# Uradni list C 57/12.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 57 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5912. februar 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 57

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5912. februar 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | SVET |
| 2016/C 057/01 | Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 2/2016 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski unijiSprejeto s strani Sveta dne 10. decembra 2015 (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 057/02 | Izjava Komisije o obrazložitvenih dokumentih | 59 |
| 2016/C 057/03 | Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 2/2016 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji | 60 |
| 2016/C 057/04 | Stališče Sveta (EU) št. 3/2016 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti na železniciSprejeto s strani Sveta dne 10. decembra 2015 (
  1
  ) | 64 |
| 2016/C 057/05 | Izjava Komisije o obrazložitvenih dokumentih | 113 |
| 2016/C 057/06 | Stališče Sveta v prvi obravnavi: Stališče Sveta (EU) št. 3/2016 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti na železnici | 114 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

SVET

2016/C 057/01

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 2/2016 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski unijiSprejeto s strani Sveta dne 10. decembra 2015 (
  1
  )

1

1

2016/C 057/02

Izjava Komisije o obrazložitvenih dokumentih

59

2016/C 057/03

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 2/2016 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji

60

2016/C 057/04

Stališče Sveta (EU) št. 3/2016 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti na železniciSprejeto s strani Sveta dne 10. decembra 2015 (
  1
  )

1

64

2016/C 057/05

Izjava Komisije o obrazložitvenih dokumentih

113

2016/C 057/06

Stališče Sveta v prvi obravnavi: Stališče Sveta (EU) št. 3/2016 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti na železnici

114

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

SVET

| 12.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 57/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 57/1

---

UTEMELJITEV SVETA: STALIŠČE SVETA (EU) ŠT. 2/2016 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji

(prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

Sprejeto s strani Sveta dne 10. decembra 2015

(2016/C 057/01)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 91(1), 170 in 171 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo zaradi jasnosti treba navedeno direktivo prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo zaradi jasnosti treba navedeno direktivo prenoviti.

| (2) | Da bi državljanom Unije, gospodarskim subjektom in pristojnim organom v celoti omogočili koriščenje prednosti, ki izhajajo iz vzpostavitve enotnega evropskega železniškega območja, je primerno zlasti izboljšati medsebojno povezanost in interoperabilnost nacionalnih železniških omrežij ter dostop do teh omrežij in pri tem izvesti vse ukrepe, ki bi bili lahko potrebni na področju tehnične standardizacije, kakor je določeno v členu 171 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(2)

Da bi državljanom Unije, gospodarskim subjektom in pristojnim organom v celoti omogočili koriščenje prednosti, ki izhajajo iz vzpostavitve enotnega evropskega železniškega območja, je primerno zlasti izboljšati medsebojno povezanost in interoperabilnost nacionalnih železniških omrežij ter dostop do teh omrežij in pri tem izvesti vse ukrepe, ki bi bili lahko potrebni na področju tehnične standardizacije, kakor je določeno v členu 171 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

| (3) | Prizadevanja za doseganje interoperabilnosti v železniškem sistemu Unije bi morala privesti do opredelitve optimalne ravni tehnične harmonizacije, omogočiti poenostavitev, izboljšanje in razvoj mednarodnih železniških prevoznih storitev znotraj Unije in s tretjimi državami ter prispevati k postopnemu oblikovanju notranjega trga opreme in storitev za gradnjo, obnovo, nadgradnjo in obratovanje železniškega sistema Unije. |
| --- | --- |

(3)

Prizadevanja za doseganje interoperabilnosti v železniškem sistemu Unije bi morala privesti do opredelitve optimalne ravni tehnične harmonizacije, omogočiti poenostavitev, izboljšanje in razvoj mednarodnih železniških prevoznih storitev znotraj Unije in s tretjimi državami ter prispevati k postopnemu oblikovanju notranjega trga opreme in storitev za gradnjo, obnovo, nadgradnjo in obratovanje železniškega sistema Unije.

| (4) | Da bi prispevali k dokončanju enotnega evropskega železniškega območja, zmanjšali stroške in trajanje postopkov za izdajo dovoljenj ter izboljšali varnost železnic, je primerno, da se postopki za izdajo dovoljenj racionalizirajo in harmonizirajo na ravni Unije. |
| --- | --- |

(4)

Da bi prispevali k dokončanju enotnega evropskega železniškega območja, zmanjšali stroške in trajanje postopkov za izdajo dovoljenj ter izboljšali varnost železnic, je primerno, da se postopki za izdajo dovoljenj racionalizirajo in harmonizirajo na ravni Unije.

| (5) | Za podzemne železnice, tramvaje in druge sisteme lahke železnice v številnih državah članicah veljajo lokalne tehnične zahteve. Za tovrstne sisteme lokalnega javnega prevoza običajno ne veljajo zahteve za licenciranje v Uniji. Poleg tega za tramvaje in sisteme lahke železnice zaradi deljene infrastrukture pogosto veljajo predpisi o cestnem prometu. Zato ni potrebno, da bi bili tovrstni lokalni sistemi interoperabilni, in bi jih tako bilo treba izključiti iz področja uporabe te direktive. To državam članicam ne preprečuje, da uporabljajo določbe te direktive za lokalne železniške sisteme na prostovoljni osnovi, če se jim to zdi primerno. |
| --- | --- |

(5)

Za podzemne železnice, tramvaje in druge sisteme lahke železnice v številnih državah članicah veljajo lokalne tehnične zahteve. Za tovrstne sisteme lokalnega javnega prevoza običajno ne veljajo zahteve za licenciranje v Uniji. Poleg tega za tramvaje in sisteme lahke železnice zaradi deljene infrastrukture pogosto veljajo predpisi o cestnem prometu. Zato ni potrebno, da bi bili tovrstni lokalni sistemi interoperabilni, in bi jih tako bilo treba izključiti iz področja uporabe te direktive. To državam članicam ne preprečuje, da uporabljajo določbe te direktive za lokalne železniške sisteme na prostovoljni osnovi, če se jim to zdi primerno.

| (6) | Tramvaj – vlak je koncept javnega prevoza, ki omogoča skupne dejavnosti na infrastrukturi tako lahke kot navadne železnice. Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da iz področja uporabe ukrepov za izvajanje te direktive izključijo tista vozila, ki se uporabljajo predvsem na infrastrukturi lahke železnice, a so opremljena z nekaterimi komponentami navadne železnice, ki so potrebne za prevoz na omejenem delu infrastrukture navadne železnice, izključno zaradi povezljivosti. Kadar tramvaji – vlaki uporabljajo železniško infrastrukturo, bi bilo treba zagotoviti skladnost z vsemi bistvenimi zahtevami in s pričakovano ravnjo varnosti na zadevnih progah. V čezmejnih primerih bi morali sodelovati pristojni organi. |
| --- | --- |

(6)

Tramvaj – vlak je koncept javnega prevoza, ki omogoča skupne dejavnosti na infrastrukturi tako lahke kot navadne železnice. Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da iz področja uporabe ukrepov za izvajanje te direktive izključijo tista vozila, ki se uporabljajo predvsem na infrastrukturi lahke železnice, a so opremljena z nekaterimi komponentami navadne železnice, ki so potrebne za prevoz na omejenem delu infrastrukture navadne železnice, izključno zaradi povezljivosti. Kadar tramvaji – vlaki uporabljajo železniško infrastrukturo, bi bilo treba zagotoviti skladnost z vsemi bistvenimi zahtevami in s pričakovano ravnjo varnosti na zadevnih progah. V čezmejnih primerih bi morali sodelovati pristojni organi.

| (7) | Za komercialni promet vlakov v celotnem železniškem omrežju se zlasti zahteva odlična združljivost med značilnostmi infrastrukture in značilnostmi vozil, pa tudi učinkovito medsebojno povezovanje informacijskih in komunikacijskih sistemov raznih upravljavcev železniške infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu. Od te združljivosti in medsebojne povezanosti so odvisni raven izvedbe, varnost, kakovost storitev in stroški, zlasti pa interoperabilnost železniškega sistema Unije. |
| --- | --- |

(7)

Za komercialni promet vlakov v celotnem železniškem omrežju se zlasti zahteva odlična združljivost med značilnostmi infrastrukture in značilnostmi vozil, pa tudi učinkovito medsebojno povezovanje informacijskih in komunikacijskih sistemov raznih upravljavcev železniške infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu. Od te združljivosti in medsebojne povezanosti so odvisni raven izvedbe, varnost, kakovost storitev in stroški, zlasti pa interoperabilnost železniškega sistema Unije.

| (8) | V regulativnem okviru za železnice na ravni Unije in ravni držav članic bi bilo treba določiti jasne vloge in odgovornosti za zagotavljanje skladnosti s predpisi o varnosti, varovanju zdravja in varstvu potrošnikov, ki veljajo za železniška omrežja. Ta direktiva ne bi smela zmanjšati ravni varnosti ali povečati stroškov v železniškem sistemu Unije. Zato bi morali biti Agencija Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija), ustanovljena z Uredbo (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta (5)
   (6), in nacionalni varnostni organi v celoti odgovorni za dovoljenja, ki jih izdajo. |
| --- | --- |

(8)

V regulativnem okviru za železnice na ravni Unije in ravni držav članic bi bilo treba določiti jasne vloge in odgovornosti za zagotavljanje skladnosti s predpisi o varnosti, varovanju zdravja in varstvu potrošnikov, ki veljajo za železniška omrežja. Ta direktiva ne bi smela zmanjšati ravni varnosti ali povečati stroškov v železniškem sistemu Unije. Zato bi morali biti Agencija Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija), ustanovljena z Uredbo (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta (5)
   (6), in nacionalni varnostni organi v celoti odgovorni za dovoljenja, ki jih izdajo.

| (9) | Nacionalni predpisi, interna pravila in tehnične specifikacije, ki se uporabljajo za železniške sisteme, podsisteme in komponente, se zelo razlikujejo, ker izražajo tehnične posebnosti nacionalne industrije ter določajo specifične dimenzije in naprave ter posebne značilnosti. Takšno stanje lahko preprečuje neoviran železniški promet v vsej Uniji. |
| --- | --- |

(9)

Nacionalni predpisi, interna pravila in tehnične specifikacije, ki se uporabljajo za železniške sisteme, podsisteme in komponente, se zelo razlikujejo, ker izražajo tehnične posebnosti nacionalne industrije ter določajo specifične dimenzije in naprave ter posebne značilnosti. Takšno stanje lahko preprečuje neoviran železniški promet v vsej Uniji.

| (10) | Železniška industrija Unije potrebuje odprt in konkurenčen trg, da bi lahko izboljšala svojo konkurenčnost na svetovni ravni. |
| --- | --- |

(10)

Železniška industrija Unije potrebuje odprt in konkurenčen trg, da bi lahko izboljšala svojo konkurenčnost na svetovni ravni.

| (11) | Zato je primerno, da se za celotno Unijo določijo bistvene zahteve, povezane z interoperabilnostjo železnic, ki bi morale veljati za njen železniški sistem. |
| --- | --- |

(11)

Zato je primerno, da se za celotno Unijo določijo bistvene zahteve, povezane z interoperabilnostjo železnic, ki bi morale veljati za njen železniški sistem.

| (12) | Razvoj tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI) je pokazal potrebo po razjasnitvi razmerja med bistvenimi zahtevami in TSI na eni strani ter evropskimi standardi in drugimi normativnimi dokumenti na drugi strani. Zlasti bi bilo treba jasno razlikovati med standardi ali deli standardov – ki bi morali biti obvezujoči, da bi dosegli cilje iz te direktive – in „harmoniziranimi standardi“, ki so bili razviti v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7). Kadar je nujno potrebno, lahko TSI vsebujejo izrecno sklicevanje na evropske standarde ali specifikacije, ki postanejo obvezni od trenutka, ko se TSI začnejo uporabljati. |
| --- | --- |

(12)

Razvoj tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI) je pokazal potrebo po razjasnitvi razmerja med bistvenimi zahtevami in TSI na eni strani ter evropskimi standardi in drugimi normativnimi dokumenti na drugi strani. Zlasti bi bilo treba jasno razlikovati med standardi ali deli standardov – ki bi morali biti obvezujoči, da bi dosegli cilje iz te direktive – in „harmoniziranimi standardi“, ki so bili razviti v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7). Kadar je nujno potrebno, lahko TSI vsebujejo izrecno sklicevanje na evropske standarde ali specifikacije, ki postanejo obvezni od trenutka, ko se TSI začnejo uporabljati.

| (13) | Da bi resnično izboljšali konkurenčnost železniškega sektorja Unije brez izkrivljanja konkurence med ključnimi udeleženci v železniškem sistemu Unije, bi morali biti TSI in priporočila Agencije v zvezi s temi TSI zasnovani tako, da bodo v njih upoštevana načela odprtosti, konsenza in preglednosti, kot so opredeljena v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1025/2012. |
| --- | --- |

(13)

Da bi resnično izboljšali konkurenčnost železniškega sektorja Unije brez izkrivljanja konkurence med ključnimi udeleženci v železniškem sistemu Unije, bi morali biti TSI in priporočila Agencije v zvezi s temi TSI zasnovani tako, da bodo v njih upoštevana načela odprtosti, konsenza in preglednosti, kot so opredeljena v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1025/2012.

| (14) | Kakovost storitev v železniškem prometu v Uniji je med drugim odvisna od odlične združljivosti med značilnostmi omrežja (v širšem pomenu, to pomeni s fiksnimi deli vseh zadevnih podsistemov) in značilnostmi vozil (vključno s komponentami vseh zadevnih podsistemov na vozilih). Od te združljivosti so odvisni tudi rezultati, varnost, kakovost storitev in stroški. |
| --- | --- |

(14)

Kakovost storitev v železniškem prometu v Uniji je med drugim odvisna od odlične združljivosti med značilnostmi omrežja (v širšem pomenu, to pomeni s fiksnimi deli vseh zadevnih podsistemov) in značilnostmi vozil (vključno s komponentami vseh zadevnih podsistemov na vozilih). Od te združljivosti so odvisni tudi rezultati, varnost, kakovost storitev in stroški.

| (15) | TSI lahko neposredno vplivajo na osebje, vključeno v delovanje in vzdrževanje podsistema. Zato bi se morala Agencija pri pripravi TSI po potrebi posvetovati s socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

(15)

TSI lahko neposredno vplivajo na osebje, vključeno v delovanje in vzdrževanje podsistema. Zato bi se morala Agencija pri pripravi TSI po potrebi posvetovati s socialnimi partnerji.

| (16) | V TSI bi bilo treba določiti vse pogoje, ki jih mora izpolnjevati komponenta interoperabilnosti, in postopek, ki ga je treba uporabiti pri ocenjevanju skladnosti. Poleg tega je treba določiti, da bi moral biti za vsako komponento obvezen postopek za ocenjevanje skladnosti in primernosti za uporabo, predvideno v TSI, ter da bi morala imeti vsaka komponenta ustrezno potrdilo, ki bi obsegal bodisi oceno skladnosti komponente interoperabilnosti, obravnavane ločeno, s tehničnimi specifikacijami, ki bi jih morala komponenta izpolnjevati, bodisi oceno primernosti komponente interoperabilnosti za uporabo v železniškem okolju glede na tehnične specifikacije. |
| --- | --- |

(16)

V TSI bi bilo treba določiti vse pogoje, ki jih mora izpolnjevati komponenta interoperabilnosti, in postopek, ki ga je treba uporabiti pri ocenjevanju skladnosti. Poleg tega je treba določiti, da bi moral biti za vsako komponento obvezen postopek za ocenjevanje skladnosti in primernosti za uporabo, predvideno v TSI, ter da bi morala imeti vsaka komponenta ustrezno potrdilo, ki bi obsegal bodisi oceno skladnosti komponente interoperabilnosti, obravnavane ločeno, s tehničnimi specifikacijami, ki bi jih morala komponenta izpolnjevati, bodisi oceno primernosti komponente interoperabilnosti za uporabo v železniškem okolju glede na tehnične specifikacije.

