaisesti
  delegoituja säädöksiä
  , joilla vahvistetaan erityisesti

2.
     
  Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksillä tarvittavat säännöt tämän luvun yhdenmukaiseksi soveltamiseksi unionissa. Mainitut säännöt voivat koskea erityisesti seuraavia seikkoja:

(-a)

säännöt tilanteista, joissa tuensaajat tai heidän edustajansa estävät tarkastusten suorittamisen;

| (a) | säännöt jäsenvaltioiden tekemille hallinnollisille ja paikalla tehtäville tarkastuksille, jotka liittyvät unionin lainsäädännön soveltamisesta johtuvien velvoitteiden, sitoumusten ja tukikelpoisuusperusteiden noudattamiseen; |
| --- | --- |

(a)

säännöt jäsenvaltioiden tekemille hallinnollisille ja paikalla tehtäville tarkastuksille, jotka liittyvät unionin lainsäädännön soveltamisesta johtuvien velvoitteiden, sitoumusten ja tukikelpoisuusperusteiden noudattamiseen;

| (a) | asianmukaisen ja oikeasuhteisen riskeihin perustuvan lähestymistavan mukaiset
  säännöt jäsenvaltioiden tekemille hallinnollisille ja paikalla tehtäville tarkastuksille, jotka liittyvät unionin lainsäädännön soveltamisesta johtuvien velvoitteiden, sitoumusten ja tukikelpoisuusperusteiden noudattamiseen; |
| --- | --- |

(a)

asianmukaisen ja oikeasuhteisen riskeihin perustuvan lähestymistavan mukaiset
  säännöt jäsenvaltioiden tekemille hallinnollisille ja paikalla tehtäville tarkastuksille, jotka liittyvät unionin lainsäädännön soveltamisesta johtuvien velvoitteiden, sitoumusten ja tukikelpoisuusperusteiden noudattamiseen;

| (b) | säännöt tehokkaaseen riskienhallintaan tarvittavien paikalla tehtävien tarkastusten vähimmäismääristä sekä edellytyksistä, joiden perusteella jäsenvaltioiden on lisättävä kyseisiä tarkastuksia tai siinä tapauksessa, että hallinto- ja valvontajärjestelmät toimivat asianmukaisesti ja virheiden määrä on hyväksyttävä, jäsenvaltiot voivat vähentää tarkastuksia; |
| --- | --- |

(b)

säännöt tehokkaaseen riskienhallintaan tarvittavien paikalla tehtävien tarkastusten vähimmäismääristä sekä edellytyksistä, joiden perusteella jäsenvaltioiden on lisättävä kyseisiä tarkastuksia tai siinä tapauksessa, että hallinto- ja valvontajärjestelmät toimivat asianmukaisesti ja virheiden määrä on hyväksyttävä, jäsenvaltiot voivat vähentää tarkastuksia;

| (c) | tehtyjen tarkastusten ja tarkistusten sekä niiden tulosten raportointia koskevat säännöt ja menetelmät; |
| --- | --- |

(c)

tehtyjen tarkastusten ja tarkistusten sekä niiden tulosten raportointia koskevat säännöt ja menetelmät;

| (c) | tehtyjen tarkastusten ja tarkistusten sekä niiden tulosten raportointia koskevat säännöt ja menetelmät; |
| --- | --- |

(c)

tehtyjen tarkastusten ja tarkistusten sekä niiden tulosten raportointia koskevat säännöt ja menetelmät;

| (d) | viranomaiset
  , jotka
  ovat vastuussa
  vaatimusten noudattamista koskevien tarkastusten tekemisestä,
  sekä
  tarkastusten
  sisältö ja suoritustiheys
  sekä
  ja
  pitämisen
  vaihe
  , jossa kyseiset tarkastukset tehdään; |
| --- | --- |

(d)

viranomaiset
  , jotka
  ovat vastuussa
  vaatimusten noudattamista koskevien tarkastusten tekemisestä,
  sekä
  tarkastusten
  sisältö ja suoritustiheys
  sekä
  ja
  pitämisen
  vaihe
  , jossa kyseiset tarkastukset tehdään;

| (d) | säännöt
  , jotka
  liittyvät
  vaatimusten noudattamista koskevien tarkastusten tekemisestä
  vastuussa olevien viranomaisten nimeämiseen
  , tarkastusten
  sisältöön ja suoritustiheyteen
  sekä
  kaupan
  pitämisen
  vaiheeseen
  , jossa kyseiset tarkastukset tehdään; |
| --- | --- |

(d)

säännöt
  , jotka
  liittyvät
  vaatimusten noudattamista koskevien tarkastusten tekemisestä
  vastuussa olevien viranomaisten nimeämiseen
  , tarkastusten
  sisältöön ja suoritustiheyteen
  sekä
  kaupan
  pitämisen
  vaiheeseen
  , jossa kyseiset tarkastukset tehdään;

| (e) | säännöt, jotka koskevat tullimenettelyihin liittyvien lisävaatimusten vahvistamista erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 450/2008 säädetyn mukaisesti silloin kun se on tarpeen järjestelmän moitteettoman hallinnon kannalta; |
| --- | --- |

(e)

säännöt, jotka koskevat tullimenettelyihin liittyvien lisävaatimusten vahvistamista erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 450/2008 säädetyn mukaisesti silloin kun se on tarpeen järjestelmän moitteettoman hallinnon kannalta;

| (e) | säännöt, jotka koskevat tullimenettelyihin liittyvien lisävaatimusten vahvistamista erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 450/2008 säädetyn mukaisesti silloin kun se on tarpeen järjestelmän moitteettoman hallinnon kannalta; |
| --- | --- |

(e)

säännöt, jotka koskevat tullimenettelyihin liittyvien lisävaatimusten vahvistamista erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 450/2008 säädetyn mukaisesti silloin kun se on tarpeen järjestelmän moitteettoman hallinnon kannalta;

| (f) | asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [DP] 38 artiklassa tarkoitetun hampun osalta säännöt, jotka koskevat erityisiä valvontatoimenpiteitä sekä tetrahydrokannabinolipitoisuuden määritysmenetelmiä; |
| --- | --- |

(f)

asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [DP] 38 artiklassa tarkoitetun hampun osalta säännöt, jotka koskevat erityisiä valvontatoimenpiteitä sekä tetrahydrokannabinolipitoisuuden määritysmenetelmiä;

| (f) | asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 38 artiklassa tarkoitetun hampun osalta säännöt, jotka koskevat erityisiä valvontatoimenpiteitä sekä tetrahydrokannabinolipitoisuuden määritysmenetelmiä; |
| --- | --- |

(f)

asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 38 artiklassa tarkoitetun hampun osalta säännöt, jotka koskevat erityisiä valvontatoimenpiteitä sekä tetrahydrokannabinolipitoisuuden määritysmenetelmiä;

| (g) | asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [DP] 42 artiklassa tarkoitetun puuvillan osalta hyväksyttyjä toimialakohtaisia organisaatioita koskeva tarkastusjärjestelmä; |
| --- | --- |

(g)

asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [DP] 42 artiklassa tarkoitetun puuvillan osalta hyväksyttyjä toimialakohtaisia organisaatioita koskeva tarkastusjärjestelmä;

| (g) | asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 42 artiklassa tarkoitetun puuvillan osalta hyväksyttyjä toimialakohtaisia organisaatioita koskeva tarkastusjärjestelmä; |
| --- | --- |

(g)

asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 42 artiklassa tarkoitetun puuvillan osalta hyväksyttyjä toimialakohtaisia organisaatioita koskeva tarkastusjärjestelmä;

| (h) | asetuksessa (EU) N:o sCMO/xxx tarkoitetun viinin osalta säännöt pinta-alojen mittausta varten sekä tarkastusten parantamiseksi erityisiin rahoitusmenettelyihin sovellettavat tarkastukset ja säännöt; |
| --- | --- |

(h)

asetuksessa (EU) N:o sCMO/xxx tarkoitetun viinin osalta säännöt pinta-alojen mittausta varten sekä tarkastusten parantamiseksi erityisiin rahoitusmenettelyihin sovellettavat tarkastukset ja säännöt;

| (h) | asetuksessa (EU) N:o .../2013 [sCMO] tarkoitetun viinin osalta säännöt pinta-alojen mittausta varten sekä tarkastusten parantamiseksi erityisiin rahoitusmenettelyihin sovellettavat tarkastukset ja säännöt; |
| --- | --- |

(h)

asetuksessa (EU) N:o .../2013 [sCMO] tarkoitetun viinin osalta säännöt pinta-alojen mittausta varten sekä tarkastusten parantamiseksi erityisiin rahoitusmenettelyihin sovellettavat tarkastukset ja säännöt;

| (i) | testit ja menetelmät tuotteiden kelpoisuuden määrittämiseksi julkista interventiota tai yksityistä varastointia varten sekä tarjouskilpailumenettelyjen käyttö
  julkisen intervention ja yksityisen varastoinnin
  yhteydessä. |
| --- | --- |

(i)

testit ja menetelmät tuotteiden kelpoisuuden määrittämiseksi julkista interventiota tai yksityistä varastointia varten sekä tarjouskilpailumenettelyjen käyttö
  julkisen intervention ja yksityisen varastoinnin
  yhteydessä.

| (i) | testit ja menetelmät tuotteiden kelpoisuuden määrittämiseksi julkista interventiota tai yksityistä varastointia varten sekä tarjouskilpailumenettelyjen käyttö
  näiden
  yhteydessä. |
| --- | --- |

(i)

testit ja menetelmät tuotteiden kelpoisuuden määrittämiseksi julkista interventiota tai yksityistä varastointia varten sekä tarjouskilpailumenettelyjen käyttö
  näiden
  yhteydessä.

1 a.
     
  Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla se vahvistaa määräajat, joiden kuluessa komission on reagoitava ilmoitukseen jäsenvaltion aikeesta vähentää paikalla tehtäviä tarkastuksia.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tai asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [DP], asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [RD] tai asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [sCMO] vastaavassa artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tai asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP], asetuksen (EU) N:o .../2013 [RD] tai asetuksen (EU) N:o .../2013 [sCMO] vastaavassa artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 110

Ehdotus asetukseksi

65 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jos todetaan, ettei tuensaaja täytä alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä säädettyjä tukikelpoisuusperusteita
  tai tuen myöntämisen edellytyksiin liittyviä sitoumuksia, tuki
  peruutetaan kokonaan
  tai osittain
  . | 1.   Jos todetaan, ettei tuensaaja täytä
  kokonaan tai osittain
  alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä säädettyjä tukikelpoisuusperusteita
  tietyn tukijärjestelmän osalta, tuen vastaava osa
  peruutetaan kokonaan. |
| | Erityisesti jos täyttymättä jäävät sellaiset tukikelpoisuusperusteet, jotka liittyvät laskettavissa oleviin yksikköihin, esimerkiksi hehtaareihin tai eläinten lukumäärään, tuki peruutetaan kokonaan niiden yksiköiden osalta, jotka eivät täytä perusteita. |
| | 1 a.
     
  Jos tuki on kytketty tiettyjen sitoumusten täyttämiseen ja todetaan, että tuensaaja ei täytä näitä sitoumuksia, vastaava tuki peruutetaan kokonaan tai osittain. |
| 2.   Jos
  unionin lainsäädännössä
  niin säädetään, jäsenvaltiot voivat myös määrätä seuraamuksia vähentämällä sellaista myönnettyä tai myönnettävää maksua tai tällaisen maksun osaa, jonka osalta tukikelpoisuusperusteet tai sitoumukset täyttyvät, tai sulkemalla tällainen maksu tai maksun osa tuen ulkopuolelle. | 2.   Jos
  perussopimuksen 289 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä
  niin määrätään

  eikä delegoiduissa säädöksissä vahvistetuista yksityiskohdista muuta johdu
  , jäsenvaltiot voivat myös määrätä
  hallinnollisia
  seuraamuksia vähentämällä sellaista myönnettyä tai myönnettävää maksua tai tällaisen maksun osaa, jonka osalta tukikelpoisuusperusteet tai sitoumukset täyttyvät, tai sulkemalla tällainen maksu tai maksun osa tuen ulkopuolelle. |
| Tuesta vähennettävä määrä
  suhteutetaan havaitun noudattamatta jättämisen vakavuuteen, laajuuteen, kestoon ja toistuvuuteen, ja ääritapauksena voi olla sulkeminen kokonaan yhden tai useamman tukijärjestelmän tai tukitoimenpiteen ulkopuolelle
  yhden tai useamman kalenterivuoden ajaksi
  . | Edellä 1 a kohdassa tarkoitetun peruutuksen ja 2 kohdassa tarkoitettujen hallinnollisten seuraamusten kohteena olevat määrät
  suhteutetaan havaitun noudattamatta jättämisen
  luonteeseen,
  vakavuuteen, laajuuteen, kestoon ja toistuvuuteen, ja ääritapauksena voi olla sulkeminen kokonaan yhden tai useamman
  kalenterivuoden ajaksi yhden tai useamman noudattamatta jättämisen kohteena olleen
  tukijärjestelmän tai tukitoimenpiteen ulkopuolelle. |
| | 2 a.
     
  Seuraamusten suhteuttamisessa käytetään seuraavia yleisiä perusteita: |
| | — | noudattamatta jättämisen ”vakavuus” riippuu erityisesti sen seurausten merkittävyydestä ja etenkin unionin varoille aiheutuvasta riskistä ja samalla on otettava huomioon, mihin kyseisellä vaatimuksella tai standardilla pyritään; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Jos todetaan, ettei tuensaaja täytä alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä säädettyjä tukikelpoisuusperusteita
  tai tuen myöntämisen edellytyksiin liittyviä sitoumuksia, tuki
  peruutetaan kokonaan
  tai osittain
  .

1.   Jos todetaan, ettei tuensaaja täytä
  kokonaan tai osittain
  alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä säädettyjä tukikelpoisuusperusteita
  tietyn tukijärjestelmän osalta, tuen vastaava osa
  peruutetaan kokonaan.

Erityisesti jos täyttymättä jäävät sellaiset tukikelpoisuusperusteet, jotka liittyvät laskettavissa oleviin yksikköihin, esimerkiksi hehtaareihin tai eläinten lukumäärään, tuki peruutetaan kokonaan niiden yksiköiden osalta, jotka eivät täytä perusteita.

1 a.
     
  Jos tuki on kytketty tiettyjen sitoumusten täyttämiseen ja todetaan, että tuensaaja ei täytä näitä sitoumuksia, vastaava tuki peruutetaan kokonaan tai osittain.

2.   Jos
  unionin lainsäädännössä
  niin säädetään, jäsenvaltiot voivat myös määrätä seuraamuksia vähentämällä sellaista myönnettyä tai myönnettävää maksua tai tällaisen maksun osaa, jonka osalta tukikelpoisuusperusteet tai sitoumukset täyttyvät, tai sulkemalla tällainen maksu tai maksun osa tuen ulkopuolelle.

2.   Jos
  perussopimuksen 289 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä
  niin määrätään

  eikä delegoiduissa säädöksissä vahvistetuista yksityiskohdista muuta johdu
  , jäsenvaltiot voivat myös määrätä
  hallinnollisia
  seuraamuksia vähentämällä sellaista myönnettyä tai myönnettävää maksua tai tällaisen maksun osaa, jonka osalta tukikelpoisuusperusteet tai sitoumukset täyttyvät, tai sulkemalla tällainen maksu tai maksun osa tuen ulkopuolelle.