| (17) | Cilj razvoja novih TSI bi moral vedno biti zagotovitev združljivosti z obstoječimi podsistemi. To bo pripomoglo k večji konkurenčnosti železniškega prometa ter preprečilo nepotrebne dodatne stroške zaradi zahteve po nadgradnji ali prenovi obstoječih podsistemov za zagotovitev združljivosti za nazaj. V takšnih izjemnih primerih, ko ne bo mogoče zagotoviti združljivosti, bi morala obstajati možnost, da se v TSI določijo pravila o tem, ali obstoječi podsistem potrebuje novo odločitev ali dovoljenje za začetek obratovanja ali dajanje na trg, ter ustrezne roke. |
| --- | --- |

(17)

Cilj razvoja novih TSI bi moral vedno biti zagotovitev združljivosti z obstoječimi podsistemi. To bo pripomoglo k večji konkurenčnosti železniškega prometa ter preprečilo nepotrebne dodatne stroške zaradi zahteve po nadgradnji ali prenovi obstoječih podsistemov za zagotovitev združljivosti za nazaj. V takšnih izjemnih primerih, ko ne bo mogoče zagotoviti združljivosti, bi morala obstajati možnost, da se v TSI določijo pravila o tem, ali obstoječi podsistem potrebuje novo odločitev ali dovoljenje za začetek obratovanja ali dajanje na trg, ter ustrezne roke.

| (18) | Če nekaterih tehničnih vidikov, ki se nanašajo na bistvene zahteve, ni mogoče izrecno vključiti v posamezno TSI in bi jih bilo treba kljub vsemu obravnavati, bi jih morali opredeliti v prilogi k temu TSI kot odprta vprašanja. Za ta odprta vprašanja in za posebne primere ter zaradi zagotovitve skladnosti z obstoječimi sistemi bi bilo treba uporabljati nacionalne predpise, ki jih lahko v državi članici sprejme kateri koli pristojni nacionalni, regionalni ali lokalni organ. Da bi preprečili odvečne verifikacije in nepotrebne upravne obremenitve, bi bilo treba nacionalne predpise razvrstiti, tako da bi zagotovili enakovrednost nacionalnih predpisov različnih držav članic, ki zajemajo iste vsebine. |
| --- | --- |

(18)

Če nekaterih tehničnih vidikov, ki se nanašajo na bistvene zahteve, ni mogoče izrecno vključiti v posamezno TSI in bi jih bilo treba kljub vsemu obravnavati, bi jih morali opredeliti v prilogi k temu TSI kot odprta vprašanja. Za ta odprta vprašanja in za posebne primere ter zaradi zagotovitve skladnosti z obstoječimi sistemi bi bilo treba uporabljati nacionalne predpise, ki jih lahko v državi članici sprejme kateri koli pristojni nacionalni, regionalni ali lokalni organ. Da bi preprečili odvečne verifikacije in nepotrebne upravne obremenitve, bi bilo treba nacionalne predpise razvrstiti, tako da bi zagotovili enakovrednost nacionalnih predpisov različnih držav članic, ki zajemajo iste vsebine.

| (19) | Določiti bi bilo treba postopek, ki ga je treba uporabiti pri bistvenih zahtevah, veljavnih za podsistem, ki še ni zajet v ustrezni TSI. V takšnih primerih bi morali biti organi, pristojni za oceno skladnosti in postopke verifikacije, imenovani organi iz te direktive. |
| --- | --- |

(19)

Določiti bi bilo treba postopek, ki ga je treba uporabiti pri bistvenih zahtevah, veljavnih za podsistem, ki še ni zajet v ustrezni TSI. V takšnih primerih bi morali biti organi, pristojni za oceno skladnosti in postopke verifikacije, imenovani organi iz te direktive.

| (20) | To direktivo bi bilo treba uporabljati za celoten železniški sistem Unije, področje uporabe TSI pa razširiti, da bo zajemalo vozila in omrežja, ki niso vključena v vseevropski železniški sistem. Zato bi bilo treba Prilogo I k Direktivi 2008/57/ES poenostaviti. |
| --- | --- |

(20)

To direktivo bi bilo treba uporabljati za celoten železniški sistem Unije, področje uporabe TSI pa razširiti, da bo zajemalo vozila in omrežja, ki niso vključena v vseevropski železniški sistem. Zato bi bilo treba Prilogo I k Direktivi 2008/57/ES poenostaviti.

| (21) | Funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati podsistemi in njihovi vmesniki, se lahko razlikujejo glede na uporabo zadevnih podsistemov, na primer glede na kategorije prog in vozil, zlasti za zagotovitev skladnosti železniških sistemov za visoke hitrosti in tistih za konvencionalne hitrosti. |
| --- | --- |

(21)

Funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati podsistemi in njihovi vmesniki, se lahko razlikujejo glede na uporabo zadevnih podsistemov, na primer glede na kategorije prog in vozil, zlasti za zagotovitev skladnosti železniških sistemov za visoke hitrosti in tistih za konvencionalne hitrosti.

| (22) | Da bi zagotovili postopno izvajanje interoperabilnosti železnic v celotni Uniji in postopoma zmanjšali raznolikost obstoječih sistemov, bi morale TSI vsebovati določbe, ki se uporabljajo v primeru obnove ali nadgradnje obstoječih podsistemov, lahko pa vsebujejo tudi predloge za dokončanje ciljnega sistema po stopnjah. Da pa bi ohranili konkurenčnost železniškega sektorja in preprečili nepotrebne stroške, začetek veljavnosti novih ali spremenjenih TSI ne bi smel povzročiti takojšnjega prilagajanja vozil in infrastrukture novim specifikacijam. |
| --- | --- |

(22)

Da bi zagotovili postopno izvajanje interoperabilnosti železnic v celotni Uniji in postopoma zmanjšali raznolikost obstoječih sistemov, bi morale TSI vsebovati določbe, ki se uporabljajo v primeru obnove ali nadgradnje obstoječih podsistemov, lahko pa vsebujejo tudi predloge za dokončanje ciljnega sistema po stopnjah. Da pa bi ohranili konkurenčnost železniškega sektorja in preprečili nepotrebne stroške, začetek veljavnosti novih ali spremenjenih TSI ne bi smel povzročiti takojšnjega prilagajanja vozil in infrastrukture novim specifikacijam.

| (23) | V TSI bi moralo biti določeno, kdaj je za posodobitev in obnovo infrastrukture in vozil potrebno novo dovoljenje. Prosilec bi moral v vseh primerih posodobitve in obnove infrastrukture prek točke „vse na enem mestu“ iz Uredbe (EU) št.../... (8) predložiti dosje nacionalnemu varnostnemu organu, da lahko ta odloči, ali je na podlagi meril iz te direktive potrebno novo dovoljenje. V primeru posodobitve in obnove vozil, ki imajo dovoljenje za dajanje na trg, bi moral prosilec imeti možnost, da odloči, ali mora na podlagi meril iz te direktive pri nacionalnem varnostnem organu ali Agenciji zaprositi za novo dovoljenje. |
| --- | --- |

(23)

V TSI bi moralo biti določeno, kdaj je za posodobitev in obnovo infrastrukture in vozil potrebno novo dovoljenje. Prosilec bi moral v vseh primerih posodobitve in obnove infrastrukture prek točke „vse na enem mestu“ iz Uredbe (EU) št.../... (8) predložiti dosje nacionalnemu varnostnemu organu, da lahko ta odloči, ali je na podlagi meril iz te direktive potrebno novo dovoljenje. V primeru posodobitve in obnove vozil, ki imajo dovoljenje za dajanje na trg, bi moral prosilec imeti možnost, da odloči, ali mora na podlagi meril iz te direktive pri nacionalnem varnostnem organu ali Agenciji zaprositi za novo dovoljenje.

| (24) | Glede na postopnost pri odpravi ovir za interoperabilnost železniškega sistema Unije in čas, ki je posledično potreben za sprejetje vseh TSI, bi bilo treba preprečiti, da bi države članice sprejemale nove nacionalne predpise ali projekte, ki bi povečali raznolikost sedanjega sistema. |
| --- | --- |

(24)

Glede na postopnost pri odpravi ovir za interoperabilnost železniškega sistema Unije in čas, ki je posledično potreben za sprejetje vseh TSI, bi bilo treba preprečiti, da bi države članice sprejemale nove nacionalne predpise ali projekte, ki bi povečali raznolikost sedanjega sistema.

| (25) | Da bi odpravili ovire za interoperabilnost in posledično razširili področja uporabe TSI na celoten železniški sistem Unije, bi bilo treba postopoma zmanjševati obseg nacionalnih predpisov. Nacionalni predpisi, ki so strogo povezani z obstoječimi sistemi, bi morali biti ločeni od tistih, potrebnih za obravnavo odprtih vprašanj v TSI. To drugo vrsto predpisov bi bilo treba postopoma odpraviti, ko bi rešili odprta vprašanja v TSI. |
| --- | --- |

(25)

Da bi odpravili ovire za interoperabilnost in posledično razširili področja uporabe TSI na celoten železniški sistem Unije, bi bilo treba postopoma zmanjševati obseg nacionalnih predpisov. Nacionalni predpisi, ki so strogo povezani z obstoječimi sistemi, bi morali biti ločeni od tistih, potrebnih za obravnavo odprtih vprašanj v TSI. To drugo vrsto predpisov bi bilo treba postopoma odpraviti, ko bi rešili odprta vprašanja v TSI.

| (26) | Nacionalne predpise bi bilo treba oblikovati in objaviti tako, da jih lahko razume vsak morebitni uporabnik nacionalnega omrežja. Takšni predpisi se pogosto sklicujejo na druge dokumente, kot so nacionalni, evropski in mednarodni standardi ali druge tehnične specifikacije, ki so morda v celoti ali delno zaščiteni s pravicami intelektualne lastnine. Zato obveznost objave ne bi smela veljati za dokumente, na katere se neposredno ali posredno sklicuje nacionalni predpis. |
| --- | --- |

(26)

Nacionalne predpise bi bilo treba oblikovati in objaviti tako, da jih lahko razume vsak morebitni uporabnik nacionalnega omrežja. Takšni predpisi se pogosto sklicujejo na druge dokumente, kot so nacionalni, evropski in mednarodni standardi ali druge tehnične specifikacije, ki so morda v celoti ali delno zaščiteni s pravicami intelektualne lastnine. Zato obveznost objave ne bi smela veljati za dokumente, na katere se neposredno ali posredno sklicuje nacionalni predpis.

| (27) | Sprejetje načela postopnosti ustreza cilju interoperabilnosti železniškega sistema Unije, za katerega sta značilna stara nacionalna infrastruktura in vozila, ki za prilagoditev ali obnovo zahtevajo velike naložbe, hkrati pa je potrebna posebna previdnost, da bi železnice ohranile konkurenčnost nasproti drugim načinom prevoza. |
| --- | --- |

(27)

Sprejetje načela postopnosti ustreza cilju interoperabilnosti železniškega sistema Unije, za katerega sta značilna stara nacionalna infrastruktura in vozila, ki za prilagoditev ali obnovo zahtevajo velike naložbe, hkrati pa je potrebna posebna previdnost, da bi železnice ohranile konkurenčnost nasproti drugim načinom prevoza.

| (28) | Železniški sistem Unije je treba zaradi obsega in kompleksnosti iz praktičnih razlogov razdeliti na naslednje podsisteme: infrastruktura, vodenje – upravljanje in signalizacija ob progi, vodenje – upravljanje in signalizacija na vozilu, energija, tirna vozila, delovanje in upravljanje prometa, vzdrževanje ter telematske aplikacije za potniški in tovorni promet. Za vsakega od teh podsistemov je treba določiti bistvene zahteve in tehnične specifikacije, predvsem za njihove komponente in vmesnike, da bi izpolnili te bistvene zahteve. Isti sistem je razdeljen na fiksne in mobilne dele, ki zajemajo na eni strani omrežje, sestavljeno iz prog, postaj, terminalov in vseh vrst fiksne opreme, potrebne za zagotovitev varnega in neprekinjenega delovanja sistema, in na drugi strani vsa vozila, ki se gibljejo v tem omrežju. Zato za namen te direktive vozilo sestavlja en podsistem (tirno vozilo) in, kadar je primerno, ostali podsistemi (predvsem podsistem vodenje – upravljanje in signalizacija na vozilu). Čeprav je sistem razdeljen na več delov, bi morala Agencija ohraniti pregled nad sistemom, da bi tako spodbujala interoperabilnost in varnost. |
| --- | --- |

(28)

Železniški sistem Unije je treba zaradi obsega in kompleksnosti iz praktičnih razlogov razdeliti na naslednje podsisteme: infrastruktura, vodenje – upravljanje in signalizacija ob progi, vodenje – upravljanje in signalizacija na vozilu, energija, tirna vozila, delovanje in upravljanje prometa, vzdrževanje ter telematske aplikacije za potniški in tovorni promet. Za vsakega od teh podsistemov je treba določiti bistvene zahteve in tehnične specifikacije, predvsem za njihove komponente in vmesnike, da bi izpolnili te bistvene zahteve. Isti sistem je razdeljen na fiksne in mobilne dele, ki zajemajo na eni strani omrežje, sestavljeno iz prog, postaj, terminalov in vseh vrst fiksne opreme, potrebne za zagotovitev varnega in neprekinjenega delovanja sistema, in na drugi strani vsa vozila, ki se gibljejo v tem omrežju. Zato za namen te direktive vozilo sestavlja en podsistem (tirno vozilo) in, kadar je primerno, ostali podsistemi (predvsem podsistem vodenje – upravljanje in signalizacija na vozilu). Čeprav je sistem razdeljen na več delov, bi morala Agencija ohraniti pregled nad sistemom, da bi tako spodbujala interoperabilnost in varnost.

| (29) | Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov, katere pogodbenica je Unija, določa dostopnost kot enega od splošnih načel in zahteva, da države pogodbenice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da imajo invalidi enak dostop kot drugi, med drugim morajo države pogodbenice v ta namen razvijati, razglašati in spremljati izvajanje minimalnih standardov ter smernic glede dostopnosti. Dostopnost za invalide in osebe z omejeno mobilnostjo je zato bistvena zahteva za interoperabilnost železniškega sistema Unije. |
| --- | --- |

(29)

Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov, katere pogodbenica je Unija, določa dostopnost kot enega od splošnih načel in zahteva, da države pogodbenice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da imajo invalidi enak dostop kot drugi, med drugim morajo države pogodbenice v ta namen razvijati, razglašati in spremljati izvajanje minimalnih standardov ter smernic glede dostopnosti. Dostopnost za invalide in osebe z omejeno mobilnostjo je zato bistvena zahteva za interoperabilnost železniškega sistema Unije.

| (30) | Nihče ne sme biti neposredno ali posredno diskriminiran na podlagi invalidnosti. Da bi zagotovili, da bodo lahko vsi državljani Unije koristili prednosti vzpostavitve enotnega evropskega železniškega območja, bi morale države članice spodbujati železniški sistem, ki je dostopen vsem. |
| --- | --- |

(30)

Nihče ne sme biti neposredno ali posredno diskriminiran na podlagi invalidnosti. Da bi zagotovili, da bodo lahko vsi državljani Unije koristili prednosti vzpostavitve enotnega evropskega železniškega območja, bi morale države članice spodbujati železniški sistem, ki je dostopen vsem.

| (31) | Izvajanje določb o interoperabilnosti železniškega sistema Unije ne bi smelo povzročiti neupravičenih stroškov ali ovirati ohranitve interoperabilnosti obstoječih železniških omrežij. |
| --- | --- |

(31)

Izvajanje določb o interoperabilnosti železniškega sistema Unije ne bi smelo povzročiti neupravičenih stroškov ali ovirati ohranitve interoperabilnosti obstoječih železniških omrežij.

| (32) | TSI vplivajo tudi na pogoje, pod katerimi uporabniki uporabljajo železniški prevoz, zaradi česar se je treba posvetovati z njimi o vidikih, ki jih zadevajo, po potrebi tudi z organizacijami, ki zastopajo invalide. |
| --- | --- |

(32)

TSI vplivajo tudi na pogoje, pod katerimi uporabniki uporabljajo železniški prevoz, zaradi česar se je treba posvetovati z njimi o vidikih, ki jih zadevajo, po potrebi tudi z organizacijami, ki zastopajo invalide.

| (33) | Vsem zadevnim državam članicam bi bilo treba dovoliti, da ne uporabljajo določenih TSI v omejenem številu ustrezno utemeljenih situacij. Te situacije in postopki, ki se upoštevajo v primeru neuporabe TSI, bi morali biti jasno opredeljeni. |
| --- | --- |

(33)

Vsem zadevnim državam članicam bi bilo treba dovoliti, da ne uporabljajo določenih TSI v omejenem številu ustrezno utemeljenih situacij. Te situacije in postopki, ki se upoštevajo v primeru neuporabe TSI, bi morali biti jasno opredeljeni.

| (34) | Izdelava in uporaba TSI za železniški sistem Unije ne bi smeli ovirati tehnološke inovativnosti, ki bi morala biti usmerjena v izboljšanje ekonomske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(34)

Izdelava in uporaba TSI za železniški sistem Unije ne bi smeli ovirati tehnološke inovativnosti, ki bi morala biti usmerjena v izboljšanje ekonomske učinkovitosti.

| (35) | Da bi zagotovili skladnost z ustreznimi določbami o postopkih javnega naročanja v železniškem sektorju, zlasti s tistimi iz Direktive 2014/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9), bi morali naročniki vključiti tehnične specifikacije v splošno dokumentacijo ali v pogoje vsake pogodbe. V ta namen je treba pripraviti niz pravil, ki bodo uporabljena kot reference v teh tehničnih specifikacijah. |
| --- | --- |

(35)

Da bi zagotovili skladnost z ustreznimi določbami o postopkih javnega naročanja v železniškem sektorju, zlasti s tistimi iz Direktive 2014/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9), bi morali naročniki vključiti tehnične specifikacije v splošno dokumentacijo ali v pogoje vsake pogodbe. V ta namen je treba pripraviti niz pravil, ki bodo uporabljena kot reference v teh tehničnih specifikacijah.

| (36) | V interesu Unije je vzpostaviti sistem mednarodne standardizacije, ki lahko oblikuje takšne standarde, ki jih bodo partnerji v mednarodni trgovini dejansko uporabljali in ki bodo izpolnjevali zahteve politike Unije. Zato bi morale evropske organizacije za standarde še naprej sodelovati z mednarodnimi organi za standardizacijo. |
| --- | --- |

(36)

V interesu Unije je vzpostaviti sistem mednarodne standardizacije, ki lahko oblikuje takšne standarde, ki jih bodo partnerji v mednarodni trgovini dejansko uporabljali in ki bodo izpolnjevali zahteve politike Unije. Zato bi morale evropske organizacije za standarde še naprej sodelovati z mednarodnimi organi za standardizacijo.

| (37) | Naročnik, ki naroči zasnovo, gradnjo, obnovo ali posodobitev podsistema, bi bil lahko prevoznik v železniškem prometu, upravljavec infrastrukture, subjekt, zadolžen za vzdrževanje, imetnik ali koncesionar, ki je odgovoren za izvedbo projekta. Naročniki bi morali opredeliti zahteve, potrebne za dopolnitev evropskih specifikacij ali drugih standardov. Te specifikacije bi morale izpolnjevati bistvene zahteve, harmonizirane na ravni Unije, ki jim mora ustrezati železniški sistem Unije. |
| --- | --- |

(37)

Naročnik, ki naroči zasnovo, gradnjo, obnovo ali posodobitev podsistema, bi bil lahko prevoznik v železniškem prometu, upravljavec infrastrukture, subjekt, zadolžen za vzdrževanje, imetnik ali koncesionar, ki je odgovoren za izvedbo projekta. Naročniki bi morali opredeliti zahteve, potrebne za dopolnitev evropskih specifikacij ali drugih standardov. Te specifikacije bi morale izpolnjevati bistvene zahteve, harmonizirane na ravni Unije, ki jim mora ustrezati železniški sistem Unije.

| (38) | Postopki ocenjevanja skladnosti ali primernosti za uporabo komponent bi morali temeljiti na uporabi modulov za postopke ocenjevanja skladnosti, primernosti za uporabo in ES-verifikacije, ki se uporabljajo v tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, sprejetih v okviru te direktive. Za spodbujanje industrijskega razvoja je primerno, kolikor je mogoče, oblikovati postopke, ki vključujejo sistem zagotavljanja kakovosti. |
| --- | --- |

(38)

Postopki ocenjevanja skladnosti ali primernosti za uporabo komponent bi morali temeljiti na uporabi modulov za postopke ocenjevanja skladnosti, primernosti za uporabo in ES-verifikacije, ki se uporabljajo v tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, sprejetih v okviru te direktive. Za spodbujanje industrijskega razvoja je primerno, kolikor je mogoče, oblikovati postopke, ki vključujejo sistem zagotavljanja kakovosti.

| (39) | Skladnost komponent je povezana predvsem z njihovim področjem uporabe, da se zagotovi ne le njihov prosti pretok na trgu Unije, ampak tudi interoperabilnost sistema. Pri komponentah, ki so najpomembnejše za varnost, razpoložljivost ali učinkovitost sistema, bi bilo treba oceniti njihovo primernost za uporabo. Zato proizvajalcu na komponente, ki jih ureja ta direktiva, ni treba pritrditi oznake „CE“. Zadoščati bi morala izjava o skladnosti, ki jo da proizvajalec na podlagi ocene skladnosti in/ali primernosti za uporabo. |
| --- | --- |

(39)

Skladnost komponent je povezana predvsem z njihovim področjem uporabe, da se zagotovi ne le njihov prosti pretok na trgu Unije, ampak tudi interoperabilnost sistema. Pri komponentah, ki so najpomembnejše za varnost, razpoložljivost ali učinkovitost sistema, bi bilo treba oceniti njihovo primernost za uporabo. Zato proizvajalcu na komponente, ki jih ureja ta direktiva, ni treba pritrditi oznake „CE“. Zadoščati bi morala izjava o skladnosti, ki jo da proizvajalec na podlagi ocene skladnosti in/ali primernosti za uporabo.

| (40) | Vseeno morajo proizvajalci na nekatere komponente pritrditi oznako „CE“ za potrditev njihove skladnosti z drugim pravom Unije, ki se nanaša nanje. |
| --- | --- |

(40)

Vseeno morajo proizvajalci na nekatere komponente pritrditi oznako „CE“ za potrditev njihove skladnosti z drugim pravom Unije, ki se nanaša nanje.

| (41) | Ko začne TSI veljati, je na trgu že določeno število komponent interoperabilnosti. Treba bi bilo določiti prehodno obdobje, da se lahko te komponente vključijo v podsistem, četudi niso popolnoma skladne z zadevno TSI. |
| --- | --- |

(41)

Ko začne TSI veljati, je na trgu že določeno število komponent interoperabilnosti. Treba bi bilo določiti prehodno obdobje, da se lahko te komponente vključijo v podsistem, četudi niso popolnoma skladne z zadevno TSI.

| (42) | Za podsisteme, ki sestavljajo železniški sistem Unije, bi morali uporabljati verifikacijski postopek. Ta verifikacija bi morala subjektom, pristojnim za začetek obratovanja ali dajanja na trg, omogočiti, da se prepričajo, da so rezultati v fazah zasnove, gradnje in začetka obratovanja v skladu z veljavnimi pravnimi, tehničnimi in operativnimi predpisi. Prav tako bi morala proizvajalcem omogočiti enako obravnavanje v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

(42)

Za podsisteme, ki sestavljajo železniški sistem Unije, bi morali uporabljati verifikacijski postopek. Ta verifikacija bi morala subjektom, pristojnim za začetek obratovanja ali dajanja na trg, omogočiti, da se prepričajo, da so rezultati v fazah zasnove, gradnje in začetka obratovanja v skladu z veljavnimi pravnimi, tehničnimi in operativnimi predpisi. Prav tako bi morala proizvajalcem omogočiti enako obravnavanje v vseh državah članicah.

| (43) | Po tem, ko je podsistem začeli obratovati ali je bil dan na trg, bi bilo treba zagotoviti, da se uporablja in vzdržuje v skladu z bistvenimi zahtevami, ki veljajo zanj. V skladu z Direktivo (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta (10)
   (11) so za uresničevanje teh zahtev odgovorni, upravljavec infrastrukture, prevoznik v železniškem prometu ali subjekt, zadolžen za vzdrževanje, vsak za svoj podsistem. |
| --- | --- |

(43)

Po tem, ko je podsistem začeli obratovati ali je bil dan na trg, bi bilo treba zagotoviti, da se uporablja in vzdržuje v skladu z bistvenimi zahtevami, ki veljajo zanj. V skladu z Direktivo (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta (10)
   (11) so za uresničevanje teh zahtev odgovorni, upravljavec infrastrukture, prevoznik v železniškem prometu ali subjekt, zadolžen za vzdrževanje, vsak za svoj podsistem.

| (44) | Če se med obratovanjem izkaže, da vozilo ali tip vozil ne izpolnjuje ene od veljavnih bistvenih zahtev, bi morali zadevni prevozniki v železniškem prometu sprejeti potrebne popravljalne ukrepe, da bi vozilo(-a) izpolnjevalo(-a) zahteve glede skladnosti. Če bi ta neskladnost predstavljala resno varnostno tveganje, bi moralo biti nacionalnim varnostnim organom, pristojnim za nadzor vozila v prometu, omogočeno, da sprejmejo potrebne začasne varnostne ukrepe, vključno s takojšnjo omejitvijo ali odložitvijo zadevnega obratovanja. Če popravljalni ukrepi niso zadostni in če resno varnostno tveganje zaradi neskladnosti ni odpravljeno, bi se moralo nacionalnim varnostnim organom ali Agenciji dovoliti, da razveljavijo ali spremenijo dovoljenje. Resno varnostno tveganje v zvezi s tem bi bilo treba razumeti kot hudo kršitev pravnih obveznosti ali varnostnih zahtev, ki lahko sama po sebi ali kot del zaporednih dogodkov povzroči nesrečo ali hudo nesrečo. Postopek razveljavitve bi moral temeljiti na ustrezni izmenjavi informacij med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi, vključno z uporabo registrov. |
| --- | --- |

(44)

Če se med obratovanjem izkaže, da vozilo ali tip vozil ne izpolnjuje ene od veljavnih bistvenih zahtev, bi morali zadevni prevozniki v železniškem prometu sprejeti potrebne popravljalne ukrepe, da bi vozilo(-a) izpolnjevalo(-a) zahteve glede skladnosti. Če bi ta neskladnost predstavljala resno varnostno tveganje, bi moralo biti nacionalnim varnostnim organom, pristojnim za nadzor vozila v prometu, omogočeno, da sprejmejo potrebne začasne varnostne ukrepe, vključno s takojšnjo omejitvijo ali odložitvijo zadevnega obratovanja. Če popravljalni ukrepi niso zadostni in če resno varnostno tveganje zaradi neskladnosti ni odpravljeno, bi se moralo nacionalnim varnostnim organom ali Agenciji dovoliti, da razveljavijo ali spremenijo dovoljenje. Resno varnostno tveganje v zvezi s tem bi bilo treba razumeti kot hudo kršitev pravnih obveznosti ali varnostnih zahtev, ki lahko sama po sebi ali kot del zaporednih dogodkov povzroči nesrečo ali hudo nesrečo. Postopek razveljavitve bi moral temeljiti na ustrezni izmenjavi informacij med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi, vključno z uporabo registrov.

| (45) | Zadevne vloge in odgovornosti vseh udeleženih akterjev bi bilo treba razjasniti v zvezi s postopki dajanja na trg in uporabe vozil ter začetka obratovanja fiksnih naprav. |
| --- | --- |

(45)

Zadevne vloge in odgovornosti vseh udeleženih akterjev bi bilo treba razjasniti v zvezi s postopki dajanja na trg in uporabe vozil ter začetka obratovanja fiksnih naprav.

| (46) | Agencija in nacionalni varnostni organi bi morali po potrebi sodelovati in si deliti pristojnosti pri izdajanju dovoljenj ter pri tem upoštevati varnost. V ta namen bi bilo treba skleniti dogovore o sodelovanju med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi. |
| --- | --- |

(46)

Agencija in nacionalni varnostni organi bi morali po potrebi sodelovati in si deliti pristojnosti pri izdajanju dovoljenj ter pri tem upoštevati varnost. V ta namen bi bilo treba skleniti dogovore o sodelovanju med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi.

| (47) | Da bi zagotovili skladnost opreme evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) z veljavnimi zadevnimi specifikacijami in preprečili, da bi dodatne zahteve v zvezi s to opremo ogrožale njeno interoperabilnost, bi morala Agencija delovati kot sistemski organ ERTMS. V ta namen bi morala biti Agencija zadolžena za ocenjevanje predvidenih tehničnih rešitev pred vsakim povabilom k oddaji ponudb v zvezi z opremo ob progi v okviru ERTMS oziroma njegovo objavo, da se preveri, ali so te tehnične rešitve skladne z zadevnimi TSI in v celoti interoperabilne.
  Treba bi se bilo izogniti kakršnemu koli prekrivanju ocene s strani Agencije in nalog priglašenih organov v verifikacijskem postopku. Zato bi moral prosilec obvestiti Agencijo, če se je verifikacijski postopek, ki ga izvaja priglašeni organ, že začel, ali če je že na voljo kakršno koli potrdilo o skladnosti. Prosilec bi moral imeti možnost izbrati, ali Agencijo zaprosi za takšno oceno za vsak posamezen projekt ERTMS ali pa za kombinacijo projektov, progo, skupino prog ali omrežje. |
| --- | --- |

(47)

Da bi zagotovili skladnost opreme evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) z veljavnimi zadevnimi specifikacijami in preprečili, da bi dodatne zahteve v zvezi s to opremo ogrožale njeno interoperabilnost, bi morala Agencija delovati kot sistemski organ ERTMS. V ta namen bi morala biti Agencija zadolžena za ocenjevanje predvidenih tehničnih rešitev pred vsakim povabilom k oddaji ponudb v zvezi z opremo ob progi v okviru ERTMS oziroma njegovo objavo, da se preveri, ali so te tehnične rešitve skladne z zadevnimi TSI in v celoti interoperabilne.