Tuesta vähennettävä määrä
  suhteutetaan havaitun noudattamatta jättämisen vakavuuteen, laajuuteen, kestoon ja toistuvuuteen, ja ääritapauksena voi olla sulkeminen kokonaan yhden tai useamman tukijärjestelmän tai tukitoimenpiteen ulkopuolelle
  yhden tai useamman kalenterivuoden ajaksi
  .

Edellä 1 a kohdassa tarkoitetun peruutuksen ja 2 kohdassa tarkoitettujen hallinnollisten seuraamusten kohteena olevat määrät
  suhteutetaan havaitun noudattamatta jättämisen
  luonteeseen,
  vakavuuteen, laajuuteen, kestoon ja toistuvuuteen, ja ääritapauksena voi olla sulkeminen kokonaan yhden tai useamman
  kalenterivuoden ajaksi yhden tai useamman noudattamatta jättämisen kohteena olleen
  tukijärjestelmän tai tukitoimenpiteen ulkopuolelle.

2 a.
     
  Seuraamusten suhteuttamisessa käytetään seuraavia yleisiä perusteita:

—

noudattamatta jättämisen ”vakavuus” riippuu erityisesti sen seurausten merkittävyydestä ja etenkin unionin varoille aiheutuvasta riskistä ja samalla on otettava huomioon, mihin kyseisellä vaatimuksella tai standardilla pyritään;

| — | noudattamatta jättämisen ”laajuus” määritellään ottaen erityisesti huomioon, onko noudattamatta jättämisellä kauaskantoisia vaikutuksia vai rajoittuvatko ne kyseiseen maatilaan; |
| --- | --- |

—

noudattamatta jättämisen ”laajuus” määritellään ottaen erityisesti huomioon, onko noudattamatta jättämisellä kauaskantoisia vaikutuksia vai rajoittuvatko ne kyseiseen maatilaan;

| — | määrittäessään noudattamatta jättämisen ”kestoa” toimivaltaisen viranomaisen on otettava erityisesti huomioon, miten pitkään vaikutusten arvioidaan tuntuvan, tai voidaanko vaikutukset neutraloida kohtuullisten toimenpiteiden avulla; |
| --- | --- |

—

määrittäessään noudattamatta jättämisen ”kestoa” toimivaltaisen viranomaisen on otettava erityisesti huomioon, miten pitkään vaikutusten arvioidaan tuntuvan, tai voidaanko vaikutukset neutraloida kohtuullisten toimenpiteiden avulla;

| — | noudattamatta jättämisen ”toistumisella” tarkoitetaan saman vaatimuksen, standardin tai velvollisuuden noudattamatta jättämistä useammin kuin kerran kolmen peräkkäisen kalenterivuoden aikana, edellyttäen että viljelijälle on ilmoitettu aiemmasta noudattamatta jättämisestä ja että hänellä on tapauksen mukaan ollut mahdollisuus toteuttaa tarvittavat toimenpiteet mainitun aiemman säännösten noudattamatta jättämisen päättämiseksi; |
| --- | --- |

—

noudattamatta jättämisen ”toistumisella” tarkoitetaan saman vaatimuksen, standardin tai velvollisuuden noudattamatta jättämistä useammin kuin kerran kolmen peräkkäisen kalenterivuoden aikana, edellyttäen että viljelijälle on ilmoitettu aiemmasta noudattamatta jättämisestä ja että hänellä on tapauksen mukaan ollut mahdollisuus toteuttaa tarvittavat toimenpiteet mainitun aiemman säännösten noudattamatta jättämisen päättämiseksi;

3.   Edellä
  1 kohdassa tarkoitetun peruutuksen ja 2 kohdassa
  tarkoitettujen seuraamusten kohteena olevat määrät peritään takaisin kokonaan.

3.   Edellä
  olevissa kohdissa
  tarkoitettujen
  peruutusten ja hallinnollisten
  seuraamusten kohteena olevat määrät peritään takaisin kokonaan.

Tarkistus 111

Ehdotus asetukseksi

65 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 65 a artikla |
| | Ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisten maatalouskäytänteiden tukien peruuttamiset ja vähennykset |
| | Ellei 65 artiklasta muuta johdu, tämän artiklan mukaisesti asetuksen (EU) N:o .../2013 III osaston 2 luvussa tarkoitettujen velvoitteiden noudattamatta jättämisen vuoksi tehtyjen peruutusten ja vähennysten määrä ei saa ylittää siinä luvussa tarkoitetun tuen määrää. |

Komission teksti

Tarkistus

65 a artikla

Ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisten maatalouskäytänteiden tukien peruuttamiset ja vähennykset

Ellei 65 artiklasta muuta johdu, tämän artiklan mukaisesti asetuksen (EU) N:o .../2013 III osaston 2 luvussa tarkoitettujen velvoitteiden noudattamatta jättämisen vuoksi tehtyjen peruutusten ja vähennysten määrä ei saa ylittää siinä luvussa tarkoitetun tuen määrää.

Tarkistus 112

Ehdotus asetukseksi

66 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | tukijärjestelmään osallistumista koskevan oikeuden pidättäminen, tuen ulkopuolelle jättäminen ja maksujen keskeyttäminen tai tukien tai vientitukien alentaminen
  tai muu seuraamus erityisesti
  silloin kun määräaikoja ei ole noudatettu, tuote, koko tai määrä ei ole hakemuksen mukainen, ohjelman arviointia tai tiedonantoa ei ole tehty tai tiedonanto ei pitänyt paikkaansa tai se myöhästyi; |

Komission teksti

Tarkistus

(a)

tukijärjestelmään osallistumista koskevan oikeuden pidättäminen, tuen ulkopuolelle jättäminen ja maksujen keskeyttäminen tai tukien tai vientitukien alentaminen
  tai muu seuraamus erityisesti
  silloin kun määräaikoja ei ole noudatettu, tuote, koko tai määrä ei ole hakemuksen mukainen, ohjelman arviointia tai tiedonantoa ei ole tehty tai tiedonanto ei pitänyt paikkaansa tai se myöhästyi;

| (a) | tukijärjestelmään osallistumista koskevan oikeuden pidättäminen, tuen ulkopuolelle jättäminen ja maksujen keskeyttäminen tai tukien tai vientitukien alentaminen silloin kun määräaikoja ei ole noudatettu, tuote, koko tai määrä ei ole hakemuksen mukainen, ohjelman arviointia tai tiedonantoa ei ole tehty tai tiedonanto ei pitänyt paikkaansa tai se myöhästyi; |
| --- | --- |

(a)

tukijärjestelmään osallistumista koskevan oikeuden pidättäminen, tuen ulkopuolelle jättäminen ja maksujen keskeyttäminen tai tukien tai vientitukien alentaminen silloin kun määräaikoja ei ole noudatettu, tuote, koko tai määrä ei ole hakemuksen mukainen, ohjelman arviointia tai tiedonantoa ei ole tehty tai tiedonanto ei pitänyt paikkaansa tai se myöhästyi;

Tarkistus 113

Ehdotus asetukseksi

66 artikla – 1 kohta – g alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (g) | hyväksynnän peruuttaminen tai keskeyttäminen
  erityisesti
  silloin kun toimija, tuottajaorganisaatio, tuottajaorganisaatioiden liitto, tuottajaryhmä tai toimialakohtainen organisaatio ei noudata tai ei enää täytä vaadittuja edellytyksiä, tiedonantojen tekemättä jättäminen mukaan luettuna; |

Komission teksti

Tarkistus

(g)

hyväksynnän peruuttaminen tai keskeyttäminen
  erityisesti
  silloin kun toimija, tuottajaorganisaatio, tuottajaorganisaatioiden liitto, tuottajaryhmä tai toimialakohtainen organisaatio ei noudata tai ei enää täytä vaadittuja edellytyksiä, tiedonantojen tekemättä jättäminen mukaan luettuna;

| (g) | hyväksynnän peruuttaminen tai keskeyttäminen silloin kun toimija, tuottajaorganisaatio, tuottajaorganisaatioiden liitto, tuottajaryhmä tai toimialakohtainen organisaatio ei noudata tai ei enää täytä vaadittuja edellytyksiä, tiedonantojen tekemättä jättäminen mukaan luettuna; |
| --- | --- |

(g)

hyväksynnän peruuttaminen tai keskeyttäminen silloin kun toimija, tuottajaorganisaatio, tuottajaorganisaatioiden liitto, tuottajaryhmä tai toimialakohtainen organisaatio ei noudata tai ei enää täytä vaadittuja edellytyksiä, tiedonantojen tekemättä jättäminen mukaan luettuna;

Tarkistus 114

Ehdotus asetukseksi

66 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – i a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (i a) | menettelyt ja tekniset perusteet, jotka liittyvät a–i alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin ja seuraamuksiin silloin, kun havaitaan asianomaisen lainsäädännön soveltamisesta johtuvan minkä tahansa velvoitteen noudattamatta jättäminen; |

Komission teksti

Tarkistus

(i a)

menettelyt ja tekniset perusteet, jotka liittyvät a–i alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin ja seuraamuksiin silloin, kun havaitaan asianomaisen lainsäädännön soveltamisesta johtuvan minkä tahansa velvoitteen noudattamatta jättäminen;

Tarkistus 115

Ehdotus asetukseksi

66 artikla – 2 kohta – 1 alakohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | menettelyt ja tekniset perusteet, jotka liittyvät 1 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin ja seuraamuksiin silloin kun havaitaan asianomaisen lainsäädännön soveltamisesta johtuvan minkä tahansa velvoitteen noudattamatta jättäminen; |

Komission teksti

Tarkistus

(a)

menettelyt ja tekniset perusteet, jotka liittyvät 1 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin ja seuraamuksiin silloin kun havaitaan asianomaisen lainsäädännön soveltamisesta johtuvan minkä tahansa velvoitteen noudattamatta jättäminen;

Poistetaan.

Tarkistus 116

Ehdotus asetukseksi

66 artikla – 2 kohta – 1 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | säännöt ja
  menettelyt asianomaisen lainsäädännön soveltamisen seurauksena aiheettomasti maksettujen maksujen takaisinperinnästä. |

Komission teksti

Tarkistus

(b)

säännöt ja
  menettelyt asianomaisen lainsäädännön soveltamisen seurauksena aiheettomasti maksettujen maksujen takaisinperinnästä.

| (b) | menettelyt asianomaisen lainsäädännön soveltamisen seurauksena aiheettomasti maksettujen maksujen takaisinperinnästä. |
| --- | --- |

(b)

menettelyt asianomaisen lainsäädännön soveltamisen seurauksena aiheettomasti maksettujen maksujen takaisinperinnästä.

Tarkistus 117

Ehdotus asetukseksi

68 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Kunkin jäsenvaltion on perustettava yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä, jäljempänä ”yhdennetty järjestelmä”, ja ylläpidettävä sitä. | 1.   Kunkin jäsenvaltion on perustettava yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä, jäljempänä ”yhdennetty järjestelmä”, ja ylläpidettävä sitä. |
| 2.   Yhdennettyä järjestelmää sovelletaan asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [DP] liitteessä I lueteltuihin tukijärjestelmiin sekä asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [RD] 22 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan ja 29–32, 34 ja 35 artiklan sekä tarvittaessa asetuksen (EU) CR/xxx 28 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti myönnettävään tukeen. | 2.   Yhdennettyä järjestelmää sovelletaan asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] liitteessä I lueteltuihin tukijärjestelmiin sekä asetuksen (EU) N:o .../2013 [RD] 22 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan ja 29–32, 34 ja 35 artiklan sekä tarvittaessa asetuksen (EU) (EU) N:o .../2013 [CR] 28 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti myönnettävään tukeen. |
| Tätä lukua ei kuitenkaan sovelleta asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [RD] 29 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin eikä myöskään mainitun asetuksen 22 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan mukaisiin toimenpiteisiin siltä osin kuin on kyse perustamiskustannuksista. | Tätä lukua ei kuitenkaan sovelleta asetuksen (EU) N:o .../2013 [RD] 29 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin eikä myöskään mainitun asetuksen 22 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan mukaisiin toimenpiteisiin siltä osin kuin on kyse perustamiskustannuksista. |
| 3.   Yhdennettyä järjestelmää sovelletaan tarvittavassa laajuudessa myös täydentäviä ehtoja koskevaan valvontaan VI osaston mukaisesti. | 3.   Yhdennettyä järjestelmää sovelletaan tarvittavassa laajuudessa myös täydentäviä ehtoja koskevaan valvontaan VI osaston mukaisesti. |
| | 3 a.
     
  Jäsenvaltioiden on käytettävä asianmukaista teknologiaa yhdennettyä järjestelmäänsä perustaessaan vähentääkseen hallinnollista rasitusta ja varmistaakseen, että valvontatoimia toteutetaan tehokkaasti. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Kunkin jäsenvaltion on perustettava yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä, jäljempänä ”yhdennetty järjestelmä”, ja ylläpidettävä sitä.

1.   Kunkin jäsenvaltion on perustettava yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä, jäljempänä ”yhdennetty järjestelmä”, ja ylläpidettävä sitä.

2.   Yhdennettyä järjestelmää sovelletaan asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [DP] liitteessä I lueteltuihin tukijärjestelmiin sekä asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [RD] 22 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan ja 29–32, 34 ja 35 artiklan sekä tarvittaessa asetuksen (EU) CR/xxx 28 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti myönnettävään tukeen.

2.   Yhdennettyä järjestelmää sovelletaan asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] liitteessä I lueteltuihin tukijärjestelmiin sekä asetuksen (EU) N:o .../2013 [RD] 22 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan ja 29–32, 34 ja 35 artiklan sekä tarvittaessa asetuksen (EU) (EU) N:o .../2013 [CR] 28 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti myönnettävään tukeen.

Tätä lukua ei kuitenkaan sovelleta asetuksen (EU) N:o xxx/xxx [RD] 29 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin eikä myöskään mainitun asetuksen 22 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan mukaisiin toimenpiteisiin siltä osin kuin on kyse perustamiskustannuksista.

Tätä lukua ei kuitenkaan sovelleta asetuksen (EU) N:o .../2013 [RD] 29 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin eikä myöskään mainitun asetuksen 22 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan mukaisiin toimenpiteisiin siltä osin kuin on kyse perustamiskustannuksista.

3.   Yhdennettyä järjestelmää sovelletaan tarvittavassa laajuudessa myös täydentäviä ehtoja koskevaan valvontaan VI osaston mukaisesti.

3.   Yhdennettyä järjestelmää sovelletaan tarvittavassa laajuudessa myös täydentäviä ehtoja koskevaan valvontaan VI osaston mukaisesti.

3 a.
     
  Jäsenvaltioiden on käytettävä asianmukaista teknologiaa yhdennettyä järjestelmäänsä perustaessaan vähentääkseen hallinnollista rasitusta ja varmistaakseen, että valvontatoimia toteutetaan tehokkaasti.