Treba bi se bilo izogniti kakršnemu koli prekrivanju ocene s strani Agencije in nalog priglašenih organov v verifikacijskem postopku. Zato bi moral prosilec obvestiti Agencijo, če se je verifikacijski postopek, ki ga izvaja priglašeni organ, že začel, ali če je že na voljo kakršno koli potrdilo o skladnosti. Prosilec bi moral imeti možnost izbrati, ali Agencijo zaprosi za takšno oceno za vsak posamezen projekt ERTMS ali pa za kombinacijo projektov, progo, skupino prog ali omrežje.

| (48) | Začetek veljavnosti te direktive ne bi smel povzročiti preložitve tistih projektov ERTMS, pri katerih je bil postopek zbiranja ponudb ali postopek oddaje naročila že zaključen. |
| --- | --- |

(48)

Začetek veljavnosti te direktive ne bi smel povzročiti preložitve tistih projektov ERTMS, pri katerih je bil postopek zbiranja ponudb ali postopek oddaje naročila že zaključen.

| (49) | Da bi olajšali dajanje vozil na trg in zmanjšali upravno breme, bi bilo treba uvesti pojem dovoljenja za dajanje vozil na trg, ki bi bilo veljavno po vsej Uniji. Dovoljenja za dajanje na trg omogočajo trgovanje z vozili na celotnem trgu Unije, vendar se lahko vozilo uporablja le na področju uporabe, na katero se nanaša dovoljenje. Zato bi bilo treba za vsako razširitev področja uporabe posodobiti dovoljenje za vozilo. Treba je zagotoviti, da tudi vozila, ki že imajo dovoljenje na podlagi predhodnih direktiv, pridobijo dovoljenje za dajanje na trg, če so namenjena uporabi v omrežjih, v katerih njihovo dovoljenje ni veljavno. |
| --- | --- |

(49)

Da bi olajšali dajanje vozil na trg in zmanjšali upravno breme, bi bilo treba uvesti pojem dovoljenja za dajanje vozil na trg, ki bi bilo veljavno po vsej Uniji. Dovoljenja za dajanje na trg omogočajo trgovanje z vozili na celotnem trgu Unije, vendar se lahko vozilo uporablja le na področju uporabe, na katero se nanaša dovoljenje. Zato bi bilo treba za vsako razširitev področja uporabe posodobiti dovoljenje za vozilo. Treba je zagotoviti, da tudi vozila, ki že imajo dovoljenje na podlagi predhodnih direktiv, pridobijo dovoljenje za dajanje na trg, če so namenjena uporabi v omrežjih, v katerih njihovo dovoljenje ni veljavno.

| (50) | Ko je področje uporabe omejeno na omrežje ali omrežja v eni državi članici, bi moral imeti prosilec možnost izbrati, ali bo vlogo za dovoljenje za vozilo predložil preko točke „vse na enem mestu“ iz Uredbe (EU) št .../... (12), pri nacionalnem varnostnem organu te države članice ali pri Agenciji. Izbira prosilca bi morala biti zavezujoča, dokler ni vloga popolna ali umaknjena. |
| --- | --- |

(50)

Ko je področje uporabe omejeno na omrežje ali omrežja v eni državi članici, bi moral imeti prosilec možnost izbrati, ali bo vlogo za dovoljenje za vozilo predložil preko točke „vse na enem mestu“ iz Uredbe (EU) št .../... (12), pri nacionalnem varnostnem organu te države članice ali pri Agenciji. Izbira prosilca bi morala biti zavezujoča, dokler ni vloga popolna ali umaknjena.

| (51) | Prosilcu bi moral biti na voljo ustrezni postopek, ki bi mu omogočal vložitev pritožbe zoper odločitev ali neukrepanje Agencije ali nacionalnega varnostnega organa. Poleg tega bi bilo treba vzpostaviti jasne postopkovne določbe in določbe za reševanje sporov, da bi lahko obravnavali primere, ko se Agencija in nacionalni varnostni organi ne strinjajo glede ocen, opravljenih v zvezi z izdajo dovoljenj za vozila. |
| --- | --- |

(51)

Prosilcu bi moral biti na voljo ustrezni postopek, ki bi mu omogočal vložitev pritožbe zoper odločitev ali neukrepanje Agencije ali nacionalnega varnostnega organa. Poleg tega bi bilo treba vzpostaviti jasne postopkovne določbe in določbe za reševanje sporov, da bi lahko obravnavali primere, ko se Agencija in nacionalni varnostni organi ne strinjajo glede ocen, opravljenih v zvezi z izdajo dovoljenj za vozila.

| (52) | Posebni ukrepi, tudi dogovori o sodelovanju, bi morali upoštevati posebni geografski in zgodovinski položaj nekaterih držav članic in obenem zagotavljati pravilno delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(52)

Posebni ukrepi, tudi dogovori o sodelovanju, bi morali upoštevati posebni geografski in zgodovinski položaj nekaterih držav članic in obenem zagotavljati pravilno delovanje notranjega trga.

| (53) | Če je območje obratovanja omejeno na omrežja, na katerih je iz geografskih ali zgodovinskih razlogov potrebno specifično strokovno znanje, in če so takšna omrežja izolirana od ostalega železniškega sistema Unije, bi moral imeti prosilec možnost, da potrebne formalnosti opravi lokalno prek zadevnih nacionalnih varnostnih organov. Da bi zmanjšali upravne obremenitve in stroške, bi morala obstajati možnost, da bi dogovori o sodelovanju, ki bodo sklenjeni med Agencijo in zadevnimi nacionalnimi varnostnimi organi, določili ustrezno razdelitev nalog, brez poseganja v dejstvo, da bi končno odgovornost za izdajo dovoljenja prevzela Agencija. |
| --- | --- |

(53)

Če je območje obratovanja omejeno na omrežja, na katerih je iz geografskih ali zgodovinskih razlogov potrebno specifično strokovno znanje, in če so takšna omrežja izolirana od ostalega železniškega sistema Unije, bi moral imeti prosilec možnost, da potrebne formalnosti opravi lokalno prek zadevnih nacionalnih varnostnih organov. Da bi zmanjšali upravne obremenitve in stroške, bi morala obstajati možnost, da bi dogovori o sodelovanju, ki bodo sklenjeni med Agencijo in zadevnimi nacionalnimi varnostnimi organi, določili ustrezno razdelitev nalog, brez poseganja v dejstvo, da bi končno odgovornost za izdajo dovoljenja prevzela Agencija.

| (54) | V železniških omrežjih v baltskih državah (Estoniji, Latviji in Litvi) je tirna širina 1 520 mm, torej je enaka kot v sosednjih tretjih državah, vendar se razlikuje od tirne širine v glavnem železniškem omrežju znotraj Unije. Za ta omrežja v baltskih državah se prav tako uporabljajo skupne tehnične in operativne zahteve, ki dejansko zagotavljajo interoperabilnost med njimi; torej bi lahko dovoljenje za vozilo, izdano v eni od teh držav članic, veljalo tudi za preostala zadevna omrežja. Da bi olajšali učinkovito in sorazmerno porazdelitev virov pri izdajanju dovoljenj za dajanje vozil na trg ali dovoljenj za tip vozil ter zmanjšali finančno in upravno obremenitev prosilca v teh primerih, bi morali posebni dogovori o sodelovanju med Agencijo in zadevnimi nacionalnimi varnostnimi organi po potrebi zajemati tudi možnost prenosa nalog na te nacionalne varnostne organe. |
| --- | --- |

(54)

V železniških omrežjih v baltskih državah (Estoniji, Latviji in Litvi) je tirna širina 1 520 mm, torej je enaka kot v sosednjih tretjih državah, vendar se razlikuje od tirne širine v glavnem železniškem omrežju znotraj Unije. Za ta omrežja v baltskih državah se prav tako uporabljajo skupne tehnične in operativne zahteve, ki dejansko zagotavljajo interoperabilnost med njimi; torej bi lahko dovoljenje za vozilo, izdano v eni od teh držav članic, veljalo tudi za preostala zadevna omrežja. Da bi olajšali učinkovito in sorazmerno porazdelitev virov pri izdajanju dovoljenj za dajanje vozil na trg ali dovoljenj za tip vozil ter zmanjšali finančno in upravno obremenitev prosilca v teh primerih, bi morali posebni dogovori o sodelovanju med Agencijo in zadevnimi nacionalnimi varnostnimi organi po potrebi zajemati tudi možnost prenosa nalog na te nacionalne varnostne organe.

| (55) | Države članice, ki si pomemben delež železniškega prometa delijo s tretjimi državami z enako tirno širino, ki je drugačna od tiste v glavnem železniškem omrežju v Uniji, bi morale imeti možnost, da ohranijo drugačne postopke za izdajo dovoljenj za vozila za tovorne in potniške vagone, ki so v skupni uporabi z navedenimi tretjimi državami. |
| --- | --- |

(55)

Države članice, ki si pomemben delež železniškega prometa delijo s tretjimi državami z enako tirno širino, ki je drugačna od tiste v glavnem železniškem omrežju v Uniji, bi morale imeti možnost, da ohranijo drugačne postopke za izdajo dovoljenj za vozila za tovorne in potniške vagone, ki so v skupni uporabi z navedenimi tretjimi državami.

| (56) | Pristojni organi držav članic bi morali zaradi sledljivosti in iz varnostnih razlogov vozilu dodeliti evropsko številko vozila, kadar to zahteva imetnik vozila. Informacije o vozilu bi bilo nato treba vnesti v register vozil. Registri vozil bi morali biti na voljo na vpogled vsem državam članicam in nekaterim gospodarskim subjektom v Uniji. Registri vozil bi morali biti dosledni glede oblike podatkov. Zato bi morali biti vključeni v skupne operativne in tehnične specifikacije. Z namenom zmanjšati upravne obremenitve in neupravičene stroške bi morala Komisija sprejeti specifikacijo za evropski register vozil, ki bi vključeval nacionalne registre vozil, da bi se ustvarilo skupno orodje, ob hkratni ohranitvi dodatnih funkcij, ki ustrezajo posebnim potrebam držav članic. |
| --- | --- |

(56)

Pristojni organi držav članic bi morali zaradi sledljivosti in iz varnostnih razlogov vozilu dodeliti evropsko številko vozila, kadar to zahteva imetnik vozila. Informacije o vozilu bi bilo nato treba vnesti v register vozil. Registri vozil bi morali biti na voljo na vpogled vsem državam članicam in nekaterim gospodarskim subjektom v Uniji. Registri vozil bi morali biti dosledni glede oblike podatkov. Zato bi morali biti vključeni v skupne operativne in tehnične specifikacije. Z namenom zmanjšati upravne obremenitve in neupravičene stroške bi morala Komisija sprejeti specifikacijo za evropski register vozil, ki bi vključeval nacionalne registre vozil, da bi se ustvarilo skupno orodje, ob hkratni ohranitvi dodatnih funkcij, ki ustrezajo posebnim potrebam držav članic.

| (57) | Da bi zagotovili sledljivost vozil in njihove preteklosti, bi bilo treba skupaj z drugimi podatki o vozilu beležiti sklice dovoljenj za dajanje vozil na trg. |
| --- | --- |

(57)

Da bi zagotovili sledljivost vozil in njihove preteklosti, bi bilo treba skupaj z drugimi podatki o vozilu beležiti sklice dovoljenj za dajanje vozil na trg.

| (58) | Uvesti bi bilo treba postopke za preverjanje skladnosti med vozili in progami, na katerih bodo uporabljena, po izdaji dovoljenja za dajanje vozila na trg in preden bi prevoznik v železniškem prometu uporabil vozilo na področju uporabe, navedenem v dovoljenju za dajanje vozila na trg. |
| --- | --- |

(58)

Uvesti bi bilo treba postopke za preverjanje skladnosti med vozili in progami, na katerih bodo uporabljena, po izdaji dovoljenja za dajanje vozila na trg in preden bi prevoznik v železniškem prometu uporabil vozilo na področju uporabe, navedenem v dovoljenju za dajanje vozila na trg.

| (59) | Priglašeni organi, pooblaščeni za preučevanje postopkov ocenjevanja skladnosti komponent in njihove primernosti za uporabo ter postopka ocenjevanja podsistemov, bi morali, zlasti če ni evropskih specifikacij, čim bolj usklajevati svoje odločitve. |
| --- | --- |

(59)

Priglašeni organi, pooblaščeni za preučevanje postopkov ocenjevanja skladnosti komponent in njihove primernosti za uporabo ter postopka ocenjevanja podsistemov, bi morali, zlasti če ni evropskih specifikacij, čim bolj usklajevati svoje odločitve.

| (60) | Nacionalni javni organi v celotni Uniji bi morali pregledno akreditacijo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (13) in ki zagotavlja potrebno stopnjo zaupanja v potrdila o skladnosti, šteti za prednostni način, s katerim bi se dokazovala tehnična usposobljenost priglašenih organov in, smiselno, tudi tehnična usposobljenost organov, določenih za preverjanje skladnosti z nacionalnimi predpisi. Vendar pa bi nacionalni organi morali imeti možnost presoditi, da tudi sami razpolagajo z ustreznimi sredstvi, s katerimi bi lahko izvedli to ocenjevanje. Da bi zagotovili ustrezno verodostojnost ocenjevanja, ki ga opravijo drugi nacionalni organi, bi morali v takih primerih Komisiji in drugim državam članicam zagotoviti potrebno dokumentacijo, ki dokazuje, da organi za ocenjevanje skladnosti izpolnjujejo ustrezne zakonske zahteve. |
| --- | --- |

(60)

Nacionalni javni organi v celotni Uniji bi morali pregledno akreditacijo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (13) in ki zagotavlja potrebno stopnjo zaupanja v potrdila o skladnosti, šteti za prednostni način, s katerim bi se dokazovala tehnična usposobljenost priglašenih organov in, smiselno, tudi tehnična usposobljenost organov, določenih za preverjanje skladnosti z nacionalnimi predpisi. Vendar pa bi nacionalni organi morali imeti možnost presoditi, da tudi sami razpolagajo z ustreznimi sredstvi, s katerimi bi lahko izvedli to ocenjevanje. Da bi zagotovili ustrezno verodostojnost ocenjevanja, ki ga opravijo drugi nacionalni organi, bi morali v takih primerih Komisiji in drugim državam članicam zagotoviti potrebno dokumentacijo, ki dokazuje, da organi za ocenjevanje skladnosti izpolnjujejo ustrezne zakonske zahteve.

| (61) | Ta direktiva bi morala biti omejena na določitev zahtev glede interoperabilnosti za komponente in podsisteme interoperabilnosti. Da bi olajšali izpolnjevanje teh zahtev, je treba zagotoviti domnevo o skladnosti za komponente interoperabilnosti in podsisteme, ki so skladni s harmoniziranimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 za namene izražanja podrobnih tehničnih specifikacij v zvezi s temi zahtevami. |
| --- | --- |

(61)

Ta direktiva bi morala biti omejena na določitev zahtev glede interoperabilnosti za komponente in podsisteme interoperabilnosti. Da bi olajšali izpolnjevanje teh zahtev, je treba zagotoviti domnevo o skladnosti za komponente interoperabilnosti in podsisteme, ki so skladni s harmoniziranimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 za namene izražanja podrobnih tehničnih specifikacij v zvezi s temi zahtevami.

| (62) | Ukrepe, sprejete na podlagi te direktive, bi bilo treba dopolniti s pobudami, usmerjenimi v zagotavljanje finančne podpore inovativnim in interoperabilnim tehnologijam v železniškem sektorju Unije. |
| --- | --- |

(62)

Ukrepe, sprejete na podlagi te direktive, bi bilo treba dopolniti s pobudami, usmerjenimi v zagotavljanje finančne podpore inovativnim in interoperabilnim tehnologijam v železniškem sektorju Unije.

| (63) | Da bi dopolnili nebistvene elemente te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s posebnimi cilji vsakega TSI. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu sočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(63)