Tarkistus 118

Ehdotus asetukseksi

70 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tietokannan on mahdollistettava erityisesti se, että jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen saa käyttöönsä kalenterivuosia ja/tai markkinointivuosia koskevat tiedot vuodesta [2000] alkaen. Järjestelmästä on myös saatava suoraan ja viipymättä käyttöön tiedot vähintään neljältä edeltävältä vuodelta. | Tietokannan on mahdollistettava erityisesti se, että jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen saa käyttöönsä kalenterivuosia ja/tai markkinointivuosia koskevat tiedot vuodesta [2000] alkaen.
  Unioniin vuonna 2004 liittyneiden jäsenvaltioiden on kuitenkin varmistettava tietojen käyttöön saaminen vasta vuodesta 2004 alkaen.
  Järjestelmästä on myös saatava suoraan ja viipymättä käyttöön tiedot vähintään neljältä edeltävältä vuodelta. |

Komission teksti

Tarkistus

Tietokannan on mahdollistettava erityisesti se, että jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen saa käyttöönsä kalenterivuosia ja/tai markkinointivuosia koskevat tiedot vuodesta [2000] alkaen. Järjestelmästä on myös saatava suoraan ja viipymättä käyttöön tiedot vähintään neljältä edeltävältä vuodelta.

Tietokannan on mahdollistettava erityisesti se, että jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen saa käyttöönsä kalenterivuosia ja/tai markkinointivuosia koskevat tiedot vuodesta [2000] alkaen.
  Unioniin vuonna 2004 liittyneiden jäsenvaltioiden on kuitenkin varmistettava tietojen käyttöön saaminen vasta vuodesta 2004 alkaen.
  Järjestelmästä on myös saatava suoraan ja viipymättä käyttöön tiedot vähintään neljältä edeltävältä vuodelta.

Tarkistus 119

Ehdotus asetukseksi

73 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava, muun muassa sähköisiä välineitä käyttäen, edellisenä vuonna määritettyjen alojen perusteella esitäytetyt lomakkeet ja kyseisten alojen sijainnin osoittava graafinen aineisto. Jäsenvaltio voi päättää, että tukihakemuksessa on ilmoitettava ainoastaan muutokset edellisenä vuonna jätettyyn tukihakemukseen nähden. Asetuksen (EU) N:o DP/xxx V osastossa säädetyn pienviljelijöiden tukijärjestelmän yhteydessä tämä mahdollisuus on annettava kaikille viljelijöille, joihin kyseistä järjestelmää sovelletaan. | 2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava, muun muassa sähköisiä välineitä käyttäen, edellisenä vuonna määritettyjen alojen perusteella esitäytetyt lomakkeet ja kyseisten alojen sijainnin osoittava graafinen aineisto. Jäsenvaltio voi päättää, että tukihakemuksessa on ilmoitettava ainoastaan muutokset edellisenä vuonna jätettyyn tukihakemukseen nähden. Asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] V osastossa säädetyn pienviljelijöiden tukijärjestelmän yhteydessä tämä mahdollisuus on annettava kaikille viljelijöille, joihin kyseistä järjestelmää sovelletaan. |
| | 2 a.
     
  Jäsenvaltiot voivat päättää, että 1 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttävä tukihakemus tai maksupyyntö on voimassa useita vuosia, edellyttäen että asianomaisten tuensaajien on ilmoitettava alun perin toimittamiensa tietojen mahdollisista muutoksista. Useita vuosia kattava hakemus edellyttää kuitenkin, että tuensaaja vahvistaa asian vuosittain. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava, muun muassa sähköisiä välineitä käyttäen, edellisenä vuonna määritettyjen alojen perusteella esitäytetyt lomakkeet ja kyseisten alojen sijainnin osoittava graafinen aineisto. Jäsenvaltio voi päättää, että tukihakemuksessa on ilmoitettava ainoastaan muutokset edellisenä vuonna jätettyyn tukihakemukseen nähden. Asetuksen (EU) N:o DP/xxx V osastossa säädetyn pienviljelijöiden tukijärjestelmän yhteydessä tämä mahdollisuus on annettava kaikille viljelijöille, joihin kyseistä järjestelmää sovelletaan.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava, muun muassa sähköisiä välineitä käyttäen, edellisenä vuonna määritettyjen alojen perusteella esitäytetyt lomakkeet ja kyseisten alojen sijainnin osoittava graafinen aineisto. Jäsenvaltio voi päättää, että tukihakemuksessa on ilmoitettava ainoastaan muutokset edellisenä vuonna jätettyyn tukihakemukseen nähden. Asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] V osastossa säädetyn pienviljelijöiden tukijärjestelmän yhteydessä tämä mahdollisuus on annettava kaikille viljelijöille, joihin kyseistä järjestelmää sovelletaan.

2 a.
     
  Jäsenvaltiot voivat päättää, että 1 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttävä tukihakemus tai maksupyyntö on voimassa useita vuosia, edellyttäen että asianomaisten tuensaajien on ilmoitettava alun perin toimittamiensa tietojen mahdollisista muutoksista. Useita vuosia kattava hakemus edellyttää kuitenkin, että tuensaaja vahvistaa asian vuosittain.

Tarkistus 120

Ehdotus asetukseksi

75 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Edellä olevan 61 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on tukikelpoisuusedellytysten todentamiseksi tarkastettava tuen soveltaminen hallinnollisilla tarkastuksilla maksajavirastojen tai niiden valtuuttamien elinten kautta. Näitä tarkastuksia on täydennettävä paikalla tehtävillä tarkastuksilla. | 1.   Edellä olevan 61 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on tukikelpoisuusedellytysten todentamiseksi tarkastettava tuen soveltaminen hallinnollisilla tarkastuksilla maksajavirastojen tai niiden valtuuttamien elinten kautta. Näitä tarkastuksia on täydennettävä paikalla tehtävillä tarkastuksilla
  , joiden tarkoituksena on seurata tukijärjestelmien määräysten noudattamista ja luontaisten riskien tasoa
  . |
| 2.   Paikalla tehtäviä tarkastuksia varten jäsenvaltion on laadittava
  maatiloja ja/tai
  tuensaajia koskeva otantasuunnitelma. | 2.   Paikalla tehtäviä tarkastuksia varten jäsenvaltion on laadittava tuensaajia koskeva otantasuunnitelma
  , jossa on sekä satunnaisotannalla valittu osa, jotta saadaan edustava virheprosentti, että riskiotannalla valittu osa, joka mahdollistaa keskittymisen pyyntöihin, joiden kohdalla riski on suuri
  . |
| 3.   Jäsenvaltiot voivat käyttää viljelylohkojen tarkastamiseen paikalla kaukokartoitusta tai satelliittipaikannusjärjestelmää (GNSS). | 3.   Jäsenvaltiot voivat käyttää viljelylohkojen tarkastamiseen paikalla kaukokartoitusta tai satelliittipaikannusjärjestelmää (GNSS). |
| 4.   Jos tukikelpoisuusedellytykset eivät täyty, sovelletaan 65 artiklaa. | 4.   Jos tukikelpoisuusedellytykset eivät täyty, sovelletaan 65 artiklaa. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Edellä olevan 61 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on tukikelpoisuusedellytysten todentamiseksi tarkastettava tuen soveltaminen hallinnollisilla tarkastuksilla maksajavirastojen tai niiden valtuuttamien elinten kautta. Näitä tarkastuksia on täydennettävä paikalla tehtävillä tarkastuksilla.

1.   Edellä olevan 61 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on tukikelpoisuusedellytysten todentamiseksi tarkastettava tuen soveltaminen hallinnollisilla tarkastuksilla maksajavirastojen tai niiden valtuuttamien elinten kautta. Näitä tarkastuksia on täydennettävä paikalla tehtävillä tarkastuksilla
  , joiden tarkoituksena on seurata tukijärjestelmien määräysten noudattamista ja luontaisten riskien tasoa
  .

2.   Paikalla tehtäviä tarkastuksia varten jäsenvaltion on laadittava
  maatiloja ja/tai
  tuensaajia koskeva otantasuunnitelma.

2.   Paikalla tehtäviä tarkastuksia varten jäsenvaltion on laadittava tuensaajia koskeva otantasuunnitelma
  , jossa on sekä satunnaisotannalla valittu osa, jotta saadaan edustava virheprosentti, että riskiotannalla valittu osa, joka mahdollistaa keskittymisen pyyntöihin, joiden kohdalla riski on suuri
  .

3.   Jäsenvaltiot voivat käyttää viljelylohkojen tarkastamiseen paikalla kaukokartoitusta tai satelliittipaikannusjärjestelmää (GNSS).

3.   Jäsenvaltiot voivat käyttää viljelylohkojen tarkastamiseen paikalla kaukokartoitusta tai satelliittipaikannusjärjestelmää (GNSS).

4.   Jos tukikelpoisuusedellytykset eivät täyty, sovelletaan 65 artiklaa.

4.   Jos tukikelpoisuusedellytykset eivät täyty, sovelletaan 65 artiklaa.

Tarkistus 121

Ehdotus asetukseksi

76 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Edellä 68 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin tukijärjestelmiin ja toimenpiteisiin liittyvät maksut suoritetaan joulukuun 1 päivän ja seuraavan kalenterivuoden kesäkuun 30 päivän välisenä aikana. Maksut suoritetaan kyseisen ajan kuluessa enimmillään kahdessa erässä. | 1.   Edellä 68 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin tukijärjestelmiin ja toimenpiteisiin liittyvät maksut suoritetaan joulukuun 1 päivän ja seuraavan kalenterivuoden kesäkuun 30 päivän välisenä aikana. Maksut suoritetaan kyseisen ajan kuluessa enimmillään kahdessa erässä. |
| Maksut suoritetaan kyseisen ajan kuluessa enimmillään kahdessa erässä. | Maksut suoritetaan kyseisen ajan kuluessa enimmillään kahdessa erässä. |
| Jäsenvaltiot voivat kuitenkin maksaa ennen joulukuun 1 päivää mutta aikaisintaan lokakuun 16 päivänä ennakkomaksuja, joiden suuruus 68 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla tuilla on enimmillään 50 prosenttia suorista tuista ja 75 prosenttia maaseudun kehittämistuesta. | Jäsenvaltiot voivat kuitenkin maksaa ennen joulukuun 1 päivää mutta aikaisintaan lokakuun 16 päivänä ennakkomaksuja, joiden suuruus 68 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla tuilla on enimmillään 50 prosenttia suorista tuista ja 75 prosenttia maaseudun kehittämistuesta. |
| | Komissio voi myöntää täytäntöönpanosäädöksillä jäsenvaltioille luvan lisätä ennakkomaksujen osuutta 80 prosenttiin alueilla, joilla viljelijöillä on poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi vakavia taloudellisia vaikeuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kolmannen alakohdan soveltamista. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |
| 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja tukia ei saa maksaa ennen kuin jäsenvaltion 75 artiklan mukaisesti tekemä tukikelpoisuusedellytyksiä koskeva tarkastus on saatu päätökseen. | 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja tukia ei saa maksaa ennen kuin jäsenvaltion 75 artiklan mukaisesti tekemä tukikelpoisuusedellytyksiä koskeva tarkastus on saatu päätökseen. |
| | 2 a.
     
  Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat kiinnittäen huomiota liian suurien tukien maksamisen riskiin päättää maksaa enintään 50 prosenttia asetuksen(EU) (N:o) .../2013 [DP] III osastossa tarkoitetuista sovellettavista tuista ja 75 prosenttia 68 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun maaseudun kehittämisen yhteydessä myönnetyistä tuista sen jälkeen, kun 61 artiklan 1 kohdassa säädetyt hallinnolliset tarkastukset on saatu päätökseen. Maksun prosenttiosuus on sama kaikille toimenpiteen tai toimien joukon tuensaajille. |
| | 2 b.
     
  Komissio voi yhden tai useamman jäsenvaltion pyynnöstä poikkeuksellisissa olosuhteissa, ja jos tarvittavat määrärahat talousarviosta ovat käytettävissä, antaa luvan maksaa ennakkomaksut ennen lokakuun 16 päivää. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Edellä 68 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin tukijärjestelmiin ja toimenpiteisiin liittyvät maksut suoritetaan joulukuun 1 päivän ja seuraavan kalenterivuoden kesäkuun 30 päivän välisenä aikana. Maksut suoritetaan kyseisen ajan kuluessa enimmillään kahdessa erässä.

1.   Edellä 68 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin tukijärjestelmiin ja toimenpiteisiin liittyvät maksut suoritetaan joulukuun 1 päivän ja seuraavan kalenterivuoden kesäkuun 30 päivän välisenä aikana. Maksut suoritetaan kyseisen ajan kuluessa enimmillään kahdessa erässä.

Maksut suoritetaan kyseisen ajan kuluessa enimmillään kahdessa erässä.

Maksut suoritetaan kyseisen ajan kuluessa enimmillään kahdessa erässä.

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin maksaa ennen joulukuun 1 päivää mutta aikaisintaan lokakuun 16 päivänä ennakkomaksuja, joiden suuruus 68 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla tuilla on enimmillään 50 prosenttia suorista tuista ja 75 prosenttia maaseudun kehittämistuesta.

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin maksaa ennen joulukuun 1 päivää mutta aikaisintaan lokakuun 16 päivänä ennakkomaksuja, joiden suuruus 68 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla tuilla on enimmillään 50 prosenttia suorista tuista ja 75 prosenttia maaseudun kehittämistuesta.

Komissio voi myöntää täytäntöönpanosäädöksillä jäsenvaltioille luvan lisätä ennakkomaksujen osuutta 80 prosenttiin alueilla, joilla viljelijöillä on poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi vakavia taloudellisia vaikeuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kolmannen alakohdan soveltamista. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja tukia ei saa maksaa ennen kuin jäsenvaltion 75 artiklan mukaisesti tekemä tukikelpoisuusedellytyksiä koskeva tarkastus on saatu päätökseen.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja tukia ei saa maksaa ennen kuin jäsenvaltion 75 artiklan mukaisesti tekemä tukikelpoisuusedellytyksiä koskeva tarkastus on saatu päätökseen.

2 a.
     
  Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat kiinnittäen huomiota liian suurien tukien maksamisen riskiin päättää maksaa enintään 50 prosenttia asetuksen(EU) (N:o) .../2013 [DP] III osastossa tarkoitetuista sovellettavista tuista ja 75 prosenttia 68 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun maaseudun kehittämisen yhteydessä myönnetyistä tuista sen jälkeen, kun 61 artiklan 1 kohdassa säädetyt hallinnolliset tarkastukset on saatu päätökseen. Maksun prosenttiosuus on sama kaikille toimenpiteen tai toimien joukon tuensaajille.

2 b.
     
  Komissio voi yhden tai useamman jäsenvaltion pyynnöstä poikkeuksellisissa olosuhteissa, ja jos tarvittavat määrärahat talousarviosta ovat käytettävissä, antaa luvan maksaa ennakkomaksut ennen lokakuun 16 päivää.