Da bi dopolnili nebistvene elemente te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s posebnimi cilji vsakega TSI. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu sočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (64) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bili treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s/z: TSI in spremembami TSI, vključno s spremembami, ki so potrebne za odpravo pomanjkljivosti TSI, predlogo izjave „ES“ o skladnosti komponent interoperabilnosti ali njihovi primernosti za uporabo in priloženo dokumentacijo; informacijami, ki jih je treba vključiti v dokumentacijo, ki bi morala biti priložena zahtevku za neuporabo ene ali več TSI ali njihovih delov, obliko in načini posredovanja te dokumentacije in po potrebi odločitvijo o neuporabi TSI; razvrstitvijo priglašenih nacionalnih predpisov v različne skupine z namenom olajšanja preverjanja skladnosti med fiksno in mobilno opremo; podrobnostmi ES-verifikacijskega postopka in verifikacijskega postopka na podlagi nacionalnih predpisov ter predlogami za ES-izjave o verifikaciji in predlogami za dokumente tehnične dokumentacije, ki bi morala biti priložena izjavi o verifikaciji, ter predlogami za potrdila o verifikaciji; praktično ureditvijo za namene izdaje dovoljenja za vozilo; predlogo izjave o skladnosti tipa vozil in po potrebi ad hoc moduli za ocenjevanje skladnosti; nacionalnimi registri vozil, evropskim registrom vozil, in registrom dovoljenj za dajanje tipa vozil na trg; ter s skupnimi specifikacijami v zvezi z vsebino, obliko podatkov, funkcionalno in tehnično arhitekturo, načinom delovanja ter pravili za register infrastrukture glede vnosa in iskanja podatkov. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (14). |
| --- | --- |

(64)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bili treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s/z: TSI in spremembami TSI, vključno s spremembami, ki so potrebne za odpravo pomanjkljivosti TSI, predlogo izjave „ES“ o skladnosti komponent interoperabilnosti ali njihovi primernosti za uporabo in priloženo dokumentacijo; informacijami, ki jih je treba vključiti v dokumentacijo, ki bi morala biti priložena zahtevku za neuporabo ene ali več TSI ali njihovih delov, obliko in načini posredovanja te dokumentacije in po potrebi odločitvijo o neuporabi TSI; razvrstitvijo priglašenih nacionalnih predpisov v različne skupine z namenom olajšanja preverjanja skladnosti med fiksno in mobilno opremo; podrobnostmi ES-verifikacijskega postopka in verifikacijskega postopka na podlagi nacionalnih predpisov ter predlogami za ES-izjave o verifikaciji in predlogami za dokumente tehnične dokumentacije, ki bi morala biti priložena izjavi o verifikaciji, ter predlogami za potrdila o verifikaciji; praktično ureditvijo za namene izdaje dovoljenja za vozilo; predlogo izjave o skladnosti tipa vozil in po potrebi ad hoc moduli za ocenjevanje skladnosti; nacionalnimi registri vozil, evropskim registrom vozil, in registrom dovoljenj za dajanje tipa vozil na trg; ter s skupnimi specifikacijami v zvezi z vsebino, obliko podatkov, funkcionalno in tehnično arhitekturo, načinom delovanja ter pravili za register infrastrukture glede vnosa in iskanja podatkov. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (14).

| (65) | TSI bi morale biti revidirane v rednih časovnih presledkih. Kadar se odkrijejo pomanjkljivosti v TSI, bi bilo treba Agencijo pozvati, da izda mnenje, ki bi se lahko pod določenimi pogoji objavilo in ki bi ga vsi deležniki (vključno z industrijo in priglašenimi organi) lahko uporabljali kot sprejemljivo sredstvo za zagotavljanje skladnosti do revizije zadevnih TSI. |
| --- | --- |

(65)

TSI bi morale biti revidirane v rednih časovnih presledkih. Kadar se odkrijejo pomanjkljivosti v TSI, bi bilo treba Agencijo pozvati, da izda mnenje, ki bi se lahko pod določenimi pogoji objavilo in ki bi ga vsi deležniki (vključno z industrijo in priglašenimi organi) lahko uporabljali kot sprejemljivo sredstvo za zagotavljanje skladnosti do revizije zadevnih TSI.

| (66) | Izvedbeni akti v zvezi s pripravo novih TSI ali spreminjanjem obstoječih TSI bi morali odražati posebne cilje, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti. |
| --- | --- |

(66)

Izvedbeni akti v zvezi s pripravo novih TSI ali spreminjanjem obstoječih TSI bi morali odražati posebne cilje, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti.

| (67) | Potrebni so nekateri organizacijski ukrepi, da bi bila Agencija pripravljena na svojo okrepljeno vlogo v skladu s to direktivo. Zato bi bilo treba zagotoviti ustrezno prehodno obdobje. Komisija bi morala v tem obdobju pregledati, kako uspešno se Agencija pripravlja na to okrepljeno vlogo. Nato bi morala Komisija redno poročati o doseženem napredku pri izvajanju te direktive. V poročilu bi bilo treba zlasti oceniti postopek izdaje dovoljenj za vozila, primere, v katerih se TSI ne uporabljajo, in uporabo registrov. Poleg tega bi morala Komisija poročati o sprejetih ukrepih v zvezi z identifikacijo in sledljivostjo komponent, pomembnih za varnost. |
| --- | --- |

(67)

Potrebni so nekateri organizacijski ukrepi, da bi bila Agencija pripravljena na svojo okrepljeno vlogo v skladu s to direktivo. Zato bi bilo treba zagotoviti ustrezno prehodno obdobje. Komisija bi morala v tem obdobju pregledati, kako uspešno se Agencija pripravlja na to okrepljeno vlogo. Nato bi morala Komisija redno poročati o doseženem napredku pri izvajanju te direktive. V poročilu bi bilo treba zlasti oceniti postopek izdaje dovoljenj za vozila, primere, v katerih se TSI ne uporabljajo, in uporabo registrov. Poleg tega bi morala Komisija poročati o sprejetih ukrepih v zvezi z identifikacijo in sledljivostjo komponent, pomembnih za varnost.

| (68) | Državam članicam, nacionalnim varnostnim organom in deležnikom je treba omogočiti dovolj časa za pripravo na izvajanje te direktive. |
| --- | --- |

(68)

Državam članicam, nacionalnim varnostnim organom in deležnikom je treba omogočiti dovolj časa za pripravo na izvajanje te direktive.

| (69) | Ker cilja te direktive, in sicer interoperabilnosti v železniškem sistemu na ravni celotne Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(69)

Ker cilja te direktive, in sicer interoperabilnosti v železniškem sistemu na ravni celotne Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (70) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi z Direktivo 2008/57/ES. Obveznost prenosa nespremenjenih določb izhaja iz Direktive 2008/57/ES. |
| --- | --- |

(70)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi z Direktivo 2008/57/ES. Obveznost prenosa nespremenjenih določb izhaja iz Direktive 2008/57/ES.

| (71) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos direktiv iz dela B Priloge V v nacionalno pravo – |
| --- | --- |

(71)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos direktiv iz dela B Priloge V v nacionalno pravo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   V tej direktivi so določeni pogoji, ki jih je treba izpolniti za uresničitev interoperabilnosti železniškega sistema Unije v skladu z Direktivo (EU) .../... (15), da bi določili optimalno raven tehnične harmonizacije, omogočili poenostavitev, izboljšanje in razvoj železniških prevoznih storitev znotraj Unije in s tretjimi državami ter prispevali k dokončni vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja in postopnemu oblikovanju notranjega trga. Ti pogoji zadevajo zasnovo, gradnjo, začetek obratovanja, nadgradnjo, obnovo, obratovanje in vzdrževanje delov tega sistema, kakor tudi poklicno usposobljenost ter zdravstvene in varnostne pogoje za osebje, ki sodeluje pri njegovem obratovanju in vzdrževanju.

2.   V tej direktivi so predpisane določbe, ki se nanašajo na komponente interoperabilnosti, vmesnike in postopke pri posameznih podsistemih ter na pogoje združljivosti železniškega sistema Unije v celoti, ki so potrebni za doseganje njegove interoperabilnosti.

3.   Ta direktiva se ne uporablja za:

| (a) | podzemne železnice; |
| --- | --- |

(a)

podzemne železnice;

| (b) | tramvaje in vozila lahke železnice ter infrastrukturo, ki jo uporabljajo izključno ta vozila; |
| --- | --- |

(b)

tramvaje in vozila lahke železnice ter infrastrukturo, ki jo uporabljajo izključno ta vozila;

| (c) | omrežja, ki so funkcionalno ločena od ostalega železniškega sistema Unije in so predvidena samo za opravljanje storitev lokalnega, mestnega in primestnega potniškega prometa, kakor tudi za prevoznike, ki izvajajo dejavnost samo na teh omrežjih. |
| --- | --- |

(c)

omrežja, ki so funkcionalno ločena od ostalega železniškega sistema Unije in so predvidena samo za opravljanje storitev lokalnega, mestnega in primestnega potniškega prometa, kakor tudi za prevoznike, ki izvajajo dejavnost samo na teh omrežjih.

4.   Države članice lahko iz področja uporabe ukrepov za izvajanje te direktive izključijo:

| (a) | zasebno železniško infrastrukturo, vključno s tiri, ki jo lastnik ali izvajalec uporablja za lastne dejavnosti prevoza blaga ali za nekomercialni prevoz oseb, in vozila, ki se uporabljajo izključno na takšni infrastrukturi; |
| --- | --- |

(a)

zasebno železniško infrastrukturo, vključno s tiri, ki jo lastnik ali izvajalec uporablja za lastne dejavnosti prevoza blaga ali za nekomercialni prevoz oseb, in vozila, ki se uporabljajo izključno na takšni infrastrukturi;

| (b) | infrastrukturo in vozila, predvidena izključno za lokalno, muzejsko ali turistično uporabo; |
| --- | --- |

(b)

infrastrukturo in vozila, predvidena izključno za lokalno, muzejsko ali turistično uporabo;

| (c) | infrastrukturo lahke železnice, ki jo občasno uporabljajo vozila navadne železnice pod pogoji obratovanja sistema lahke železnice, če je to potrebno izključno za namene povezljivosti teh vozil, in |
| --- | --- |

(c)

infrastrukturo lahke železnice, ki jo občasno uporabljajo vozila navadne železnice pod pogoji obratovanja sistema lahke železnice, če je to potrebno izključno za namene povezljivosti teh vozil, in

| (d) | vozila, ki se uporabljajo predvsem na infrastrukturi lahke železnice, a so opremljena z nekaterimi komponentami navadne železnice, potrebnimi za prevoz na omejenem delu infrastrukture navadne železnice, izključno za namene povezljivosti. |
| --- | --- |

(d)

vozila, ki se uporabljajo predvsem na infrastrukturi lahke železnice, a so opremljena z nekaterimi komponentami navadne železnice, potrebnimi za prevoz na omejenem delu infrastrukture navadne železnice, izključno za namene povezljivosti.

5.   V primeru, da za delovanje tramvajev – vlakov v železniškem sistemu v Uniji ni TSI, ki bi veljali za te tramvaje – vlake, velja naslednje:

| (a) | zadevne države članice zagotovijo sprejetje nacionalnih predpisov ali drugih ustreznih ukrepov, da bi zagotovili, da takšni tramvaji – vlaki izpolnjujejo zadevne bistvene zahteve; |
| --- | --- |

(a)

zadevne države članice zagotovijo sprejetje nacionalnih predpisov ali drugih ustreznih ukrepov, da bi zagotovili, da takšni tramvaji – vlaki izpolnjujejo zadevne bistvene zahteve;

| (b) | države članice lahko sprejmejo nacionalne predpise za določitev postopka za izdajo dovoljenj, ki se uporablja za takšne tramvaje – vlake. Organ, ki izda dovoljenje za vozilo, se posvetuje s pristojnim nacionalnim varnostnim organom, da bi zagotovil, da skupno delovanje tramvajev – vlakov in vlakov v okviru navadnih železniške infrastrukture izpolnjuje vse bistvene zahteve ter ustrezne skupne varnostne cilje (SVC); |
| --- | --- |

(b)

države članice lahko sprejmejo nacionalne predpise za določitev postopka za izdajo dovoljenj, ki se uporablja za takšne tramvaje – vlake. Organ, ki izda dovoljenje za vozilo, se posvetuje s pristojnim nacionalnim varnostnim organom, da bi zagotovil, da skupno delovanje tramvajev – vlakov in vlakov v okviru navadnih železniške infrastrukture izpolnjuje vse bistvene zahteve ter ustrezne skupne varnostne cilje (SVC);

| (c) | z odstopanjem od člena 21 v primeru čezmejnih dejavnosti pri izdaji dovoljenj za vozila sodelujejo zadevni pristojni organi. |
| --- | --- |

(c)

z odstopanjem od člena 21 v primeru čezmejnih dejavnosti pri izdaji dovoljenj za vozila sodelujejo zadevni pristojni organi.

Ta odstavek se ne uporablja za vozila, izključena iz področja uporabe te direktive v skladu z odstavkoma 3 in 4.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi:

| (1) | „železniški sistem Unije“ pomeni elemente, navedene v Prilogi I; |
| --- | --- |

(1)

„železniški sistem Unije“ pomeni elemente, navedene v Prilogi I;

| (2) | „interoperabilnost“ pomeni zmožnost železniškega sistema, da zagotovi varen in neprekinjen promet vlakov ob zahtevani stopnji izkoriščenosti zmogljivosti; |
| --- | --- |

(2)

„interoperabilnost“ pomeni zmožnost železniškega sistema, da zagotovi varen in neprekinjen promet vlakov ob zahtevani stopnji izkoriščenosti zmogljivosti;

| (3) | „vozilo“ pomeni železniško vozilo, primerno za promet na kolesih na železniških progah, z lastnim pogonom ali brez njega. Sestavlja ga en ali več strukturnih ali funkcionalnih podsistemov; |
| --- | --- |

(3)

„vozilo“ pomeni železniško vozilo, primerno za promet na kolesih na železniških progah, z lastnim pogonom ali brez njega. Sestavlja ga en ali več strukturnih ali funkcionalnih podsistemov;

| (4) | „omrežje“ pomeni proge, postaje, terminale in vse vrste fiksne opreme, potrebne za zagotovitev varnega in neprekinjenega delovanja železniškega sistema Unije; |
| --- | --- |

(4)

„omrežje“ pomeni proge, postaje, terminale in vse vrste fiksne opreme, potrebne za zagotovitev varnega in neprekinjenega delovanja železniškega sistema Unije;

| (5) | „podsistemi“ pomeni strukturne ali funkcionalne dele železniškega sistema Unije, kakor so opredeljeni v Prilogi II; |
| --- | --- |

(5)

„podsistemi“ pomeni strukturne ali funkcionalne dele železniškega sistema Unije, kakor so opredeljeni v Prilogi II;

| (6) | „mobilni podsistem“ pomeni podsistem tirnih vozil ter podsistem vodenja – upravljanja in signalizacije na vozilu; |
| --- | --- |

(6)

„mobilni podsistem“ pomeni podsistem tirnih vozil ter podsistem vodenja – upravljanja in signalizacije na vozilu;

| (7) | „komponente interoperabilnosti“ pomeni vsako osnovno komponento, skupino komponent, podsklop ali celoten sklop opreme, vgrajene ali namenjene vgradnji v podsistem, od katerih je neposredno ali posredno odvisna interoperabilnost železniškega sistema, vključno z opredmetenimi in neopredmetenimi sredstvi; |
| --- | --- |

(7)

„komponente interoperabilnosti“ pomeni vsako osnovno komponento, skupino komponent, podsklop ali celoten sklop opreme, vgrajene ali namenjene vgradnji v podsistem, od katerih je neposredno ali posredno odvisna interoperabilnost železniškega sistema, vključno z opredmetenimi in neopredmetenimi sredstvi;

| (8) | „proizvod“ pomeni proizvod, ki je pridobljen s proizvodnim procesom, vključno s komponentami interoperabilnosti in podsistemi; |
| --- | --- |

(8)