Tarkistus 122

Ehdotus asetukseksi

77 artikla – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (a a) | säännöt, jotka koskevat tekniikan käyttöä yhdennettyjen järjestelmien perustamisen yhteydessä, jotta voidaan varmistaa järjestelmien optimointi; |

Komission teksti

Tarkistus

(a a)

säännöt, jotka koskevat tekniikan käyttöä yhdennettyjen järjestelmien perustamisen yhteydessä, jotta voidaan varmistaa järjestelmien optimointi;

Tarkistus 123

Ehdotus asetukseksi

77 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | perusominaisuudet, määritelmät ja laatuvaatimukset, jotka koskevat 70 artiklassa säädettyä sähköistä tietokantaa; |

Komission teksti

Tarkistus

(b a)

perusominaisuudet, määritelmät ja laatuvaatimukset, jotka koskevat 70 artiklassa säädettyä sähköistä tietokantaa;

Tarkistus 124

Ehdotus asetukseksi

77 artikla – 1 kohta – b b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b b) | 71 artiklassa säädetyn viljelylohkojen tunnistusjärjestelmän ja 74 artiklassa säädetyn tuensaajien tunnistusjärjestelmän peruspiirteet, määritelmät ja laatuvaatimukset; |

Komission teksti

Tarkistus

(b b)

71 artiklassa säädetyn viljelylohkojen tunnistusjärjestelmän ja 74 artiklassa säädetyn tuensaajien tunnistusjärjestelmän peruspiirteet, määritelmät ja laatuvaatimukset;

Tarkistus 125

Ehdotus asetukseksi

77 artikla – 1 kohta – b c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b c) | perusominaisuudet, määritelmät ja laatuvaatimukset, jotka koskevat 72 artiklassa säädettyä tukioikeuksien tunnistamis- ja rekisteröintijärjestelmää; |

Komission teksti

Tarkistus

(b c)

perusominaisuudet, määritelmät ja laatuvaatimukset, jotka koskevat 72 artiklassa säädettyä tukioikeuksien tunnistamis- ja rekisteröintijärjestelmää;

Tarkistus 126

Ehdotus asetukseksi

77 artikla – 1 kohta – b d alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b d) | edellä 73 artiklassa edellytettyä tukihakemusta ja maksupyyntöä sekä tukioikeuksia koskevaa hakemusta koskevat säännöt, mukaan lukien hakemusten viimeinen jättöpäivä, hakemuksiin sisällytettävien tietojen vähimmäismäärävaatimukset, tukihakemusten muuttamis- ja peruuttamissäännökset, vapautus tukihakemuksen toimittamista koskevasta vaatimuksesta sekä säännökset, joilla jäsenvaltioille sallitaan yksinkertaistettujen menettelyjen soveltaminen tai ilmeisten virheiden korjaaminen; |

Komission teksti

Tarkistus

(b d)

edellä 73 artiklassa edellytettyä tukihakemusta ja maksupyyntöä sekä tukioikeuksia koskevaa hakemusta koskevat säännöt, mukaan lukien hakemusten viimeinen jättöpäivä, hakemuksiin sisällytettävien tietojen vähimmäismäärävaatimukset, tukihakemusten muuttamis- ja peruuttamissäännökset, vapautus tukihakemuksen toimittamista koskevasta vaatimuksesta sekä säännökset, joilla jäsenvaltioille sallitaan yksinkertaistettujen menettelyjen soveltaminen tai ilmeisten virheiden korjaaminen;

Tarkistus 127

Ehdotus asetukseksi

77 artikla – 1 kohta – b e alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b e) | säännöt tarkastusten tekemisestä sen todentamiseksi, että velvoitteita noudatetaan ja tukihakemuksessa tai maksupyynnössä ilmoitetut tiedot ovat oikeita ja täydellisiä; |

Komission teksti

Tarkistus

(b e)

säännöt tarkastusten tekemisestä sen todentamiseksi, että velvoitteita noudatetaan ja tukihakemuksessa tai maksupyynnössä ilmoitetut tiedot ovat oikeita ja täydellisiä;

Tarkistus 128

Ehdotus asetukseksi

77 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | säännökset tuen laskentaperusteiden yhdenmukaista määrittelyä varten, mukaan luettuina säännöt siitä, kuinka käsitellään tietyt tapaukset, joissa tukikelpoisiin aloihin sisältyy maisemallisia piirteitä tai puita; |

Komission teksti

Tarkistus

(b)

säännökset tuen laskentaperusteiden yhdenmukaista määrittelyä varten, mukaan luettuina säännöt siitä, kuinka käsitellään tietyt tapaukset, joissa tukikelpoisiin aloihin sisältyy maisemallisia piirteitä tai puita;

| (b) | säännökset tuen laskentaperusteiden yhdenmukaista määrittelyä varten, mukaan luettuina säännöt siitä, kuinka käsitellään tietyt tapaukset, joissa tukikelpoisiin aloihin sisältyy maisemallisia piirteitä tai puita;
  tukikelpoisuussääntöjen on oltava johdonmukaisia ilmastonmuutoksesta ja biologisen monimuotoisuuden vähenemisestä aiheutuviin haasteisiin reagoimisen kannalta, ja siksi näillä säännöillä ei saa rangaista merkittäviä luontoarvoja edistävää viljelyä tai laidunmailla harjoitettavaa peltometsäviljelyä eikä heikentää ympäristön laatua, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 9 artiklan soveltamista; agronomisiin tai ekologisiin syihin perustuva joustavuus on sallittava jäsenvaltion tai alueen tavanomaisten sääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

(b)

säännökset tuen laskentaperusteiden yhdenmukaista määrittelyä varten, mukaan luettuina säännöt siitä, kuinka käsitellään tietyt tapaukset, joissa tukikelpoisiin aloihin sisältyy maisemallisia piirteitä tai puita;
  tukikelpoisuussääntöjen on oltava johdonmukaisia ilmastonmuutoksesta ja biologisen monimuotoisuuden vähenemisestä aiheutuviin haasteisiin reagoimisen kannalta, ja siksi näillä säännöillä ei saa rangaista merkittäviä luontoarvoja edistävää viljelyä tai laidunmailla harjoitettavaa peltometsäviljelyä eikä heikentää ympäristön laatua, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) N:o .../2013 [DP] 9 artiklan soveltamista; agronomisiin tai ekologisiin syihin perustuva joustavuus on sallittava jäsenvaltion tai alueen tavanomaisten sääntöjen mukaisesti;

Tarkistus 129

Ehdotus asetukseksi

77 artikla – 3 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | säännökset, joiden tarkoituksena on taata yhdenmukainen ja suhteutettu käsittely
  tahallisten
  sääntöjenvastaisuuksien, vähäisten virheiden, vähennysten kasautumisen ja eri vähennysten samanaikaisen soveltamisen yhteydessä; |

Komission teksti

Tarkistus

(b)

säännökset, joiden tarkoituksena on taata yhdenmukainen ja suhteutettu käsittely
  tahallisten
  sääntöjenvastaisuuksien, vähäisten virheiden, vähennysten kasautumisen ja eri vähennysten samanaikaisen soveltamisen yhteydessä;

| (b) | säännökset, joiden tarkoituksena on taata yhdenmukainen ja suhteutettu käsittely
  vakavien
  sääntöjenvastaisuuksien, vähäisten virheiden, vähennysten kasautumisen ja eri vähennysten samanaikaisen soveltamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

(b)

säännökset, joiden tarkoituksena on taata yhdenmukainen ja suhteutettu käsittely
  vakavien
  sääntöjenvastaisuuksien, vähäisten virheiden, vähennysten kasautumisen ja eri vähennysten samanaikaisen soveltamisen yhteydessä;

Tarkistus 130

Ehdotus asetukseksi

78 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | 70 artiklassa säädetyn sähköisen tietokannan peruspiirteet, määritelmät ja laatuvaatimukset; |

Komission teksti

Tarkistus

(a)

70 artiklassa säädetyn sähköisen tietokannan peruspiirteet, määritelmät ja laatuvaatimukset;

Poistetaan.

Tarkistus 131

Ehdotus asetukseksi

78 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | 71 artiklassa säädetyn viljelylohkojen tunnistusjärjestelmän ja 74 artiklassa säädetyn tuensaajien tunnistusjärjestelmän peruspiirteet, määritelmät ja laatuvaatimukset; |

Komission teksti

Tarkistus

(b)

71 artiklassa säädetyn viljelylohkojen tunnistusjärjestelmän ja 74 artiklassa säädetyn tuensaajien tunnistusjärjestelmän peruspiirteet, määritelmät ja laatuvaatimukset;

Poistetaan.

Tarkistus 132

Ehdotus asetukseksi

78 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | 72 artiklassa säädetyn tukioikeuksien tunnistamis- ja rekisteröintijärjestelmä peruspiirteet, määritelmät ja laatuvaatimukset; |

Komission teksti

Tarkistus

(c)

72 artiklassa säädetyn tukioikeuksien tunnistamis- ja rekisteröintijärjestelmä peruspiirteet, määritelmät ja laatuvaatimukset;

Poistetaan.

Tarkistus 133

Ehdotus asetukseksi

78 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | 73 artiklassa säädettyä tukihakemusta ja maksupyyntöä sekä tukioikeuksia koskevaa hakemusta koskevat säännöt, mukaan lukien hakemusten viimeinen jättöpäivä, hakemuksiin sisällytettävien tietojen vähimmäismäärä, tukihakemusten peruuttamis- ja muutossäännökset, vapautus tukihakemuksen toimittamista koskevasta vaatimuksesta sekä säännökset, joilla jäsenvaltioille sallitaan yksinkertaistettujen menettelyjen soveltaminen tai ilmeisten virheiden korjaaminen; |

Komission teksti

Tarkistus

(d)

73 artiklassa säädettyä tukihakemusta ja maksupyyntöä sekä tukioikeuksia koskevaa hakemusta koskevat säännöt, mukaan lukien hakemusten viimeinen jättöpäivä, hakemuksiin sisällytettävien tietojen vähimmäismäärä, tukihakemusten peruuttamis- ja muutossäännökset, vapautus tukihakemuksen toimittamista koskevasta vaatimuksesta sekä säännökset, joilla jäsenvaltioille sallitaan yksinkertaistettujen menettelyjen soveltaminen tai ilmeisten virheiden korjaaminen;

Poistetaan.

Tarkistus 134

Ehdotus asetukseksi

78 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (e) | säännöt tarkastusten tekemisestä sen varmistamiseksi, että velvoitteita noudatetaan ja tukihakemuksessa tai maksupyynnössä ilmoitetut tiedot ovat oikeita ja täydellisiä; |

Komission teksti

Tarkistus

(e)

säännöt tarkastusten tekemisestä sen varmistamiseksi, että velvoitteita noudatetaan ja tukihakemuksessa tai maksupyynnössä ilmoitetut tiedot ovat oikeita ja täydellisiä;

Poistetaan.

Tarkistus 135

Ehdotus asetukseksi

78 artikla – 1 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | tekniset määritelmät tämän luvun yhdenmukaista täytäntöönpanoa varten; |

Komission teksti

Tarkistus

(f)

tekniset määritelmät tämän luvun yhdenmukaista täytäntöönpanoa varten;

Poistetaan.

Tarkistus 136

Ehdotus asetukseksi

88 artikla – 2 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Tarvittaessa komissio antaa täytäntöönpanosäädöksillä säännökset tämän
  asetuksen
  säännösten yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi unionissa erityisesti seuraavista: | 2.   Tarvittaessa komissio antaa täytäntöönpanosäädöksillä säännökset tämän
  luvun
  säännösten yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi unionissa erityisesti seuraavista: |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Tarvittaessa komissio antaa täytäntöönpanosäädöksillä säännökset tämän
  asetuksen
  säännösten yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi unionissa erityisesti seuraavista:

2.   Tarvittaessa komissio antaa täytäntöönpanosäädöksillä säännökset tämän
  luvun
  säännösten yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi unionissa erityisesti seuraavista:

Tarkistus 137

Ehdotus asetukseksi

90 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 111 artiklan mukaisesti seuraavien osalta: |
| | (a) | toimet, jotka jäsenvaltioiden on toteutettava suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen lainvastaisen käytön ehkäisemiseksi; |

Komission teksti

Tarkistus

3 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 111 artiklan mukaisesti seuraavien osalta:

(a)

toimet, jotka jäsenvaltioiden on toteutettava suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen lainvastaisen käytön ehkäisemiseksi;

| (b) | jäsenvaltioiden tekemät asiaan liittyvät tarkastukset ja tarkistukset, testaus mukaan luettuna. |
| --- | --- |

(b)

jäsenvaltioiden tekemät asiaan liittyvät tarkastukset ja tarkistukset, testaus mukaan luettuna.

Tarkistus 138

Ehdotus asetukseksi

90 artikla – 4 kohta – 1 alakohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | toimet, jotka jäsenvaltioiden on toteutettava suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen lainvastaisen käytön ehkäisemiseksi; |

Komission teksti

Tarkistus

(c)

toimet, jotka jäsenvaltioiden on toteutettava suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen lainvastaisen käytön ehkäisemiseksi;

Poistetaan.

Tarkistus 139

Ehdotus asetukseksi

90 artikla – 4 kohta – 1 alakohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | jäsenvaltioiden tekemät tarkastukset ja tarkistukset, testaus mukaan luettuna. |

Komission teksti

Tarkistus

(d)

jäsenvaltioiden tekemät tarkastukset ja tarkistukset, testaus mukaan luettuna.

Poistetaan.

Tarkistus 140

Ehdotus asetukseksi

91 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | vaatimusten noudattamatta jättäminen on tulos kyseisestä tuensaajasta suoraan johtuvasta teosta tai laiminlyönnistä; |

Komission teksti

Tarkistus

(a)

vaatimusten noudattamatta jättäminen on tulos kyseisestä tuensaajasta suoraan johtuvasta teosta tai laiminlyönnistä;

| (a) | vaatimusten noudattamatta jättäminen on tulos kyseisestä tuensaajasta suoraan
  ja yksiselitteisesti
  johtuvasta teosta tai laiminlyönnistä; |
| --- | --- |

(a)

vaatimusten noudattamatta jättäminen on tulos kyseisestä tuensaajasta suoraan
  ja yksiselitteisesti
  johtuvasta teosta tai laiminlyönnistä;

Tarkistus 141

Ehdotus asetukseksi

91 artikla – 2 kohta – 1 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | vaatimusten noudattamatta jättäminen liittyy tuensaajan maataloustoimintaan;
  ja |

Komission teksti

Tarkistus

(b)

vaatimusten noudattamatta jättäminen liittyy tuensaajan maataloustoimintaan;
  ja

| (b) | vaatimusten noudattamatta jättäminen liittyy tuensaajan maataloustoimintaan;
  tai |
| --- | --- |

(b)

vaatimusten noudattamatta jättäminen liittyy tuensaajan maataloustoimintaan;
  tai

Tarkistus 142

Ehdotus asetukseksi

93 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annettu direktiivi 2000/60/EY katsotaan osaksi liitettä II heti, kun kaikki jäsenvaltiot ovat panneet kyseisen direktiivin täytäntöön ja viljelijöihin suoraan sovellettavat velvoitteet on määritelty. Edellä sanotun huomioon ottamiseksi siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 111 artiklan mukaisesti liitteen II muuttamiseksi 12 kuukauden kuluessa siitä, kun viimeinen jäsenvaltio on ilmoittanut komissiolle direktiivin täytäntöönpanosta. | Poistetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

Yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annettu direktiivi 2000/60/EY katsotaan osaksi liitettä II heti, kun kaikki jäsenvaltiot ovat panneet kyseisen direktiivin täytäntöön ja viljelijöihin suoraan sovellettavat velvoitteet on määritelty. Edellä sanotun huomioon ottamiseksi siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 111 artiklan mukaisesti liitteen II muuttamiseksi 12 kuukauden kuluessa siitä, kun viimeinen jäsenvaltio on ilmoittanut komissiolle direktiivin täytäntöönpanosta.

Poistetaan.

Tarkistus 144

Ehdotus asetukseksi

93 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Vuosina
  2014 ja 2015 täydentävien ehtojen sääntöihin sisältyy lisäksi pysyvän nurmen säilyttäminen.
  Unionin jäsenvaltioina 1 päivänä
  tammikuuta 2004 olleiden jäsenvaltioiden on varmistettava, että vuotta 2003 koskeville pinta-alatukihakemuksille asetettuna määräpäivänä pysyvänä nurmena ollut maa pidetään pysyvänä nurmena määritellyn ajan.
  Unioniin
  vuonna 2004
  liittyneiden
  jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 päivänä toukokuuta 2004 pysyvänä nurmena ollut maa pidetään pysyvänä nurmena määritellyn ajan. Bulgarian ja Romanian on varmistettava, että 1 päivänä tammikuuta 2007 pysyvänä nurmena ollut maa pidetään pysyvänä nurmena määritellyn ajan. | Vuosien
  2014 ja 2015
  osalta
  täydentävien ehtojen sääntöihin sisältyy lisäksi pysyvän nurmen
  ja laitumen
  säilyttäminen.
  Jäsenvaltioita ennen 1 päivää
  tammikuuta 2004 olleiden jäsenvaltioiden on varmistettava, että vuotta 2003 koskeville pinta-alatukihakemuksille asetettuna määräpäivänä pysyvänä nurmena
  ja laitumena
  ollut maa pidetään pysyvänä nurmena
  ja laitumena
  määritellyn ajan.
  Jäsenvaltioiksi
  vuonna 2004
  tulleiden
  jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 päivänä toukokuuta 2004 pysyvänä nurmena
  ja laitumena
  ollut maa pidetään pysyvänä nurmena
  ja laitumena
  määritellyn ajan. Bulgarian ja Romanian on varmistettava, että 1 päivänä tammikuuta 2007 pysyvänä nurmena
  ja laitumena
  ollut maa pidetään pysyvänä nurmena
  ja laitumena
  määritellyn ajan. |
| | Jäsenvaltio voi kuitenkin asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa poiketa ensimmäisestä alakohdasta, edellyttäen että se toteuttaa toimia estääkseen pysyvien nurmien ja laidunten kokonaisalan merkittävän pienenemisen. |

Komission teksti

Tarkistus

Vuosina
  2014 ja 2015 täydentävien ehtojen sääntöihin sisältyy lisäksi pysyvän nurmen säilyttäminen.
  Unionin jäsenvaltioina 1 päivänä
  tammikuuta 2004 olleiden jäsenvaltioiden on varmistettava, että vuotta 2003 koskeville pinta-alatukihakemuksille asetettuna määräpäivänä pysyvänä nurmena ollut maa pidetään pysyvänä nurmena määritellyn ajan.
  Unioniin
  vuonna 2004
  liittyneiden
  jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 päivänä toukokuuta 2004 pysyvänä nurmena ollut maa pidetään pysyvänä nurmena määritellyn ajan. Bulgarian ja Romanian on varmistettava, että 1 päivänä tammikuuta 2007 pysyvänä nurmena ollut maa pidetään pysyvänä nurmena määritellyn ajan.

Vuosien
  2014 ja 2015
  osalta
  täydentävien ehtojen sääntöihin sisältyy lisäksi pysyvän nurmen
  ja laitumen
  säilyttäminen.
  Jäsenvaltioita ennen 1 päivää
  tammikuuta 2004 olleiden jäsenvaltioiden on varmistettava, että vuotta 2003 koskeville pinta-alatukihakemuksille asetettuna määräpäivänä pysyvänä nurmena
  ja laitumena
  ollut maa pidetään pysyvänä nurmena
  ja laitumena
  määritellyn ajan.
  Jäsenvaltioiksi
  vuonna 2004
  tulleiden
  jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 päivänä toukokuuta 2004 pysyvänä nurmena
  ja laitumena
  ollut maa pidetään pysyvänä nurmena
  ja laitumena
  määritellyn ajan. Bulgarian ja Romanian on varmistettava, että 1 päivänä tammikuuta 2007 pysyvänä nurmena
  ja laitumena
  ollut maa pidetään pysyvänä nurmena
  ja laitumena
  määritellyn ajan.

Jäsenvaltio voi kuitenkin asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa poiketa ensimmäisestä alakohdasta, edellyttäen että se toteuttaa toimia estääkseen pysyvien nurmien ja laidunten kokonaisalan merkittävän pienenemisen.

Tarkistus 145

Ehdotus asetukseksi

93 artikla – 8 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Lisäksi komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä
  menetelmät, joilla määritetään säilytettävä pysyvän nurmen ja maatalousmaan suhde.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | Siirretään komissiolle valta antaa 111 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan
  menetelmät, joilla määritetään säilytettävä pysyvän nurmen ja maatalousmaan suhde. |

Komission teksti

Tarkistus

Lisäksi komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä
  menetelmät, joilla määritetään säilytettävä pysyvän nurmen ja maatalousmaan suhde.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Siirretään komissiolle valta antaa 111 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan
  menetelmät, joilla määritetään säilytettävä pysyvän nurmen ja maatalousmaan suhde.

Tarkistus 146

Ehdotus asetukseksi

94 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki maatalousmaa
  , myös maa, jota ei enää käytetä tuotantoon,
  säilytetään maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa. Jäsenvaltioiden on määriteltävä kansallisella tai alueellisella tasolla tuensaajiin sovellettavat hyvän maatalous- ja ympäristökunnon vähimmäisvaatimukset liitteen II perusteella ottaen huomioon kyseessä olevien alueiden erityispiirteet, mukaan luettuina maaperä- ja ilmasto-olosuhteet, käytössä olevat viljelyjärjestelmät, maankäyttö, viljelykierto, viljelykäytännöt ja tilarakenteet. Jäsenvaltiot eivät saa määritellä vähimmäisvaatimuksia, joita ei ole vahvistettu liitteessä II. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki maatalousmaa säilytetään maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa. Jäsenvaltioiden on määriteltävä kansallisella tai alueellisella tasolla tuensaajiin sovellettavat hyvän maatalous- ja ympäristökunnon vähimmäisvaatimukset liitteen II perusteella ottaen huomioon kyseessä olevien alueiden erityispiirteet, mukaan luettuina maaperä- ja ilmasto-olosuhteet, käytössä olevat viljelyjärjestelmät, maankäyttö, viljelykierto, viljelykäytännöt ja tilarakenteet. Jäsenvaltiot eivät saa määritellä vähimmäisvaatimuksia, joita ei ole vahvistettu liitteessä II. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki maatalousmaa
  , myös maa, jota ei enää käytetä tuotantoon,
  säilytetään maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa. Jäsenvaltioiden on määriteltävä kansallisella tai alueellisella tasolla tuensaajiin sovellettavat hyvän maatalous- ja ympäristökunnon vähimmäisvaatimukset liitteen II perusteella ottaen huomioon kyseessä olevien alueiden erityispiirteet, mukaan luettuina maaperä- ja ilmasto-olosuhteet, käytössä olevat viljelyjärjestelmät, maankäyttö, viljelykierto, viljelykäytännöt ja tilarakenteet. Jäsenvaltiot eivät saa määritellä vähimmäisvaatimuksia, joita ei ole vahvistettu liitteessä II.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki maatalousmaa säilytetään maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa. Jäsenvaltioiden on määriteltävä kansallisella tai alueellisella tasolla tuensaajiin sovellettavat hyvän maatalous- ja ympäristökunnon vähimmäisvaatimukset liitteen II perusteella ottaen huomioon kyseessä olevien alueiden erityispiirteet, mukaan luettuina maaperä- ja ilmasto-olosuhteet, käytössä olevat viljelyjärjestelmät, maankäyttö, viljelykierto, viljelykäytännöt ja tilarakenteet. Jäsenvaltiot eivät saa määritellä vähimmäisvaatimuksia, joita ei ole vahvistettu liitteessä II.

Tarkistus 147

Ehdotus asetukseksi

96 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltiot voivat käyttää omia hallinto- ja valvontajärjestelmiään varmistaakseen täydentäviä ehtoja koskevien sääntöjen noudattamisen. | Jäsenvaltiot voivat käyttää omia hallinto- ja valvontajärjestelmiään varmistaakseen täydentäviä ehtoja koskevien sääntöjen noudattamisen
  , ja niiden on määriteltävä tilatasolla sovellettavat toimenpide- ja hoitovaatimukset
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltiot voivat käyttää omia hallinto- ja valvontajärjestelmiään varmistaakseen täydentäviä ehtoja koskevien sääntöjen noudattamisen.

Jäsenvaltiot voivat käyttää omia hallinto- ja valvontajärjestelmiään varmistaakseen täydentäviä ehtoja koskevien sääntöjen noudattamisen
  , ja niiden on määriteltävä tilatasolla sovellettavat toimenpide- ja hoitovaatimukset
  .

Tarkistus 148

Ehdotus asetukseksi

96 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Täydentäviä ehtoja koskevissa hoito- tai toimenpidevaatimuksissa ja säädöksissä sekä niitä koskevilla aloilla voidaan ottaa huomioon seuraavat tekijät: |
| | — | viljelijöiden osallistuminen tämän asetuksen III osastossa tarkoitettuun maatilojen neuvontajärjestelmään; |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Täydentäviä ehtoja koskevissa hoito- tai toimenpidevaatimuksissa ja säädöksissä sekä niitä koskevilla aloilla voidaan ottaa huomioon seuraavat tekijät:

—

viljelijöiden osallistuminen tämän asetuksen III osastossa tarkoitettuun maatilojen neuvontajärjestelmään;

| — | viljelijöiden osallistuminen sertifiointijärjestelmään, jos se kattaa kyseiset hoito- ja toimenpidevaatimukset. |
| --- | --- |

—

viljelijöiden osallistuminen sertifiointijärjestelmään, jos se kattaa kyseiset hoito- ja toimenpidevaatimukset.

Tarkistus 149

Ehdotus asetukseksi

96 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jäsenvaltioiden on tehtävä tarkastuksia paikalla sen tarkistamiseksi, täyttävätkö tuensaajat tässä osastossa säädetyt velvoitteet. | 3.   Jäsenvaltioiden on tehtävä tarkastuksia paikalla sen tarkistamiseksi, täyttävätkö tuensaajat tässä osastossa säädetyt velvoitteet.
  Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden on keskityttävä suhteellisuusperiaatteen mukaisesti pääasiassa niihin pyyntöihin, joiden kohdalla riski on suurin
  . |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Jäsenvaltioiden on tehtävä tarkastuksia paikalla sen tarkistamiseksi, täyttävätkö tuensaajat tässä osastossa säädetyt velvoitteet.

3.   Jäsenvaltioiden on tehtävä tarkastuksia paikalla sen tarkistamiseksi, täyttävätkö tuensaajat tässä osastossa säädetyt velvoitteet.
  Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden on keskityttävä suhteellisuusperiaatteen mukaisesti pääasiassa niihin pyyntöihin, joiden kohdalla riski on suurin
  .

Tarkistus 150

Ehdotus asetukseksi

96 artikla – 4 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   
  Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksillä säännöt
  tarkastusten suorittamisesta tässä osastossa tarkoitettujen velvoitteiden noudattamisen tarkistamiseksi. | 4.   
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 111 artiklan mukaisesti
  tarkastusten suorittamisesta tässä osastossa tarkoitettujen velvoitteiden noudattamisen tarkistamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

4.   
  Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksillä säännöt
  tarkastusten suorittamisesta tässä osastossa tarkoitettujen velvoitteiden noudattamisen tarkistamiseksi.

4.   
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 111 artiklan mukaisesti
  tarkastusten suorittamisesta tässä osastossa tarkoitettujen velvoitteiden noudattamisen tarkistamiseksi.

Tarkistus 151

Ehdotus asetukseksi

96 artikla – 4 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | Poistetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Poistetaan.

Tarkistus 152

Ehdotus asetukseksi

97 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Edellä 91 artiklassa tarkoitettua seuraamusta on sovellettava, jos täydentävien ehtojen sääntöjä ei noudateta milloin tahansa tietyn kalenterivuoden aikana, jäljempänä ”kyseinen kalenterivuosi”, ja niiden noudattamatta jättäminen johtuu tukihakemuksen tai maksupyynnön kyseisenä kalenterivuotena jättäneestä tuensaajasta. | 1.   Edellä 91 artiklassa tarkoitettua seuraamusta on sovellettava, jos täydentävien ehtojen sääntöjä ei noudateta milloin tahansa tietyn kalenterivuoden aikana, jäljempänä ”kyseinen kalenterivuosi”, ja niiden noudattamatta jättäminen johtuu
  suoraan ja yksiselitteisesti
  tukihakemuksen tai maksupyynnön kyseisenä kalenterivuotena jättäneestä tuensaajasta. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Edellä 91 artiklassa tarkoitettua seuraamusta on sovellettava, jos täydentävien ehtojen sääntöjä ei noudateta milloin tahansa tietyn kalenterivuoden aikana, jäljempänä ”kyseinen kalenterivuosi”, ja niiden noudattamatta jättäminen johtuu tukihakemuksen tai maksupyynnön kyseisenä kalenterivuotena jättäneestä tuensaajasta.

1.   Edellä 91 artiklassa tarkoitettua seuraamusta on sovellettava, jos täydentävien ehtojen sääntöjä ei noudateta milloin tahansa tietyn kalenterivuoden aikana, jäljempänä ”kyseinen kalenterivuosi”, ja niiden noudattamatta jättäminen johtuu
  suoraan ja yksiselitteisesti
  tukihakemuksen tai maksupyynnön kyseisenä kalenterivuotena jättäneestä tuensaajasta.

Tarkistus 153

Ehdotus asetukseksi

97 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jos jäsenvaltio päättää käyttää ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua vaihtoehtoa, toimivaltaisen viranomaisen on seuraavana vuonna toteutettava tuensaajia koskevan otoksen perusteella tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuensaaja on korjannut havaitun noudattamatta jättämisen. Havainnot ja velvoite ryhtyä toimiin tilanteen korjaamiseksi on annettava tiedoksi tuensaajalle. | Poistetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

Jos jäsenvaltio päättää käyttää ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua vaihtoehtoa, toimivaltaisen viranomaisen on seuraavana vuonna toteutettava tuensaajia koskevan otoksen perusteella tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuensaaja on korjannut havaitun noudattamatta jättämisen. Havainnot ja velvoite ryhtyä toimiin tilanteen korjaamiseksi on annettava tiedoksi tuensaajalle.

Poistetaan.