„proizvod“ pomeni proizvod, ki je pridobljen s proizvodnim procesom, vključno s komponentami interoperabilnosti in podsistemi;

| (9) | „bistvene zahteve“ pomeni vse pogoje, opisane v Prilogi III, ki jih morajo izpolnjevati železniški sistem Unije, podsistemi in komponente interoperabilnosti, vključno z vmesniki; |
| --- | --- |

(9)

„bistvene zahteve“ pomeni vse pogoje, opisane v Prilogi III, ki jih morajo izpolnjevati železniški sistem Unije, podsistemi in komponente interoperabilnosti, vključno z vmesniki;

| (10) | „evropska specifikacija“ pomeni specifikacijo, ki spada v eno od naslednjih kategorij:






  — | skupna tehnična specifikacija, kakor je opredeljena v Prilogi VIII k Direktivi 2014/25/EU, |
| --- | --- | --- |

(10)

„evropska specifikacija“ pomeni specifikacijo, ki spada v eno od naslednjih kategorij:

—

skupna tehnična specifikacija, kakor je opredeljena v Prilogi VIII k Direktivi 2014/25/EU,

| — | evropsko tehnično soglasje, kakor je navedeno v členu 60 Direktive 2014/25/EU, ali |
| --- | --- |

—

evropsko tehnično soglasje, kakor je navedeno v členu 60 Direktive 2014/25/EU, ali

| — | evropski standard, kakor je opredeljen v točki (b) člena 2(1) Uredbe (EU) št. 1025/2012; |
| --- | --- |

—

evropski standard, kakor je opredeljen v točki (b) člena 2(1) Uredbe (EU) št. 1025/2012;

| (11) | „tehnična specifikacija za interoperabilnost“ (TSI) pomeni specifikacijo, sprejeto v skladu s to direktivo, ki velja za vsak podsistem ali del podsistema, da bi zadostil bistvenim zahtevam in zagotovil interoperabilnost železniškega sistema Unije; |
| --- | --- |

(11)

„tehnična specifikacija za interoperabilnost“ (TSI) pomeni specifikacijo, sprejeto v skladu s to direktivo, ki velja za vsak podsistem ali del podsistema, da bi zadostil bistvenim zahtevam in zagotovil interoperabilnost železniškega sistema Unije;

| (12) | „osnovni parameter“ pomeni vsak pravni, tehnični ali obratovalni pogoj, ki je bistvenega pomena za interoperabilnost in je določen v ustreznih TSI; |
| --- | --- |

(12)

„osnovni parameter“ pomeni vsak pravni, tehnični ali obratovalni pogoj, ki je bistvenega pomena za interoperabilnost in je določen v ustreznih TSI;

| (13) | „posebni primer“ pomeni vsak del železniškega sistema, za katerega so v TSI potrebni posebni začasni ali trajni ukrepi zaradi geografskih, topografskih ali urbanističnih omejitev ali takih, ki vplivajo na združljivost z obstoječim sistemom, zlasti železniške proge in omrežja, ki so ločena od omrežja Unije, nakladalni profil, tirno širino ali razdaljo med tiri in vozila, ki so namenjena izključno lokalni, regionalni ali muzejski uporabi, ter vozila, ki prihajajo iz tretjih držav ali so namenjena v tretje države; |
| --- | --- |

(13)

„posebni primer“ pomeni vsak del železniškega sistema, za katerega so v TSI potrebni posebni začasni ali trajni ukrepi zaradi geografskih, topografskih ali urbanističnih omejitev ali takih, ki vplivajo na združljivost z obstoječim sistemom, zlasti železniške proge in omrežja, ki so ločena od omrežja Unije, nakladalni profil, tirno širino ali razdaljo med tiri in vozila, ki so namenjena izključno lokalni, regionalni ali muzejski uporabi, ter vozila, ki prihajajo iz tretjih držav ali so namenjena v tretje države;

| (14) | „nadgradnja“ pomeni vsako pomembno spremembo podsistema ali njegovega dela, ki privede do spremembe tehnične dokumentacije, priložene ES-izjavi o verifikaciji, če takšna tehnična dokumentacija obstaja, in ki izboljša celotno delovanje podsistema; |
| --- | --- |

(14)

„nadgradnja“ pomeni vsako pomembno spremembo podsistema ali njegovega dela, ki privede do spremembe tehnične dokumentacije, priložene ES-izjavi o verifikaciji, če takšna tehnična dokumentacija obstaja, in ki izboljša celotno delovanje podsistema;

| (15) | „obnova“ pomeni vsako večje obnovitveno delo na podsistemu ali njegovem delu, ki ne spremeni celotnega delovanja podsistema; |
| --- | --- |

(15)

„obnova“ pomeni vsako večje obnovitveno delo na podsistemu ali njegovem delu, ki ne spremeni celotnega delovanja podsistema;

| (16) | „obstoječi železniški sistem“ pomeni infrastrukturo iz prog in fiksnih naprav obstoječega železniškega omrežja, kot tudi vozil vseh kategorij in izvorov za vožnjo po tej infrastrukturi; |
| --- | --- |

(16)

„obstoječi železniški sistem“ pomeni infrastrukturo iz prog in fiksnih naprav obstoječega železniškega omrežja, kot tudi vozil vseh kategorij in izvorov za vožnjo po tej infrastrukturi;

| (17) | „zamenjava v okviru vzdrževanja“ pomeni vsako nadomestitev komponent pri preventivnem ali korektivnem vzdrževanju z deli, ki imajo enako funkcijo in enako delujejo; |
| --- | --- |

(17)

„zamenjava v okviru vzdrževanja“ pomeni vsako nadomestitev komponent pri preventivnem ali korektivnem vzdrževanju z deli, ki imajo enako funkcijo in enako delujejo;

| (18) | „tramvaj – vlak“ pomeni vozilo, ki je zasnovano za uporabo na infrastrukturi tako lahke železnice kot navadne železniške infrastrukture; |
| --- | --- |

(18)

„tramvaj – vlak“ pomeni vozilo, ki je zasnovano za uporabo na infrastrukturi tako lahke železnice kot navadne železniške infrastrukture;

| (19) | „začetek obratovanja“ pomeni vse dejavnosti, s katerimi se podsistem postavi v operativno delovanje; |
| --- | --- |

(19)

„začetek obratovanja“ pomeni vse dejavnosti, s katerimi se podsistem postavi v operativno delovanje;

| (20) | „naročnik“ pomeni javni ali zasebni subjekt, ki naroči projektiranje in/ali izgradnjo, obnovo ali nadgradnjo podsistema; |
| --- | --- |

(20)

„naročnik“ pomeni javni ali zasebni subjekt, ki naroči projektiranje in/ali izgradnjo, obnovo ali nadgradnjo podsistema;

| (21) | „imetnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki je lastnik vozila ali ima pravico vozilo uporabljati ali vozilo izkorišča kot prevozno sredstvo in je kot tak registriran v registru vozil iz člena 47; |
| --- | --- |

(21)

„imetnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki je lastnik vozila ali ima pravico vozilo uporabljati ali vozilo izkorišča kot prevozno sredstvo in je kot tak registriran v registru vozil iz člena 47;

| (22) | „prosilec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki zaprosi za dovoljenje; lahko je prevoznik v železniškem prometu, upravljavec infrastrukture ali katera koli druga oseba ali pravni subjekt, denimo proizvajalec, lastnik ali imetnik; v členu 15 „prosilec“ pomeni naročnika, proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika; v členu 19 „prosilec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki zaprosi za odločitev Agencije o odobritvi tehničnih rešitev, predvidenih za projekte v zvezi z opremo ob progi v okviru ERTMS; |
| --- | --- |

(22)

„prosilec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki zaprosi za dovoljenje; lahko je prevoznik v železniškem prometu, upravljavec infrastrukture ali katera koli druga oseba ali pravni subjekt, denimo proizvajalec, lastnik ali imetnik; v členu 15 „prosilec“ pomeni naročnika, proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika; v členu 19 „prosilec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki zaprosi za odločitev Agencije o odobritvi tehničnih rešitev, predvidenih za projekte v zvezi z opremo ob progi v okviru ERTMS;

| (23) | „projekt v poznejši fazi razvoja“ pomeni vsak projekt, katerega načrtovanje ali izgradnja je v fazi, v kateri lahko sprememba tehnične specifikacije ogrozi izvedljivost projekta, kot je načrtovan; |
| --- | --- |

(23)

„projekt v poznejši fazi razvoja“ pomeni vsak projekt, katerega načrtovanje ali izgradnja je v fazi, v kateri lahko sprememba tehnične specifikacije ogrozi izvedljivost projekta, kot je načrtovan;

| (24) | „harmonizirani standard“ pomeni evropski standard, kakor je opredeljen v točki (c) člena 2(1) Uredbe (EU) št. 1025/2012; |
| --- | --- |

(24)

„harmonizirani standard“ pomeni evropski standard, kakor je opredeljen v točki (c) člena 2(1) Uredbe (EU) št. 1025/2012;

| (25) | „nacionalni varnostni organ“ pomeni varnostni organ, kakor je opredeljen v točki (7) člena 3 Direktive (EU) .../... (16); |
| --- | --- |

(25)

„nacionalni varnostni organ“ pomeni varnostni organ, kakor je opredeljen v točki (7) člena 3 Direktive (EU) .../... (16);

| (26) | „tip“ pomeni tip vozila, ki opredeljuje osnovne značilnosti zasnove vozila, kakor so zajete v potrdilu o pregledu tipa ali zasnove, opisanem v ustreznem modulu za verifikacijo; |
| --- | --- |

(26)

„tip“ pomeni tip vozila, ki opredeljuje osnovne značilnosti zasnove vozila, kakor so zajete v potrdilu o pregledu tipa ali zasnove, opisanem v ustreznem modulu za verifikacijo;

| (27) | „serija“ pomeni število identičnih vozil enega tipa zasnove; |
| --- | --- |

(27)

„serija“ pomeni število identičnih vozil enega tipa zasnove;

| (28) | „subjekt, zadolžen za vzdrževanje“ pomeni subjekt, zadolžen za vzdrževanje, kakor je opredeljen v točki 20 člena 3 Direktive (EU) .../... (16); |
| --- | --- |

(28)

„subjekt, zadolžen za vzdrževanje“ pomeni subjekt, zadolžen za vzdrževanje, kakor je opredeljen v točki 20 člena 3 Direktive (EU) .../... (16);

| (29) | „lahka železnica“ pomeni mestni in/ali primestni železniški prevozni sistem z odpornostjo pri trku C–III ali C-IV (v skladu z EN 15227:2011) in največjo vlečno silo 800 kN (vzdolžna tlačna sila v območju spajanja); sistemi lahke železnice imajo lahko ločeno progo ali si jo delijo z vozili v cestnem prometu in običajno ne izmenjujejo vozil s potniškim prometom na dolge razdalje ali tovornim prometom; |
| --- | --- |

(29)

„lahka železnica“ pomeni mestni in/ali primestni železniški prevozni sistem z odpornostjo pri trku C–III ali C-IV (v skladu z EN 15227:2011) in največjo vlečno silo 800 kN (vzdolžna tlačna sila v območju spajanja); sistemi lahke železnice imajo lahko ločeno progo ali si jo delijo z vozili v cestnem prometu in običajno ne izmenjujejo vozil s potniškim prometom na dolge razdalje ali tovornim prometom;

| (30) | „nacionalni predpisi“ pomeni vse zavezujoče predpise, sprejete v državi članici, ne glede na to, kateri organ jih je izdal, ki vsebujejo zahteve v zvezi z varnostjo železnic ali tehnične zahteve, razen tistih, določenih v predpisih Unije ali mednarodnih predpisih, ki se v zadevni državi članici uporabljajo za prevoznike v železniškem prometu, upravljavce infrastrukture ali tretje osebe; |
| --- | --- |

(30)

„nacionalni predpisi“ pomeni vse zavezujoče predpise, sprejete v državi članici, ne glede na to, kateri organ jih je izdal, ki vsebujejo zahteve v zvezi z varnostjo železnic ali tehnične zahteve, razen tistih, določenih v predpisih Unije ali mednarodnih predpisih, ki se v zadevni državi članici uporabljajo za prevoznike v železniškem prometu, upravljavce infrastrukture ali tretje osebe;

| (31) | „stanje načrtovanega delovanja“ pomeni običajen način obratovanja in predvidljive slabše pogoje obratovanja (vključno z obrabo) v obsegu in v skladu s pogoji uporabe, kot so določeni v tehnični dokumentaciji in dokumentaciji o vzdrževanju; |
| --- | --- |

(31)

„stanje načrtovanega delovanja“ pomeni običajen način obratovanja in predvidljive slabše pogoje obratovanja (vključno z obrabo) v obsegu in v skladu s pogoji uporabe, kot so določeni v tehnični dokumentaciji in dokumentaciji o vzdrževanju;

| (32) | „področje uporabe vozila“ pomeni omrežje ali omrežja v državi članici ali skupini držav članic, v katerih naj bi se vozilo uporabljalo; |
| --- | --- |

(32)

„področje uporabe vozila“ pomeni omrežje ali omrežja v državi članici ali skupini držav članic, v katerih naj bi se vozilo uporabljalo;

| (33) | „sprejemljivi načini skladnosti“ pomeni nezavezujoča mnenja, ki jih izda Agencija za opredelitev načinov zagotavljanja skladnosti z bistvenimi zahtevami; |
| --- | --- |

(33)

„sprejemljivi načini skladnosti“ pomeni nezavezujoča mnenja, ki jih izda Agencija za opredelitev načinov zagotavljanja skladnosti z bistvenimi zahtevami;

| (34) | „sprejemljivi nacionalni načini skladnosti“ pomeni nezavezujoča mnenja, ki jih izdajo države članice za opredelitev načinov zagotavljanja skladnosti z nacionalnimi predpisi; |
| --- | --- |

(34)

„sprejemljivi nacionalni načini skladnosti“ pomeni nezavezujoča mnenja, ki jih izdajo države članice za opredelitev načinov zagotavljanja skladnosti z nacionalnimi predpisi;

| (35) | „dajanje na trg“ pomeni prvo omogočanje dostopnosti komponente interoperabilnosti, podsistem ali vozilo, ki je pripravljeno na delovanje v stanju načrtovanega delovanja, na trgu Unije; |
| --- | --- |

(35)

„dajanje na trg“ pomeni prvo omogočanje dostopnosti komponente interoperabilnosti, podsistem ali vozilo, ki je pripravljeno na delovanje v stanju načrtovanega delovanja, na trgu Unije;

| (36) | „proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki proizvaja proizvod v obliki komponent interoperabilnosti, podsistemov ali vozil oziroma za katero je takšne komponente zasnoval ali izdelal nekdo drug, sama pa jih trži pod svojim imenom ali blagovno znamko; |
| --- | --- |

(36)

„proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki proizvaja proizvod v obliki komponent interoperabilnosti, podsistemov ali vozil oziroma za katero je takšne komponente zasnoval ali izdelal nekdo drug, sama pa jih trži pod svojim imenom ali blagovno znamko;

| (37) | „pooblaščeni zastopnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki jo je proizvajalec ali naročnik pisno pooblastil, da v njegovem imenu izvaja določene naloge; |
| --- | --- |

(37)

„pooblaščeni zastopnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki jo je proizvajalec ali naročnik pisno pooblastil, da v njegovem imenu izvaja določene naloge;

| (38) | „tehnična specifikacija“ pomeni dokument, ki določa tehnične zahteve, ki jih mora izpolnjevati proizvod, proces ali storitev; |
| --- | --- |

(38)

„tehnična specifikacija“ pomeni dokument, ki določa tehnične zahteve, ki jih mora izpolnjevati proizvod, proces ali storitev;

| (39) | „akreditacija“ pomeni akreditacijo, kot je opredeljena v točki 10 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008; |
| --- | --- |