Tarkistus 154

Ehdotus asetukseksi

99 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Edellä 91 artiklassa tarkoitettua seuraamusta sovelletaan vähentämällä kyseiselle tuensaajalle kyseisen kalenterivuoden tai kyseisten vuosien osalta myönnettyjen ja myönnettävien 92 artiklassa lueteltujen tukien kokonaismäärää tai sulkemalla määrä tuen ulkopuolelle. | 1.   Edellä 91 artiklassa tarkoitettua seuraamusta sovelletaan vähentämällä kyseiselle tuensaajalle kyseisen kalenterivuoden tai kyseisten vuosien osalta myönnettyjen ja myönnettävien 92 artiklassa lueteltujen tukien kokonaismäärää tai sulkemalla määrä tuen ulkopuolelle. |
| Vähennysten ja poissulkemisten laskemiseksi
  huomioon otetaan
  havaitun noudattamatta jättämisen vakavuus, laajuus, kesto ja toistuvuus sekä 2, 3 ja 4 kohdassa vahvistetut perusteet. | Vähennysten ja poissulkemisten laskemiseksi
  otetaan oikeasuhteisesti huomioon
  havaitun noudattamatta jättämisen
  luonne,
  vakavuus, laajuus, kesto ja toistuvuus sekä 2, 3 ja 4 kohdassa vahvistetut perusteet. |
| 2.   Jos kyseessä on laiminlyönnistä johtuva noudattamatta jättäminen, vähennys voi olla enintään 5 prosenttia, ja jos kyseessä on toistuva noudattamatta jättäminen, enintään 15 prosenttia. | 2.   Jos kyseessä on laiminlyönnistä johtuva noudattamatta jättäminen, vähennys voi olla enintään 5 prosenttia, ja jos kyseessä on toistuva noudattamatta jättäminen, enintään 15 prosenttia. |
| Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa jäsenvaltiot voivat päättää olla vähentämättä tukea, kun noudattamatta jättämistä
  on
  sen vakavuuden, laajuuden ja keston vuoksi pidettävä vähäisenä. Vähäisenä ei kuitenkaan pidetä noudattamatta jättämistä, josta aiheutuu välitön vaara kansanterveydelle tai eläinten terveydelle.
  Havainnot ja velvoite ryhtyä toimiin tilanteen korjaamiseksi on annettava tiedoksi tuensaajalle. | Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa jäsenvaltiot voivat päättää olla vähentämättä tukea, kun noudattamatta jättämistä
  olisi
  sen vakavuuden, laajuuden ja keston vuoksi pidettävä vähäisenä. Vähäisenä ei kuitenkaan pidetä noudattamatta jättämistä, josta aiheutuu välitön vaara kansanterveydelle tai eläinten terveydelle. |
| | Jäsenvaltiot voivat myös perustaa varojärjestelmän, jota sovelletaan muihin kuin vakaviin noudattamatta jättämisiin. Jos jäsenvaltio päättää soveltaa tätä vaihtoehtoa, toimivaltaisen viranomaisen on lähetettävä tuensaajalle alustava varoitus, jossa ilmoitetaan havainnosta ja velvoitteesta toteuttaa korjaavia toimenpiteitä. Kyseisellä järjestelmällä ei ole muuta vaikutusta kuin se, että tuensaaja saadaan vastuuseen noudattamatta jättämisestä. Varoituskirjeen lähettämistä seuraavan vuoden aikana toteutetaan asianmukaisia tarkastuksia, jotta voidaan varmistaa, että noudattamatta jättäminen on korjattu. Jos se on korjattu, vähennystä ei sovelleta. Jos noudattamatta jättämistä ei ole korjattu, sovelletaan takautuvasti ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua vähennystä. Noudattamatta jättämistä, josta aiheutuu välitön vaara kansanterveydelle tai eläinten terveydelle, pidetään kuitenkin aina vakavana. |
| 3.   Jos kyseessä on
  tahallinen
  noudattamatta jättäminen, vähennys on pääsääntöisesti vähintään 20 prosenttia, ja kyseeseen voi myös tulla täydellinen sulkeminen yhden tai useamman tukijärjestelmän ulkopuolelle, ja nämä seuraamukset voivat jatkua yhden tai useamman kalenterivuoden ajan. | 3.   Jos kyseessä on
  vakavasta laiminlyönnistä johtuva vakava
  noudattamatta jättäminen, vähennys on pääsääntöisesti vähintään 20 prosenttia, ja kyseeseen voi myös tulla täydellinen sulkeminen yhden tai useamman tukijärjestelmän ulkopuolelle, ja nämä seuraamukset voivat jatkua yhden tai useamman kalenterivuoden ajan. |
| 4.   Vähennysten ja poissulkemisten kokonaismäärä ei saa kuitenkaan yhden kalenterivuoden osalta ylittää 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua kokonaismäärää. | 4.   Vähennysten ja poissulkemisten kokonaismäärä ei saa kuitenkaan yhden kalenterivuoden osalta ylittää 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua kokonaismäärää. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Edellä 91 artiklassa tarkoitettua seuraamusta sovelletaan vähentämällä kyseiselle tuensaajalle kyseisen kalenterivuoden tai kyseisten vuosien osalta myönnettyjen ja myönnettävien 92 artiklassa lueteltujen tukien kokonaismäärää tai sulkemalla määrä tuen ulkopuolelle.

1.   Edellä 91 artiklassa tarkoitettua seuraamusta sovelletaan vähentämällä kyseiselle tuensaajalle kyseisen kalenterivuoden tai kyseisten vuosien osalta myönnettyjen ja myönnettävien 92 artiklassa lueteltujen tukien kokonaismäärää tai sulkemalla määrä tuen ulkopuolelle.

Vähennysten ja poissulkemisten laskemiseksi
  huomioon otetaan
  havaitun noudattamatta jättämisen vakavuus, laajuus, kesto ja toistuvuus sekä 2, 3 ja 4 kohdassa vahvistetut perusteet.

Vähennysten ja poissulkemisten laskemiseksi
  otetaan oikeasuhteisesti huomioon
  havaitun noudattamatta jättämisen
  luonne,
  vakavuus, laajuus, kesto ja toistuvuus sekä 2, 3 ja 4 kohdassa vahvistetut perusteet.

2.   Jos kyseessä on laiminlyönnistä johtuva noudattamatta jättäminen, vähennys voi olla enintään 5 prosenttia, ja jos kyseessä on toistuva noudattamatta jättäminen, enintään 15 prosenttia.

2.   Jos kyseessä on laiminlyönnistä johtuva noudattamatta jättäminen, vähennys voi olla enintään 5 prosenttia, ja jos kyseessä on toistuva noudattamatta jättäminen, enintään 15 prosenttia.

Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa jäsenvaltiot voivat päättää olla vähentämättä tukea, kun noudattamatta jättämistä
  on
  sen vakavuuden, laajuuden ja keston vuoksi pidettävä vähäisenä. Vähäisenä ei kuitenkaan pidetä noudattamatta jättämistä, josta aiheutuu välitön vaara kansanterveydelle tai eläinten terveydelle.
  Havainnot ja velvoite ryhtyä toimiin tilanteen korjaamiseksi on annettava tiedoksi tuensaajalle.

Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa jäsenvaltiot voivat päättää olla vähentämättä tukea, kun noudattamatta jättämistä
  olisi
  sen vakavuuden, laajuuden ja keston vuoksi pidettävä vähäisenä. Vähäisenä ei kuitenkaan pidetä noudattamatta jättämistä, josta aiheutuu välitön vaara kansanterveydelle tai eläinten terveydelle.

Jäsenvaltiot voivat myös perustaa varojärjestelmän, jota sovelletaan muihin kuin vakaviin noudattamatta jättämisiin. Jos jäsenvaltio päättää soveltaa tätä vaihtoehtoa, toimivaltaisen viranomaisen on lähetettävä tuensaajalle alustava varoitus, jossa ilmoitetaan havainnosta ja velvoitteesta toteuttaa korjaavia toimenpiteitä. Kyseisellä järjestelmällä ei ole muuta vaikutusta kuin se, että tuensaaja saadaan vastuuseen noudattamatta jättämisestä. Varoituskirjeen lähettämistä seuraavan vuoden aikana toteutetaan asianmukaisia tarkastuksia, jotta voidaan varmistaa, että noudattamatta jättäminen on korjattu. Jos se on korjattu, vähennystä ei sovelleta. Jos noudattamatta jättämistä ei ole korjattu, sovelletaan takautuvasti ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua vähennystä. Noudattamatta jättämistä, josta aiheutuu välitön vaara kansanterveydelle tai eläinten terveydelle, pidetään kuitenkin aina vakavana.

3.   Jos kyseessä on
  tahallinen
  noudattamatta jättäminen, vähennys on pääsääntöisesti vähintään 20 prosenttia, ja kyseeseen voi myös tulla täydellinen sulkeminen yhden tai useamman tukijärjestelmän ulkopuolelle, ja nämä seuraamukset voivat jatkua yhden tai useamman kalenterivuoden ajan.

3.   Jos kyseessä on
  vakavasta laiminlyönnistä johtuva vakava
  noudattamatta jättäminen, vähennys on pääsääntöisesti vähintään 20 prosenttia, ja kyseeseen voi myös tulla täydellinen sulkeminen yhden tai useamman tukijärjestelmän ulkopuolelle, ja nämä seuraamukset voivat jatkua yhden tai useamman kalenterivuoden ajan.

4.   Vähennysten ja poissulkemisten kokonaismäärä ei saa kuitenkaan yhden kalenterivuoden osalta ylittää 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua kokonaismäärää.

4.   Vähennysten ja poissulkemisten kokonaismäärä ei saa kuitenkaan yhden kalenterivuoden osalta ylittää 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua kokonaismäärää.

Tarkistus 155

Ehdotus asetukseksi

101 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Sen varmistamiseksi, että varat jaetaan oikeutetuille tuensaajille asianmukaisesti, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 111 artiklan mukaisesti täydentäviin ehtoihin liittyvien seuraamusten yhdenmukaistetun laskentaperustan vahvistamiseksi ottaen huomioon rahoituskurista johtuvat vähennykset. | 1.   Sen varmistamiseksi, että varat jaetaan oikeutetuille tuensaajille asianmukaisesti, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 111 artiklan mukaisesti täydentäviin ehtoihin liittyvien seuraamusten yhdenmukaistetun laskentaperustan vahvistamiseksi ottaen huomioon rahoituskurista johtuvat vähennykset. |
| 2.   Sen varmistamiseksi, että täydentävät ehdot pannaan täytäntöön tehokkaalla, yhdenmukaisella ja syrjimättömällä tavalla, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 111 artiklan mukaisesti seuraamusten laskemisesta ja soveltamisesta. | 2.   Sen varmistamiseksi, että täydentävät ehdot pannaan täytäntöön tehokkaalla,
  riskeihin perustuvalla ja oikeasuhteisella,
  yhdenmukaisella ja syrjimättömällä tavalla, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 111 artiklan mukaisesti seuraamusten laskemisesta ja soveltamisesta.
  Näissä delegoiduissa säädöksissä annetaan sääntöjä erityisesti tapauksista, joissa hallinnollisia seuraamuksia ei määrätä noudattamatta jättämisestä, joka johtuu liitteessä II mainittujen hoitovaatimusten 7 ja 8 mukaisten eläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskevien järjestelmien teknisistä vioista eikä ole tulos kyseisestä tuensaajasta suoraan johtuvasta teosta tai laiminlyönnistä. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Sen varmistamiseksi, että varat jaetaan oikeutetuille tuensaajille asianmukaisesti, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 111 artiklan mukaisesti täydentäviin ehtoihin liittyvien seuraamusten yhdenmukaistetun laskentaperustan vahvistamiseksi ottaen huomioon rahoituskurista johtuvat vähennykset.

1.   Sen varmistamiseksi, että varat jaetaan oikeutetuille tuensaajille asianmukaisesti, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 111 artiklan mukaisesti täydentäviin ehtoihin liittyvien seuraamusten yhdenmukaistetun laskentaperustan vahvistamiseksi ottaen huomioon rahoituskurista johtuvat vähennykset.

2.   Sen varmistamiseksi, että täydentävät ehdot pannaan täytäntöön tehokkaalla, yhdenmukaisella ja syrjimättömällä tavalla, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 111 artiklan mukaisesti seuraamusten laskemisesta ja soveltamisesta.

2.   Sen varmistamiseksi, että täydentävät ehdot pannaan täytäntöön tehokkaalla,
  riskeihin perustuvalla ja oikeasuhteisella,
  yhdenmukaisella ja syrjimättömällä tavalla, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 111 artiklan mukaisesti seuraamusten laskemisesta ja soveltamisesta.
  Näissä delegoiduissa säädöksissä annetaan sääntöjä erityisesti tapauksista, joissa hallinnollisia seuraamuksia ei määrätä noudattamatta jättämisestä, joka johtuu liitteessä II mainittujen hoitovaatimusten 7 ja 8 mukaisten eläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskevien järjestelmien teknisistä vioista eikä ole tulos kyseisestä tuensaajasta suoraan johtuvasta teosta tai laiminlyönnistä.

Tarkistus 156

Ehdotus asetukseksi

102 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – c alakohta – v alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (v) | tiivistelmä käytettävissä olevista tuloksista, jotka on saatu alaa koskevissa säännöissä vahvistettujen aikataulujen ja yksityiskohtaisten määräysten mukaisesti suoritetuissa tarkastuksissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(v)

tiivistelmä käytettävissä olevista tuloksista, jotka on saatu alaa koskevissa säännöissä vahvistettujen aikataulujen ja yksityiskohtaisten määräysten mukaisesti suoritetuissa tarkastuksissa.

| (v) | vuosittain julkaistava
  tiivistelmä käytettävissä olevista tuloksista, jotka on saatu alaa koskevissa säännöissä vahvistettujen aikataulujen ja yksityiskohtaisten määräysten mukaisesti suoritetuissa tarkastuksissa
  , sekä selvitys maataloustukirahaston ja maaseuturahaston menoista
  . |
| --- | --- |

(v)

vuosittain julkaistava
  tiivistelmä käytettävissä olevista tuloksista, jotka on saatu alaa koskevissa säännöissä vahvistettujen aikataulujen ja yksityiskohtaisten määräysten mukaisesti suoritetuissa tarkastuksissa
  , sekä selvitys maataloustukirahaston ja maaseuturahaston menoista
  .

Tarkistus 157

Ehdotus asetukseksi

102 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Mikäli jäsenvaltioiden on tämän artiklan mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi tehtävä tilastoanalyyseja, komissio toimittaa niille tarvittavat tiedot hyvissä ajoin. |

Komission teksti

Tarkistus

3 a.
     
  Mikäli jäsenvaltioiden on tämän artiklan mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi tehtävä tilastoanalyyseja, komissio toimittaa niille tarvittavat tiedot hyvissä ajoin.

Tarkistus 158

Ehdotus asetukseksi

106 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jos asetuksessa (EU) N:o DP/xxx tarkoitettu suora tuki maksetaan tuensaajalle muuna valuuttana kuin euroina, jäsenvaltion on muunnettava euroina ilmaistu tuen määrä kansalliseksi valuutaksi Euroopan keskuspankin ennen sen vuoden, jonka osalta tuki myönnetään, lokakuun 1 päivää vahvistaman viimeisimmän vaihtokurssin mukaisesti. | 3.   Jos asetuksessa (EU) N:o .../2013 [DP] tarkoitettu suora tuki maksetaan tuensaajalle muuna valuuttana kuin euroina, jäsenvaltion on muunnettava euroina ilmaistu tuen määrä kansalliseksi valuutaksi Euroopan keskuspankin ennen sen vuoden, jonka osalta tuki myönnetään, lokakuun 1 päivää vahvistaman viimeisimmän
  kuukauden keskimääräisen
  vaihtokurssin mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Jos asetuksessa (EU) N:o DP/xxx tarkoitettu suora tuki maksetaan tuensaajalle muuna valuuttana kuin euroina, jäsenvaltion on muunnettava euroina ilmaistu tuen määrä kansalliseksi valuutaksi Euroopan keskuspankin ennen sen vuoden, jonka osalta tuki myönnetään, lokakuun 1 päivää vahvistaman viimeisimmän vaihtokurssin mukaisesti.

3.   Jos asetuksessa (EU) N:o .../2013 [DP] tarkoitettu suora tuki maksetaan tuensaajalle muuna valuuttana kuin euroina, jäsenvaltion on muunnettava euroina ilmaistu tuen määrä kansalliseksi valuutaksi Euroopan keskuspankin ennen sen vuoden, jonka osalta tuki myönnetään, lokakuun 1 päivää vahvistaman viimeisimmän
  kuukauden keskimääräisen
  vaihtokurssin mukaisesti.

Tarkistus 159

Ehdotus asetukseksi

107 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä
  toimenpiteitä unionin lainsäädännön soveltamisen suojaamiseksi, jos on todennäköistä, että kansalliseen valuuttaan liittyvät poikkeukselliset valuuttakäytännöt vaarantavat sen. Tarvittaessa toimenpiteet voivat poiketa voimassa olevista säännöistä. | 1.   
  Siirretään komissiolle valta antaa 111 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan
  toimenpiteitä unionin lainsäädännön soveltamisen suojaamiseksi, jos on todennäköistä, että kansalliseen valuuttaan liittyvät poikkeukselliset valuuttakäytännöt vaarantavat sen. Tarvittaessa toimenpiteet voivat poiketa voimassa olevista säännöistä. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   
  Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä
  toimenpiteitä unionin lainsäädännön soveltamisen suojaamiseksi, jos on todennäköistä, että kansalliseen valuuttaan liittyvät poikkeukselliset valuuttakäytännöt vaarantavat sen. Tarvittaessa toimenpiteet voivat poiketa voimassa olevista säännöistä.

1.   
  Siirretään komissiolle valta antaa 111 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan
  toimenpiteitä unionin lainsäädännön soveltamisen suojaamiseksi, jos on todennäköistä, että kansalliseen valuuttaan liittyvät poikkeukselliset valuuttakäytännöt vaarantavat sen. Tarvittaessa toimenpiteet voivat poiketa voimassa olevista säännöistä.

Tarkistus 160

Ehdotus asetukseksi

110 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Perustetaan yhteinen seuranta- ja arviointikehys yhteisellä maatalouspolitiikalla saavutettujen tulosten mittaamista varten
  . Siihen sisällytetään kaikki välineet, jotka liittyvät yhteisen maatalouspolitiikan toimenpiteiden,
  erityisesti asetuksessa (EU) N:o DP/xxx

  säädettyjen suorien tukien,
  asetuksessa (EU) N:o CMO/xxx

  säädettyjen markkinatoimenpiteiden,
  asetuksessa (EU) N:o RD/xxx

  säädettyjen
  maaseudun
  kehittämistoimenpiteiden sekä
  tässä asetuksessa säädettyjen täydentävien ehtojen
  soveltamisen seurantaan ja arviointiin. | 1.   Perustetaan yhteinen seuranta- ja arviointikehys yhteisellä maatalouspolitiikalla saavutettujen tulosten mittaamista varten erityisesti
  seuraavien osalta
  : |
| | (a) | asetuksessa (EU) N:o .../2013 [DP]

  säädetyt suorat tuet |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Perustetaan yhteinen seuranta- ja arviointikehys yhteisellä maatalouspolitiikalla saavutettujen tulosten mittaamista varten
  . Siihen sisällytetään kaikki välineet, jotka liittyvät yhteisen maatalouspolitiikan toimenpiteiden,
  erityisesti asetuksessa (EU) N:o DP/xxx

  säädettyjen suorien tukien,
  asetuksessa (EU) N:o CMO/xxx

  säädettyjen markkinatoimenpiteiden,
  asetuksessa (EU) N:o RD/xxx

  säädettyjen
  maaseudun
  kehittämistoimenpiteiden sekä
  tässä asetuksessa säädettyjen täydentävien ehtojen
  soveltamisen seurantaan ja arviointiin.

1.   Perustetaan yhteinen seuranta- ja arviointikehys yhteisellä maatalouspolitiikalla saavutettujen tulosten mittaamista varten erityisesti
  seuraavien osalta
  :

(a)

asetuksessa (EU) N:o .../2013 [DP]

  säädetyt suorat tuet

| (b) | asetuksessa (EU) N:o .../2013 [sCMO]

  säädetyt markkinatoimenpiteet |
| --- | --- |

(b)

asetuksessa (EU) N:o .../2013 [sCMO]

  säädetyt markkinatoimenpiteet

| (c) | asetuksessa (EU) N:o ...2013 [RD]

  säädetyt
  maaseudun
  kehittämistoimenpiteet ja |
| --- | --- |

(c)

asetuksessa (EU) N:o ...2013 [RD]

  säädetyt
  maaseudun
  kehittämistoimenpiteet ja

| (d) | tässä asetuksessa säädettyjen täydentävien ehtojen
  soveltaminen. |
| --- | --- |

(d)

tässä asetuksessa säädettyjen täydentävien ehtojen
  soveltaminen.

Tehokkaan tulosmittauksen varmistamiseksi siirretään komissiolle valta antaa kehyksen sisällöstä ja rakenteesta delegoituja säädöksiä 111 artiklan
  mukaisesti.

Komissio valvoo näitä maatalouspolitiikan toimenpiteitä jäsenvaltioiden tämän asetuksen sääntöjen
  mukaisesti
  toimittamien raporttien perusteella
  .
  Komissio laatii monivuotisen arviointisuunnitelman, johon kuuluu komission suorittama yksittäisten välineiden säännöllinen arviointi.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja yhteisen maatalouspolitiikan toimenpiteiden vaikutuksia mitataan seuraavien tavoitteiden osalta:

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja yhteisen maatalouspolitiikan toimenpiteiden vaikutuksia mitataan seuraavien tavoitteiden osalta:

| (a) | elinkelpoinen ruoan tuotanto, jossa keskitytään maataloustuloon, maatalouden tuottavuuteen ja hintatason vakauteen; |
| --- | --- |

(a)

elinkelpoinen ruoan tuotanto, jossa keskitytään maataloustuloon, maatalouden tuottavuuteen ja hintatason vakauteen;

| (a) | elinkelpoinen ruoan tuotanto, jossa keskitytään
  tuotantopanosten hintoihin,
  maataloustuloon, maatalouden tuottavuuteen ja hintatason vakauteen; |
| --- | --- |

(a)

elinkelpoinen ruoan tuotanto, jossa keskitytään
  tuotantopanosten hintoihin,
  maataloustuloon, maatalouden tuottavuuteen ja hintatason vakauteen;

| (b) | luonnonvarojen kestävä hoito ja ilmastotoimet, jossa keskitytään kasvihuonekaasupäästöihin, luonnon monimuotoisuuteen, maaperään ja veteen; |
| --- | --- |

(b)

luonnonvarojen kestävä hoito ja ilmastotoimet, jossa keskitytään kasvihuonekaasupäästöihin, luonnon monimuotoisuuteen, maaperään ja veteen;

| (b) | luonnonvarojen kestävä hoito ja ilmastotoimet, jossa keskitytään kasvihuonekaasupäästöihin, luonnon monimuotoisuuteen, maaperään ja veteen; |
| --- | --- |

(b)

luonnonvarojen kestävä hoito ja ilmastotoimet, jossa keskitytään kasvihuonekaasupäästöihin, luonnon monimuotoisuuteen, maaperään ja veteen;

| (c) | tasapainoinen aluekehitys, jossa keskitytään maaseudun työllisyyteen ja kasvuun sekä köyhyyteen maaseutualueilla. |
| --- | --- |

(c)

tasapainoinen aluekehitys, jossa keskitytään maaseudun työllisyyteen ja kasvuun sekä köyhyyteen maaseutualueilla.

| (c) | tasapainoinen aluekehitys, jossa keskitytään maaseudun työllisyyteen ja kasvuun sekä köyhyyteen maaseutualueilla. |
| --- | --- |

(c)

tasapainoinen aluekehitys, jossa keskitytään maaseudun työllisyyteen ja kasvuun sekä köyhyyteen maaseutualueilla.

Komissio määrittelee täytäntöönpanosäädöksillä joukon ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin liittyviä indikaattoreita
  .
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tämän kohdan tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi siirretään komissiolle valta antaa 111 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä valvonta- ja arviointikehyksen sisällöstä ja rakenteesta, indikaattorit ja niiden laskentamenetelmät mukaan luettuina
  .

3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki tarvittavat tiedot kyseisten toimenpiteiden seurantaa ja arviointia varten Komission on otettava huomioon tiedon tarpeet ja mahdollisten tietolähteiden väliset synergiat ja erityisesti niiden käyttö tilastointitarkoituksiin, jos se on tarkoituksenmukaista.

3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki tarvittavat tiedot kyseisten toimenpiteiden seurantaa ja arviointia varten.
  Tällaisten tietojen on perustuttava mahdollisimman pitkälti vakiintuneisiin tietolähteisiin, kuten maatalouden kirjanpidon tietoverkko ja Eurostat.
  Komission on otettava huomioon tiedon tarpeet ja mahdollisten tietolähteiden väliset synergiat ja erityisesti niiden käyttö tilastointitarkoituksiin, jos se on tarkoituksenmukaista.

Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä säännöt tiedoista, jotka jäsenvaltioiden on lähetettävä,
  sekä
  tiedon tarpeista ja mahdollisten tietolähteiden välisistä synergioista. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä säännöt tiedoista, jotka jäsenvaltioiden on lähetettävä,
  aiheuttamatta jäsenvaltioille tarpeetonta hallinnollista rasitusta, ja säännöt
  tiedon tarpeista ja mahdollisten tietolähteiden välisistä synergioista. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 112 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

4.   Komissio antaa joka neljäs vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän artiklan täytäntöönpanosta. Ensimmäinen kertomus on annettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017.

4.   Komissio antaa joka neljäs vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän artiklan täytäntöönpanosta. Ensimmäinen kertomus on annettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017.

Tarkistus 200

Ehdotus asetukseksi

110 a artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 110 a artikla | 110 a artikla |
| Tuensaajien julkaiseminen | Maataloustukirahaston ja maaseuturahaston
  tuensaajien julkaiseminen
  jälkikäteen |
| 1.
     Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maataloustukirahaston ja maaseuturahastontuensaajat julkaistaan vuosittain jälkikäteen.
  Julkaisussa on oltava seuraavat tiedot: | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maataloustukirahaston ja maaseuturahastontuensaajat julkaistaan vuosittain jälkikäteen.
  Tällöin niiden on sovellettava soveltuvin osin unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä 29 päivänä lokakuuta 2012 annetun komission asetuksen (EU) N:o 1268/2012 21 artiklaa. |
| (a) | sen estämättä, mitä tämän asetuksen 110 b artiklan ensimmäisessä kohdassa säädetään, tuensaajien nimet seuraavasti: |

Komission teksti

Tarkistus

110 a artikla

110 a artikla

Tuensaajien julkaiseminen

Maataloustukirahaston ja maaseuturahaston
  tuensaajien julkaiseminen
  jälkikäteen

1.
     Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maataloustukirahaston ja maaseuturahastontuensaajat julkaistaan vuosittain jälkikäteen.
  Julkaisussa on oltava seuraavat tiedot:

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maataloustukirahaston ja maaseuturahastontuensaajat julkaistaan vuosittain jälkikäteen.
  Tällöin niiden on sovellettava soveltuvin osin unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä 29 päivänä lokakuuta 2012 annetun komission asetuksen (EU) N:o 1268/2012 21 artiklaa.

(a)

sen estämättä, mitä tämän asetuksen 110 b artiklan ensimmäisessä kohdassa säädetään, tuensaajien nimet seuraavasti:

| | (i) | etu- ja sukunimi, kun tuensaajat ovat luonnollisia henkilöitä; |
| --- | --- | --- |

(i)

etu- ja sukunimi, kun tuensaajat ovat luonnollisia henkilöitä;

| | (ii) | täydellinen virallinen nimi, sellaisena kuin se on rekisteröitynä, kun tuensaajat ovat oikeushenkilöitä, jotka ovat asianomaisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan itsenäisiä oikeushenkilöitä; |
| --- | --- | --- |

(ii)

täydellinen virallinen nimi, sellaisena kuin se on rekisteröitynä, kun tuensaajat ovat oikeushenkilöitä, jotka ovat asianomaisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan itsenäisiä oikeushenkilöitä;

| | (iii) | yhdistyksen täydellinen nimi, sellaisena kuin se on rekisteröitynä tai muulla tavoin virallisesti tunnustettuna, kun tuensaajat ovat yhdistyksiä, jotka eivät ole oikeushenkilöitä; |
| --- | --- | --- |

(iii)

yhdistyksen täydellinen nimi, sellaisena kuin se on rekisteröitynä tai muulla tavoin virallisesti tunnustettuna, kun tuensaajat ovat yhdistyksiä, jotka eivät ole oikeushenkilöitä;

| (b) | kunta, jossa tuensaaja asuu tai jonne tämä on rekisteröity, tarvittaessa kunnan postinumero tai sen osa; |
| --- | --- |

(b)

kunta, jossa tuensaaja asuu tai jonne tämä on rekisteröity, tarvittaessa kunnan postinumero tai sen osa;

| (c) | kuhunkin maataloustukirahastosta tai maaseuturahastosta rahoitettuun toimenpiteeseen liittyvät, kunkin tuensaajan asianomaisena varainhoitovuonna saamat tukimäärät; |
| --- | --- |

(c)

kuhunkin maataloustukirahastosta tai maaseuturahastosta rahoitettuun toimenpiteeseen liittyvät, kunkin tuensaajan asianomaisena varainhoitovuonna saamat tukimäärät;

| (d) | maataloustukirahastosta tai maaseuturahastosta rahoitettujen toimenpiteiden luonne ja kuvaus sekä se, missä toimenpiteessä c alakohdassa tarkoitettu tuki on myönnetty. |
| --- | --- |

(d)

maataloustukirahastosta tai maaseuturahastosta rahoitettujen toimenpiteiden luonne ja kuvaus sekä se, missä toimenpiteessä c alakohdassa tarkoitettu tuki on myönnetty.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tiedot julkaistaan yhdellä jäsenvaltiokohtaisella www-sivustolla. Tiedot on pidettävä saatavilla kahden vuoden ajan ensimmäisestä julkaisusta.

2.
     
  Kun kyseessä ovat 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitettuihin maataloustukirahastosta rahoitettuihin toimenpiteisiin liittyvät tuet, julkaistavat määrät ovat julkisen tuen kokonaismääriä, joihin sisältyvät sekä unionin että kansalliset maksuosuudet.

Tarkistus 162

Ehdotus asetukseksi

110 b artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 110 b artikla | Poistetaan. |
| Kynnys | |
| Jos tuensaajan jonakin vuonna saaman tuen määrä on enintään jäsenvaltion asetuksen (EU) N:o DP/xxx 49 artiklan mukaisesti vahvistama määrä, kyseinen jäsenvaltio ei julkaise kyseisen tuensaajan nimeä, josta säädetään tämän asetuksen 110 a artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa. | |
| Komissio julkaisee jäsenvaltion asetuksen (EU) N:o DP/xxx 49 artiklan mukaisesti vahvistamat määrät, jotka on annettu komissiolle tiedoksi kyseisen asetuksen mukaisesti, 110 d artiklan nojalla vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. | |
| Tämän artiklan ensimmäistä kohtaa sovellettaessa jäsenvaltion on julkaistava 110 a artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b, c ja d alakohdassa tarkoitetut tiedot siten, että tuensaajalle annetaan tunnuskoodi. Jäsenvaltion on päätettävä koodin muodosta. | |

Komission teksti

Tarkistus

110 b artikla

Poistetaan.