(39)

„akreditacija“ pomeni akreditacijo, kot je opredeljena v točki 10 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008;

| (40) | „nacionalni akreditacijski organ“ pomeni nacionalni akreditacijski organ, kot je opredeljen v točki 11 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008; |
| --- | --- |

(40)

„nacionalni akreditacijski organ“ pomeni nacionalni akreditacijski organ, kot je opredeljen v točki 11 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008;

| (41) | „ocenjevanje skladnosti“ pomeni proces ugotavljanja, ali so posebne zahteve glede proizvoda, postopka, storitve, podsistema, osebe ali organa izpolnjene; |
| --- | --- |

(41)

„ocenjevanje skladnosti“ pomeni proces ugotavljanja, ali so posebne zahteve glede proizvoda, postopka, storitve, podsistema, osebe ali organa izpolnjene;

| (42) | „organ za ocenjevanje skladnosti“ pomeni organ, ki je bil priglašen ali imenovan za izvajanje dejavnosti ocenjevanja skladnosti, vključno z umerjanjem opreme, preskušanjem, certificiranjem in inšpekcijskim pregledovanjem. Organ za ocenjevanje skladnosti postane priglašeni organ, potem ko ga je priglasila država članica. Organ za ocenjevanje skladnosti postane imenovani organ, potem ko ga določi država članica; |
| --- | --- |

(42)

„organ za ocenjevanje skladnosti“ pomeni organ, ki je bil priglašen ali imenovan za izvajanje dejavnosti ocenjevanja skladnosti, vključno z umerjanjem opreme, preskušanjem, certificiranjem in inšpekcijskim pregledovanjem. Organ za ocenjevanje skladnosti postane priglašeni organ, potem ko ga je priglasila država članica. Organ za ocenjevanje skladnosti postane imenovani organ, potem ko ga določi država članica;

| (43) | „invalidi in osebe z omejeno mobilnostjo“ pomeni vse osebe s trajnimi ali začasnimi telesnimi, duševnimi, intelektualnimi ali senzoričnimi okvarami, ki jih v povezavi z različnimi ovirami lahko omejujejo, da ne morejo enako kot drugi potniki polno in učinkovito uporabljati storitev prevoza, ali osebe, ki so zaradi svoje starosti funkcionalno ovirane pri uporabi prevoza; |
| --- | --- |

(43)

„invalidi in osebe z omejeno mobilnostjo“ pomeni vse osebe s trajnimi ali začasnimi telesnimi, duševnimi, intelektualnimi ali senzoričnimi okvarami, ki jih v povezavi z različnimi ovirami lahko omejujejo, da ne morejo enako kot drugi potniki polno in učinkovito uporabljati storitev prevoza, ali osebe, ki so zaradi svoje starosti funkcionalno ovirane pri uporabi prevoza;

| (44) | „upravljavec infrastrukture“ pomeni upravljavca železniške infrastrukture, kot je opredeljen v točki 2 člena 3 Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (17); |
| --- | --- |

(44)

„upravljavec infrastrukture“ pomeni upravljavca železniške infrastrukture, kot je opredeljen v točki 2 člena 3 Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (17);

| (45) | „prevoznik v železniškem prometu“ pomeni prevoznika v železniškem prometu, kot je opredeljen v točki 1 člena 3 Direktive 2012/34/EU, in vsako drugo javno ali zasebno podjetje, katerega dejavnost je prevoz blaga in/ali potnikov v železniškem prometu, pri čemer mora prevoznik zagotoviti vleko; to vključuje tudi prevoznike, ki zagotavljajo samo vleko. |
| --- | --- |

(45)

„prevoznik v železniškem prometu“ pomeni prevoznika v železniškem prometu, kot je opredeljen v točki 1 člena 3 Direktive 2012/34/EU, in vsako drugo javno ali zasebno podjetje, katerega dejavnost je prevoz blaga in/ali potnikov v železniškem prometu, pri čemer mora prevoznik zagotoviti vleko; to vključuje tudi prevoznike, ki zagotavljajo samo vleko.

Člen 3

Bistvene zahteve

1.   Železniški sistem Unije ter njegovi podsistemi in komponente interoperabilnosti, vključno z vmesniki, izpolnjujejo ustrezne bistvene zahteve.

2.   Tehnične specifikacije, navedene v členu 60 Direktive 2014/25/EU, potrebne za dopolnitev evropskih specifikacij ali drugih standardov, ki se uporabljajo v Uniji, ne smejo biti v nasprotju z bistvenimi zahtevami.

POGLAVJE II

TEHNIČNE SPECIFIKACIJE ZA INTEROPERABILNOST

Člen 4

Vsebina TSI

1.   Vsak podsistem, opredeljen v Prilogi II, ima eno TSI. Kadar je potrebno, lahko več TSI zajame en podsistem in ena TSI več podsistemov.

2.   Fiksni podsistemi so skladni s TSI in nacionalnimi predpisi, ki veljajo v času vložitve zahteve za dovoljenje za začetek obratovanja v skladu s to direktivo in brez poseganja v točko (f) odstavka 3.

Vozila so skladna s TSI in nacionalnimi predpisi, ki veljajo v času vložitve zahteve za dovoljenje za dajanje na trg v skladu s to direktivo in brez poseganja v točko (f) odstavka 3.

Skladnost in usklajenost fiksnih podsistemov in vozil se med njihovo uporabo stalno vzdržujeta.

3.   V obsegu, potrebnem za doseganje ciljev te direktive iz člena 1, je/so v vsaki TSI:

| (a) | navedeno predvideno področje uporabe (del omrežja ali vozil iz Priloge I; podsistem ali del podsistema iz Priloge II); |
| --- | --- |

(a)

navedeno predvideno področje uporabe (del omrežja ali vozil iz Priloge I; podsistem ali del podsistema iz Priloge II);

| (b) | določene bistvene zahteve za vsak zadevni podsistem in njegove vmesnike v povezavi z drugimi podsistemi; |
| --- | --- |

(b)

določene bistvene zahteve za vsak zadevni podsistem in njegove vmesnike v povezavi z drugimi podsistemi;

| (c) | določene funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati podsistem in njegovi vmesniki v povezavi z drugimi podsistemi. Po potrebi se te specifikacije lahko razlikujejo glede na uporabo podsistema, na primer glede na kategorije prog, vozlišč in/ali vozil iz Priloge I; |
| --- | --- |

(c)

določene funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati podsistem in njegovi vmesniki v povezavi z drugimi podsistemi. Po potrebi se te specifikacije lahko razlikujejo glede na uporabo podsistema, na primer glede na kategorije prog, vozlišč in/ali vozil iz Priloge I;

| (d) | določene komponente interoperabilnosti in vmesniki, ki morajo biti predmet evropskih specifikacij, vključno z evropskimi standardi, potrebnimi za doseganje interoperabilnosti znotraj železniškega sistema Unije; |
| --- | --- |

(d)

določene komponente interoperabilnosti in vmesniki, ki morajo biti predmet evropskih specifikacij, vključno z evropskimi standardi, potrebnimi za doseganje interoperabilnosti znotraj železniškega sistema Unije;

| (e) | za vsak obravnavani primer navedeni postopki za ocenjevanje skladnosti komponent interoperabilnosti ali njihove primernosti za uporabo na eni strani ali ES-verifikacije za podsisteme na drugi strani. Ti postopki temeljijo na modulih iz Sklepa Komisije 2010/713/EU (18); |
| --- | --- |

(e)

za vsak obravnavani primer navedeni postopki za ocenjevanje skladnosti komponent interoperabilnosti ali njihove primernosti za uporabo na eni strani ali ES-verifikacije za podsisteme na drugi strani. Ti postopki temeljijo na modulih iz Sklepa Komisije 2010/713/EU (18);

| (f) | navedena strategija za uporabo TSI. Zlasti je treba določiti faze, ki jih je treba izvesti, ob upoštevanju predvidenih stroškov in koristi ter pričakovanih učinkov na zadevne deležnike, za postopni prehod z obstoječega stanja na končno, ko bo skladnost s TSI postala norma; Kadar je potrebno koordinirano izvajanje TSI, na primer v celotnem koridorju ali med upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, lahko strategija vključuje predloge za izvedbo v fazah; |
| --- | --- |

(f)

navedena strategija za uporabo TSI. Zlasti je treba določiti faze, ki jih je treba izvesti, ob upoštevanju predvidenih stroškov in koristi ter pričakovanih učinkov na zadevne deležnike, za postopni prehod z obstoječega stanja na končno, ko bo skladnost s TSI postala norma; Kadar je potrebno koordinirano izvajanje TSI, na primer v celotnem koridorju ali med upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, lahko strategija vključuje predloge za izvedbo v fazah;

| (g) | za zadevno osebje navedeni poklicne kvalifikacije ter zdravstveni in varnostni pogoji pri delu, ki so nujni za obratovanje in vzdrževanje podsistema, kakor tudi za uporabo TSI; |
| --- | --- |

(g)

za zadevno osebje navedeni poklicne kvalifikacije ter zdravstveni in varnostni pogoji pri delu, ki so nujni za obratovanje in vzdrževanje podsistema, kakor tudi za uporabo TSI;

| (h) | navedene določbe, ki se uporabljajo za obstoječe podsisteme in vozila, zlasti v primeru nadgradnje ali obnove, pri čemer se v takšnem primeru navedejo spremembe, zaradi katerih je treba zaprositi za novo dovoljenje; |
| --- | --- |

(h)

navedene določbe, ki se uporabljajo za obstoječe podsisteme in vozila, zlasti v primeru nadgradnje ali obnove, pri čemer se v takšnem primeru navedejo spremembe, zaradi katerih je treba zaprositi za novo dovoljenje;

| (i) | navedeni parametri vozil in fiksnih podsistemov, ki jih mora preveriti prevoznik v železniškem prometu, in postopki, ki se uporabljajo za preverjanje teh parametrov po izdaji dovoljenja za dajanje vozila na trg in pred prvo uporabo vozila, da se zagotovi skladnost med vozili in progami, na katerih naj bi vozila obratovala. |
| --- | --- |

(i)

navedeni parametri vozil in fiksnih podsistemov, ki jih mora preveriti prevoznik v železniškem prometu, in postopki, ki se uporabljajo za preverjanje teh parametrov po izdaji dovoljenja za dajanje vozila na trg in pred prvo uporabo vozila, da se zagotovi skladnost med vozili in progami, na katerih naj bi vozila obratovala.

4.   Vsaka TSI se izdela na podlagi pregleda obstoječega podsistema, v njej pa se navede ciljni podsistem, ki ga je mogoče v razumnem roku postopoma doseči. Torej sprejetje TSI in skladnost z njimi postopoma omogočita lažje uresničevanje interoperabilnosti železniškega sistema Unije.

5.   TSI na primeren način ohranjajo združljivost obstoječega železniškega sistema vsake države članice. V ta namen se lahko za vsako TSI predvidi posebne primere za omrežje, pa tudi za vozila, in zlasti za nakladalni profil, tirno širino ali razdaljo med tiri in vozili, ki prihajajo iz tretjih držav ali so namenjena v tretje države. Za vsak poseben primer so v TSI navedena izvedbena pravila za elemente TSI, ki so določeni v točkah (c) do (g) odstavka 3.

6.   Če nekaterih tehničnih vidikov, ki ustrezajo bistvenim zahtevam, ni mogoče izrecno zajeti s TSI, se jasno navedejo v prilogi k TSI kot odprta vprašanja.

7.   TSI državam članicam ne smejo preprečevati odločitev v zvezi z uporabo infrastrukture za promet z vozili, ki jih ne urejajo TSI.

8.   TSI lahko vsebujejo izrecno sklicevanje na evropske ali mednarodne standarde ali specifikacije ali tehnične dokumente, ki jih objavi Agencija, kadar je to nujno potrebno, da bi dosegli cilje te direktive. V teh primerih se standardi ali specifikacije (ali njihovi zadevni deli) ali tehnični dokumenti obravnavajo kot priloge k zadevnim TSI in postanejo obvezujoči od začetka veljavnosti TSI. Če takih standardov ali specifikacij ali tehničnih dokumentov ni, se je do njihove izdelave mogoče sklicevati na jasno prepoznavne normativne dokumente, ki so zlahka dostopni in so v javni uporabi.

Člen 5

Priprava, sprejetje in pregled TSI

1.   Da bi opredelili posebne cilje za vsako TSI, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 50, po potrebi in zlasti v zvezi z/s:

| (a) | geografskim in in tehničnim področjem uporabe TSI; |
| --- | --- |

(a)

geografskim in in tehničnim področjem uporabe TSI;

| (b) | veljavnimi bistvenimi zahtevami; |
| --- | --- |

(b)

veljavnimi bistvenimi zahtevami;

| (c) | seznamom regulativnih, tehničnih in obratovalnih pogojev, ki morajo biti harmonizirani na ravni podsistemov in na ravni vmesnikov med podsistemi, ter pričakovano ravnjo harmonizacije; |
| --- | --- |

(c)

seznamom regulativnih, tehničnih in obratovalnih pogojev, ki morajo biti harmonizirani na ravni podsistemov in na ravni vmesnikov med podsistemi, ter pričakovano ravnjo harmonizacije;

| (d) | posebnimi železniškimi postopki za ocenjevanje skladnosti komponent interoperabilnosti ali njihove primernosti za uporabo; |
| --- | --- |

(d)

posebnimi železniškimi postopki za ocenjevanje skladnosti komponent interoperabilnosti ali njihove primernosti za uporabo;

| (e) | posebnimi železniškimi postopki za oceno ES-verifikacije za podsisteme; |
| --- | --- |

(e)

posebnimi železniškimi postopki za oceno ES-verifikacije za podsisteme;

| (f) | kategorijami osebja, vključenega v delovanje in vzdrževanje zadevnih podsistemov in splošnimi cilji za določanje minimalnih zahtev za poklicno usposobljenost ter zdravstvene in varnostne pogoje za osebje; |
| --- | --- |

(f)

kategorijami osebja, vključenega v delovanje in vzdrževanje zadevnih podsistemov in splošnimi cilji za določanje minimalnih zahtev za poklicno usposobljenost ter zdravstvene in varnostne pogoje za osebje;

| (g) | vsemi drugimi potrebnimi elementi, ki jih je treba upoštevati za zagotavljanje interoperabilnosti železniškega sistema Unije na podlagi člena 1(1) in (2), kot je uskladitev TSI z evropskimi in mednarodnimi standardi ali specifikacijami. |
| --- | --- |

(g)

vsemi drugimi potrebnimi elementi, ki jih je treba upoštevati za zagotavljanje interoperabilnosti železniškega sistema Unije na podlagi člena 1(1) in (2), kot je uskladitev TSI z evropskimi in mednarodnimi standardi ali specifikacijami.

Pri sprejemanju teh delegiranih aktov Komisija utemelji potrebo po novi ali bistveno spremenjeni TSI, vključno z oceno njenega učinka na veljavne predpise in tehnične specifikacije.

2.   Da bi zagotovili enotno izvajanje delegiranih aktov iz odstavka 1, Komisija zahteva, da Agencija pripravi osnutke TSI in njihove spremembe ter oblikuje ustrezna priporočila za Komisijo.