Kynnys

Jos tuensaajan jonakin vuonna saaman tuen määrä on enintään jäsenvaltion asetuksen (EU) N:o DP/xxx 49 artiklan mukaisesti vahvistama määrä, kyseinen jäsenvaltio ei julkaise kyseisen tuensaajan nimeä, josta säädetään tämän asetuksen 110 a artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa.

Komissio julkaisee jäsenvaltion asetuksen (EU) N:o DP/xxx 49 artiklan mukaisesti vahvistamat määrät, jotka on annettu komissiolle tiedoksi kyseisen asetuksen mukaisesti, 110 d artiklan nojalla vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

Tämän artiklan ensimmäistä kohtaa sovellettaessa jäsenvaltion on julkaistava 110 a artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b, c ja d alakohdassa tarkoitetut tiedot siten, että tuensaajalle annetaan tunnuskoodi. Jäsenvaltion on päätettävä koodin muodosta.

Tarkistus 165

Ehdotus asetukseksi

111 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään komissiolle
  valta antaa tässä artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä määräämättömäksi ajaksi tämän asetuksen voimaantulosta
  . | 2.   Siirretään
  ... artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä
  komissiolle
  viideksi vuodeksi ... päivästä ...kuuta ....

   (1) |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Siirretään komissiolle
  valta antaa tässä artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä määräämättömäksi ajaksi tämän asetuksen voimaantulosta
  .

2.   Siirretään
  ... artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä
  komissiolle
  viideksi vuodeksi ... päivästä ...kuuta ....

   (1)

Tarkistus 166

Ehdotus asetukseksi

111 artikla – 2 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä. Euroopan parlamentti päättää asiasta jäsentensä enemmistöllä ja neuvosto määräenemmistöllä. |

Komission teksti

Tarkistus

Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä. Euroopan parlamentti päättää asiasta jäsentensä enemmistöllä ja neuvosto määräenemmistöllä.

Tarkistus 167

Ehdotus asetukseksi

Liite 1 – 1 kohta – 1 alakohta – 1 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Tiedottaminen, jolla autetaan viljelijöitä suunnittelemaan parhaita investointitapoja, joilla viljelymenetelmistä tehdään ilmastokestäviä, ja kerrotaan, mitä unionin varoja voidaan hyödyntää tätä varten; erityisesti tiedottaminen maatalousmaan sopeuttamisesta ilmastonvaihteluihin ja pidemmän aikavälin muutoksiin ja tiedottaminen käytännöllisistä maatalouden toimenpiteistä, joilla parannetaan viljelymenetelmien kestävyyttä tulvien ja kuivuusjaksojen varalta ja kohennetaan ja optimoidaan maaperän hiilensitomiskykyä. |

Komission teksti

Tarkistus

—

Tiedottaminen, jolla autetaan viljelijöitä suunnittelemaan parhaita investointitapoja, joilla viljelymenetelmistä tehdään ilmastokestäviä, ja kerrotaan, mitä unionin varoja voidaan hyödyntää tätä varten; erityisesti tiedottaminen maatalousmaan sopeuttamisesta ilmastonvaihteluihin ja pidemmän aikavälin muutoksiin ja tiedottaminen käytännöllisistä maatalouden toimenpiteistä, joilla parannetaan viljelymenetelmien kestävyyttä tulvien ja kuivuusjaksojen varalta ja kohennetaan ja optimoidaan maaperän hiilensitomiskykyä.

Tarkistus 168

Ehdotus asetukseksi

Liite 1 – 1 kohta – 2 alakohta – 7 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Tiedottaminen luonnon monimuotoisuuden ja maatalouden ekosysteemien kestävyyden myönteisestä korrelaatiosta sekä monokulttuurien ja tuhoista ja äärimmäisistä sääilmiöistä aiheutuvien satomenetysten/-vahinkojen yleistymisriskeistä ja niiden välisistä kytköksistä. |

Komission teksti

Tarkistus

—

Tiedottaminen luonnon monimuotoisuuden ja maatalouden ekosysteemien kestävyyden myönteisestä korrelaatiosta sekä monokulttuurien ja tuhoista ja äärimmäisistä sääilmiöistä aiheutuvien satomenetysten/-vahinkojen yleistymisriskeistä ja niiden välisistä kytköksistä.

Tarkistus 169

Ehdotus asetukseksi

Liite 1 – 1 kohta – 2 alakohta – 8 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Tiedottaminen parhaista vieraiden tulokaslajien leviämisen estämismenetelmistä sekä syistä, joiden perusteella tämä on tärkeää ekosysteemin tehokkaan toiminnan ja ilmastonmuutosta koskevan kestävyyden kannalta, mukaan luettuina tiedot rahoituksen saamisesta hävittämisestä aiheutuvien mahdollisten lisäkustannusten kattamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

—

Tiedottaminen parhaista vieraiden tulokaslajien leviämisen estämismenetelmistä sekä syistä, joiden perusteella tämä on tärkeää ekosysteemin tehokkaan toiminnan ja ilmastonmuutosta koskevan kestävyyden kannalta, mukaan luettuina tiedot rahoituksen saamisesta hävittämisestä aiheutuvien mahdollisten lisäkustannusten kattamiseksi.

Tarkistus 170

Ehdotus asetukseksi

Liite 1 – 1 kohta – 3 alakohta – 5 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Tiedottaminen kestävistä ja vähän vettä käyttävistä kastelujärjestelmistä sekä sadeveden keräämiseen perustuvien järjestelmien optimoinnista, jotta voidaan edistää vesivarojen tehokasta käyttöä. |

Komission teksti

Tarkistus

—

Tiedottaminen kestävistä ja vähän vettä käyttävistä kastelujärjestelmistä sekä sadeveden keräämiseen perustuvien järjestelmien optimoinnista, jotta voidaan edistää vesivarojen tehokasta käyttöä.

Tarkistus 171

Ehdotus asetukseksi

Liite 1 – 1 kohta – 3 alakohta – 5 b luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Tiedottaminen vedenkäytön vähentämisestä maataloudessa, mukaan luettuna viljelykasvin valinta ja maaperän humuspitoisuuden lisääminen vedenpidätyskyvyn parantamiseksi ja kastelutarpeen vähentämiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

—

Tiedottaminen vedenkäytön vähentämisestä maataloudessa, mukaan luettuna viljelykasvin valinta ja maaperän humuspitoisuuden lisääminen vedenpidätyskyvyn parantamiseksi ja kastelutarpeen vähentämiseksi.

Tarkistus 172

Ehdotus asetukseksi

Liite 1 – 1 kohta – 5 alakohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Tiedottaminen
  innovaatioihin kohdennetuista toimista
  . |

Komission teksti

Tarkistus

—

Tiedottaminen
  innovaatioihin kohdennetuista toimista
  .

| — | Tiedottaminen
  maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevien eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien tavoitteista sellaisina kuin ne on määritetty asetuksen (EU) N:o .../2013 [RD] 61 artiklassa
  . |
| --- | --- |

—

Tiedottaminen
  maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevien eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien tavoitteista sellaisina kuin ne on määritetty asetuksen (EU) N:o .../2013 [RD] 61 artiklassa
  .

Tarkistus 173

Ehdotus asetukseksi

Liite 1 – 1 kohta – 5 alakohta – 1 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Tiedottaminen asetuksen (EU) N:o .../2013 [RD] 62 artiklan mukaisista toimijaryhmistä ja niiden tehtävistä edistäen tarvittaessa niiden keskinäistä tietojenvaihtoa ja yhteistyötä. |

Komission teksti

Tarkistus

—

Tiedottaminen asetuksen (EU) N:o .../2013 [RD] 62 artiklan mukaisista toimijaryhmistä ja niiden tehtävistä edistäen tarvittaessa niiden keskinäistä tietojenvaihtoa ja yhteistyötä.

Tarkistus 174

Ehdotus asetukseksi

Liite 1 – 1 kohta – 5 alakohta – 3 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Tiedottaminen maaseudun kehittämisen ohjelmista, joilla pyritään saavuttamaan maatalouden tietämyksensiirtoa ja innovointia koskevat prioriteetit sellaisina kuin ne on määritetty asetuksen (EU) N:o .../2013 [RD] 5 artiklan 1 kohdassa. |

Komission teksti

Tarkistus

—

Tiedottaminen maaseudun kehittämisen ohjelmista, joilla pyritään saavuttamaan maatalouden tietämyksensiirtoa ja innovointia koskevat prioriteetit sellaisina kuin ne on määritetty asetuksen (EU) N:o .../2013 [RD] 5 artiklan 1 kohdassa.

Tarkistus 175

Ehdotus asetukseksi

Liite 1 – 1 kohta – 5 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Parhaita käytänteitä, koulutusta ja kapasiteetin kehittämistä koskevien tietojen vaihtaminen (koskee kaikkia edellä mainittuja aiheita). |

Komission teksti

Tarkistus

Parhaita käytänteitä, koulutusta ja kapasiteetin kehittämistä koskevien tietojen vaihtaminen (koskee kaikkia edellä mainittuja aiheita).

Tarkistus 176

Ehdotus asetukseksi

Liite II – aihe ”Vesi” – hoitovaatimus 1 – viimeinen sarake

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4 ja 5 artikla | Toimintaohjelman ja hyvien käytänteiden noudattaminen tiloilla, jotka sijaitsevat haavoittuvaisilla alueilla. |

Komission teksti

Tarkistus

4 ja 5 artikla

Toimintaohjelman ja hyvien käytänteiden noudattaminen tiloilla, jotka sijaitsevat haavoittuvaisilla alueilla.

Tarkistus 180

Ehdotus asetukseksi

Liite II – aihe ”Maaperä ja hiilivarasto” – toimenpidevaatimus 6

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Maan orgaanisen aineksen säilyttäminen mukaan luettuna sängen polttoa koskeva kielto | Maan orgaanisen aineksen säilyttäminen
  soveltuvilla käytänteillä,
  mukaan luettuna sängen polttoa koskeva kielto
  , lukuun ottamatta polttamista kasvien terveyden tai karsimisjätteen vuoksi |

Komission teksti

Tarkistus

Maan orgaanisen aineksen säilyttäminen mukaan luettuna sängen polttoa koskeva kielto

Maan orgaanisen aineksen säilyttäminen
  soveltuvilla käytänteillä,
  mukaan luettuna sängen polttoa koskeva kielto
  , lukuun ottamatta polttamista kasvien terveyden tai karsimisjätteen vuoksi

Tarkistus 181

Ehdotus asetukseksi

Liite II – aihe ”Maaperä ja hiilivarasto” – toimenpidevaatimus 7

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kosteikkojen ja paljon hiiltä sisältävien maiden suojelu mukaan luettuna ensimmäistä kyntöä koskeva kielto | Poistetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

Kosteikkojen ja paljon hiiltä sisältävien maiden suojelu mukaan luettuna ensimmäistä kyntöä koskeva kielto

Poistetaan.

Tarkistus 184

Ehdotus asetukseksi

Liite II – aihe ”Maisema; ylläpidon vähimmäistaso” – toimenpidevaatimus 8

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Maisemapiirteiden säilyttäminen, mukaan luettuina tapauksen mukaan pensasaidat, lammikot, ojat ja linjassa, ryhmissä tai yksinään olevat puut sekä pellonpientareet ja pengermät, myös pensasaitojen ja puiden leikkaamista koskeva kielto lintujen pesimäaikana
  ja mahdolliset toimenpiteet tulokaslajien ja tuholaisten torjumiseksi | Maisemapiirteiden säilyttäminen, mukaan luettuina tapauksen mukaan
  osittain luonnontilaiset elinympäristöt,
  pensasaidat, lammikot, ojat ja linjassa, ryhmissä tai yksinään olevat puut sekä pellonpientareet ja pengermät, myös pensasaitojen ja puiden leikkaamista koskeva kielto lintujen pesimäaikana. |

Komission teksti

Tarkistus

Maisemapiirteiden säilyttäminen, mukaan luettuina tapauksen mukaan pensasaidat, lammikot, ojat ja linjassa, ryhmissä tai yksinään olevat puut sekä pellonpientareet ja pengermät, myös pensasaitojen ja puiden leikkaamista koskeva kielto lintujen pesimäaikana
  ja mahdolliset toimenpiteet tulokaslajien ja tuholaisten torjumiseksi

Maisemapiirteiden säilyttäminen, mukaan luettuina tapauksen mukaan
  osittain luonnontilaiset elinympäristöt,
  pensasaidat, lammikot, ojat ja linjassa, ryhmissä tai yksinään olevat puut sekä pellonpientareet ja pengermät, myös pensasaitojen ja puiden leikkaamista koskeva kielto lintujen pesimäaikana.

Tarkistus 192

Ehdotus asetukseksi

Liite II – aihe ”Mikrobilääkeresistenssiä koskeva toiminta” (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Mikrobilääkeresistenssiä koskeva toiminta |

Komission teksti

Tarkistus

Mikrobilääkeresistenssiä koskeva toiminta

Tarkistus 193

Ehdotus asetukseksi

Liite II – aihe ”Mikrobilääkeresistenssiä koskeva toiminta” (uusi) – hoitovaatimus 8 c (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Toimintasuunnitelma mikrobilääkeresistenssin aiheuttamien kasvavien uhkien torjumiseksi (COM(2011)0748, 15.11.2011). Elintarviketuotantoon käytettävät eläimet: Hyvä maatalouskäytäntö, jolla vältetään tartuntoja, mukaan luettuna tiheyden rajoittaminen, hoidon ja ennaltaehkäisemisen dokumentointi sekä ratkaisevan tärkeiden mikrobilääkkeiden käyttämättä jättäminen |

Komission teksti

Tarkistus

Toimintasuunnitelma mikrobilääkeresistenssin aiheuttamien kasvavien uhkien torjumiseksi (COM(2011)0748, 15.11.2011). Elintarviketuotantoon käytettävät eläimet: Hyvä maatalouskäytäntö, jolla vältetään tartuntoja, mukaan luettuna tiheyden rajoittaminen, hoidon ja ennaltaehkäisemisen dokumentointi sekä ratkaisevan tärkeiden mikrobilääkkeiden käyttämättä jättäminen

Tarkistus 194

Ehdotus asetukseksi

Liite II – aihe ”Kasvinsuojeluaineet” – hoitovaatimus 10 – viimeinen sarake

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 55 artiklan ensimmäinen ja toinen virke | Kasvinsuojeluaineiden asianmukainen käyttäminen: Käytetään ainoastaan luvan saaneita tuotteita ja noudatetaan määrää koskevia suosituksia ja merkinnöissä olevia ohjeita. Pidetään kirjaa, josta käy ilmi käytetyn aineen nimi ja kaava, käyttöajankohta ja lohko, jolla ainetta on käytetty, aineen käyttäjä ja hänen pätevyytensä, käytetty määrä ja levittämismenetelmä. |

Komission teksti

Tarkistus

55 artiklan ensimmäinen ja toinen virke

Kasvinsuojeluaineiden asianmukainen käyttäminen: Käytetään ainoastaan luvan saaneita tuotteita ja noudatetaan määrää koskevia suosituksia ja merkinnöissä olevia ohjeita. Pidetään kirjaa, josta käy ilmi käytetyn aineen nimi ja kaava, käyttöajankohta ja lohko, jolla ainetta on käytetty, aineen käyttäjä ja hänen pätevyytensä, käytetty määrä ja levittämismenetelmä.

---

(1)  
  Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

---