Vsak osnutek TSI se izdela v naslednjih fazah:

| (a) | Agencija določi osnovne parametre za TSI, kakor tudi vmesnike do drugih podsistemov ter po potrebi tudi vsak drug poseben primer; |
| --- | --- |

(a)

Agencija določi osnovne parametre za TSI, kakor tudi vmesnike do drugih podsistemov ter po potrebi tudi vsak drug poseben primer;

| (b) | Agencija na podlagi osnovnih parametrov iz točke (a) izdela osnutek TSI. Po potrebi upošteva tehnični napredek, že opravljeno delo pri standardizaciji, že vzpostavljene delovne skupine in priznano raziskovalno delo. |
| --- | --- |

(b)

Agencija na podlagi osnovnih parametrov iz točke (a) izdela osnutek TSI. Po potrebi upošteva tehnični napredek, že opravljeno delo pri standardizaciji, že vzpostavljene delovne skupine in priznano raziskovalno delo.

3.   Da bi našli in izvajali najprimernejše tehnične rešitve, Agencija pri pripravi ali pregledu posameznih TSI, vključno z osnovnimi parametri, upošteva predvidene stroške in koristi vseh upoštevanih rešitev, skupaj z vmesniki med njimi. Ta ocena navaja pričakovani učinek na vse vpletene izvajalce in gospodarske subjekte in ustrezno upošteva zahteve Direktive (EU) .../... (19). Države članice pri tem ocenjevanju sodelujejo tako, da po potrebi priskrbijo potrebne podatke.

4.   Agencija pripravi TSI in njihove spremembe v skladu s členoma 5 in 19 Uredbe (EU) .../. (20) ter pri tem izpolnjuje merila odprtosti, konsenza in preglednosti, kot so opredeljena v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1025/2012.

5.   Odbor iz člena 51 (v nadaljnjem besedilu: odbor) se redno obvešča o pripravljalnem delu glede TSI. V okviru tega dela lahko Komisija, da se upoštevajo delegirani akti iz odstavka 1 tega člena, oblikuje opis vseh pristojnosti in nalog ali koristna priporočila v zvezi z izdelavo TSI ter analizo stroškov in koristi. Komisija lahko zlasti zahteva preučitev drugih možnih rešitev ter da se v poročilu, ki se priloži osnutku TSI, navede ocene stroškov in koristi v zvezi s temi drugimi rešitvami

6.   Kadar morajo zaradi tehnične združljivosti različni podsistemi začeti obratovati hkrati, morajo biti datumi uporabe zadevnih TSI isti.

7.   Pri pripravi, sprejemanju ali pregledu TSI Agencija upošteva mnenje uporabnikov v zvezi z značilnostmi, ki imajo neposreden vpliv na razmere, v katerih uporabljajo podsisteme. V ta namen se Agencija na stopnji priprave osnutkov ter pregleda TSI posvetuje z združenji in organi, ki zastopajo uporabnike. K osnutku TSI priloži poročilo o rezultatih tega posvetovanja.

8.   V skladu s členom 7 Uredbe (EU) .../... (20) Komisija s pomočjo odbora sestavi in redno posodablja seznam združenj in organov, ki zastopajo potnike in s katerimi se opravi posvetovanje. Seznam je na zahtevo države članice ali pobudo Komisije mogoče ponovno pregledati in posodobiti.

9.   Pri pripravi ali pregledu TSI Agencija upošteva mnenje socialnih partnerjev v zvezi s poklicno usposobljenostjo ter zdravstvenimi in varnostnimi pogoji pri delu iz točke (g) člena 4(3). Agencija se v ta namen posvetuje s socialnimi partnerji, preden Komisiji predloži priporočila glede TSI in njihovih sprememb. Posvetovanje s socialnimi partnerji poteka v okviru odbora za sektorski dialog, ustanovljenega v skladu s Sklepom Komisije 98/500/ES (21). Socialni partnerji dajo svoje mnenje v treh mesecih po posvetovanjih.

10.   Kadar revizija TSI vodi do spremembe zahtev, nova različica TSI zagotovi združljivost s podsistemi, ki so že začeli obratovati ob upoštevanju prejšnjih različic TSI.

11.   Komisija z izvedbenimi akti določi TSI za izvajanje posebnih ciljev, določenih v delegiranih aktih iz odstavka 1. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 51(3). Vsebujejo vse elemente, naštete v členu 4(3), in izpolnjujejo vse zahteve iz člena 4(4) do (6) in (8).

Člen 6

Pomanjkljivosti v TSI

1.   Če se po sprejetju TSI zdi, da so v njej pomanjkljivosti, se TSI spremeni v skladu s členom 5(11). Kadar je primerno, Komisija ta postopek uporabi brez odlašanja. Takšne pomanjkljivosti vključujejo primere, ki bi lahko privedli do nevarnega obratovanja v državi članici.

2.   Do pregleda TSI lahko Komisija zahteva mnenje Agencije. Komisija preuči mnenje Agencije in o svojih ugotovitvah obvesti odbor.

3.   Na zahtevo Komisije mnenje Agencije iz odstavka 2 predstavlja sprejemljiv način skladnosti in se zato lahko uporablja za ocenjevanje projektov pred sprejetjem revidirane TSI.

4.   Vsak član mreže predstavniških organov iz člena 38(4) Uredbe (EU) .../... (22) lahko Komisijo obvesti o morebitnih pomanjkljivosti TSI.

Člen 7

Neuporaba TSI

1.   Države članice lahko prosilcu dovolijo, da ne uporablja ene ali več TSI ali njihovih delov v naslednjih primerih:

| (a) | za predlagan nov podsistem ali njegov del, za obnovo ali nadgradnjo obstoječega podsistema ali njegovega dela ali za vsak element iz člena 1(1), ki je na datum začetka uporabe zadevnih TSI v poznejši fazi razvoja ali je predmet pogodbe, ki se izvaja; |
| --- | --- |

(a)

za predlagan nov podsistem ali njegov del, za obnovo ali nadgradnjo obstoječega podsistema ali njegovega dela ali za vsak element iz člena 1(1), ki je na datum začetka uporabe zadevnih TSI v poznejši fazi razvoja ali je predmet pogodbe, ki se izvaja;

| (b) | če po nesreči ali naravni katastrofi pogoji za hitro obnovitev omrežja ekonomsko ali tehnično ne dopuščajo delne ali popolne uporabe ustreznih TSI; neuporaba TSI se v takem primeru časovno omeji na čas pred obnovitvijo omrežja; |
| --- | --- |

(b)

če po nesreči ali naravni katastrofi pogoji za hitro obnovitev omrežja ekonomsko ali tehnično ne dopuščajo delne ali popolne uporabe ustreznih TSI; neuporaba TSI se v takem primeru časovno omeji na čas pred obnovitvijo omrežja;

| (c) | za vsako predlagano obnovo, razširitev ali nadgradnjo obstoječega podsistema ali njegovega dela, če bi uporaba zadevnih TSI škodila ekonomski izvedljivosti projekta in/ali združljivosti železniškega sistema v zadevni državi članici, na primer v zvezi z nakladalnim profilom, tirno širino, razdaljo med tiri ali elektrifikacijsko napetostjo; |
| --- | --- |

(c)

za vsako predlagano obnovo, razširitev ali nadgradnjo obstoječega podsistema ali njegovega dela, če bi uporaba zadevnih TSI škodila ekonomski izvedljivosti projekta in/ali združljivosti železniškega sistema v zadevni državi članici, na primer v zvezi z nakladalnim profilom, tirno širino, razdaljo med tiri ali elektrifikacijsko napetostjo;

| (d) | za vozila, ki prihajajo iz tretjih držav ali so namenjena v tretje države, v katerih se tirna širina razlikuje od tiste v glavnem železniškem omrežju znotraj Unije; |
| --- | --- |

(d)

za vozila, ki prihajajo iz tretjih držav ali so namenjena v tretje države, v katerih se tirna širina razlikuje od tiste v glavnem železniškem omrežju znotraj Unije;

| (e) | za predlagan nov podsistem ali za predlagano obnovo ali nadgradnjo obstoječega podsistema na ozemlju zadevne države članice, če je njeno železniško omrežje zaradi morja izolirano ali ločeno ali je zaradi posebnih geografskih razmer ločeno od železniškega omrežja preostalega dela Unije. |
| --- | --- |

(e)

za predlagan nov podsistem ali za predlagano obnovo ali nadgradnjo obstoječega podsistema na ozemlju zadevne države članice, če je njeno železniško omrežje zaradi morja izolirano ali ločeno ali je zaradi posebnih geografskih razmer ločeno od železniškega omrežja preostalega dela Unije.

2.   V primeru iz točke (a) odstavka 1 zadevna država članica v enem letu od začetka veljavnosti TSI Komisiji posreduje seznam projektov, ki potekajo na njenem ozemlju in so z vidika zadevne države članice v poznejši fazi razvoja.

3.   V primerih iz točk (a) in (b) odstavka 1 zadevna država članica sporoči Komisiji svojo odločitev o neuporabi ene ali več TSI ali njihovih delov.

4.   Zadevna država članica v primerih iz točk (a), (c), (d) in (e) odstavka 1 tega člena Komisiji predloži zahtevek za neuporabo TSI ali njihovih delov, skupaj z dokumentacijo, v kateri utemelji svoj zahtevek in navede druge določbe, ki jih namerava uporabljati namesto TSI. V primeru iz točke (e) odstavka 1 tega člena Komisija preuči zahtevek in se na podlagi popolnosti in skladnosti podatkov iz dokumentacije odloči, ali bo zahtevek sprejela ali zavrnila. V primerih iz točk (c) in (d) odstavka 1 tega člena Komisija sprejme odločitev z izvedbenimi akti na podlagi takšne preučitve. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 51(3).

V primerih iz tretjega pododstavka člena 21(6) prosilec predloži dokumentacijo Agenciji. Agencija se posvetuje z ustreznimi varnostnimi organi in svoje končno mnenje sporoči Komisiji.

5.   Komisija z izvedbenim aktom določi podatke, ki jih je treba vključiti v dokumentacijo iz odstavka 4, zahtevano obliko navedene dokumentacije in način posredovanja. Izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 51(3).

6.   Do odločitve Komisije lahko država članica brez odlašanja uporablja druge določbe iz odstavka 4.

7.   Komisija sprejme odločitev v štirih mesecih po vložitvi zahtevka s popolno dokumentacijo. Če takšne odločitve ni, se šteje, da je zahtevek sprejet.

8.   Države članice so obveščene o rezultatih preučitve in izidu postopka iz odstavka 4.

POGLAVJE III

KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI

Člen 8

Pogoji za dajanje komponent interoperabilnosti na trg

1.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se komponente interoperabilnosti:

| (a) | dajo na trg le, če omogočajo doseči interoperabilnost železniškega sistema Unije in hkrati izpolnjujejo bistvene zahteve; |
| --- | --- |

(a)

dajo na trg le, če omogočajo doseči interoperabilnost železniškega sistema Unije in hkrati izpolnjujejo bistvene zahteve;

| (b) | uporabljajo na področju uporabe, ki so mu namenjene, ter primerno vgradijo in vzdržujejo. |
| --- | --- |

(b)

uporabljajo na področju uporabe, ki so mu namenjene, ter primerno vgradijo in vzdržujejo.

Ta odstavek ne preprečuje, da bi se te komponente dale na trg za drugo uporabo.

2.   Države članice na svojem ozemlju in na podlagi te direktive ne smejo prepovedati, omejiti ali ovirati dajanja komponent interoperabilnosti na trg za uporabo v železniškem sistemu Unije, če so te komponente v skladu s to direktivo. Zlasti ne smejo zahtevati preverjanj, ki so že bila opravljena v okviru postopka za izjavo ES o skladnosti ali primernosti za uporabo, kakor je določeno v členu 10.

Člen 9

Skladnost ali primernost za uporabo

1.   V državah članicah in za Agencijo velja, da komponente interoperabilnosti izpolnjujejo bistvene zahteve, če so skladne s pogoji iz ustrezne TSI ali ustreznih evropskih specifikacij, izdelanih zaradi uskladitve s temi pogoji. Izjava „ES“ o skladnosti ali primernosti za uporabo dokazuje, da so bili za komponente interoperabilnosti uporabljeni postopki iz ustrezne TSI za oceno skladnosti ali primernosti za uporabo.

2.   Če je tako zahtevano v TSI, se izjavi „ES“ doda:

| (a) | potrdilo, ki ga izda(-jo) priglašeni organ(-i), o dejanski skladnosti komponente interoperabilnosti, obravnavane ločeno, s tehničnimi specifikacijami, ki morajo biti izpolnjene; |
| --- | --- |

(a)

potrdilo, ki ga izda(-jo) priglašeni organ(-i), o dejanski skladnosti komponente interoperabilnosti, obravnavane ločeno, s tehničnimi specifikacijami, ki morajo biti izpolnjene;

| (b) | potrdilo, ki ga izda(-jo) priglašeni organ(-i), o primernosti komponente interoperabilnosti za uporabo, obravnavane v njenem železniškem okolju, zlasti kadar gre zadevne funkcionalne zahteve. |
| --- | --- |

(b)

potrdilo, ki ga izda(-jo) priglašeni organ(-i), o primernosti komponente interoperabilnosti za uporabo, obravnavane v njenem železniškem okolju, zlasti kadar gre zadevne funkcionalne zahteve.

3.   Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik izjavo ES datira in podpiše.

4.   Komisija z izvedbenimi akti določi predlogo izjave ES o skladnosti komponent interoperabilnosti ali njihovi primernosti za uporabo in seznam dokumentacije, ki jo je treba predložiti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 51(3).

5.   Rezervni deli za podsisteme, ki že obratujejo, ko začne veljati ustrezna TSI, se lahko vgradijo v te podsisteme, ne da bi zanje veljal odstavek 1.

6.   TSI lahko predvidevajo prehodno obdobje za železniške proizvode, opredeljene v teh TSI kot komponente interoperabilnosti, ki so že bile dane na trg, ko TSI začnejo veljati. Te komponente morajo biti skladne s členom 8(1).

Člen 10

Postopek za izjavo ES o skladnosti ali primernosti za uporabo

1.   Za izdajo izjave ES o skladnosti komponente interoperabilnosti ali njeni primernosti za uporabo proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik uporablja določbe iz ustreznih TSI.

2.   Če je tako zahtevano v zadevni TSI, opravi ocenjevanje skladnosti komponente interoperabilnosti ali njene primernosti za uporabo priglašeni organ, pri katerem je proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik vložil zahtevo.

3.   Kadar je treba pri komponentah interoperabilnosti upoštevati druge pravne akte Unije, ki zajemajo druge vidike, je treba v izjavi „ES“ o skladnosti ali primernosti za uporabo navesti, da komponente interoperabilnosti izpolnjujejo tudi zahteve, določene v teh drugih pravnih aktih.

4.   Kadar niti proizvajalec niti njegov pooblaščeni zastopnik nista izpolnila obveznosti iz odstavkov 1 in 3, je te obveznosti dolžna izpolniti katera koli oseba, ki da komponente interoperabilnosti na trg. Za namene te direktive veljajo enake obveznosti za vse osebe, ki sestavijo komponente interoperabilnosti ali njihove dele različnega izvora ali proizvajajo komponente interoperabilnosti za lastno uporabo.

5.   Če država članica ugotovi, da je bila izjava ES sestavljena neustrezno, zagotovi, da se komponenta interoperabilnosti ne da na trg. V takšnem primeru se od proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika zahteva, da ponovno vzpostavi skladnost komponente interoperabilnosti pod pogoji, ki jih določi ta država članica.

Člen 11

Neskladnost komponent interoperabilnosti z bistvenimi zahtevami

1.   Kadar država članica ugotovi, da komponenta interoperabilnosti, ki ima izjavo ES o skladnosti ali primernosti za uporabo in ki je dana na trg ter uporabljena v skladu z namenom, verjetno ne bo izpolnjevala bistvenih zahtev, ta država članica stori vse potrebno za omejitev njenega področja uporabe, prepoved njene uporabe, njen umik s trga ali njen odpoklic. Država članica takoj obvesti Komisijo, Agencijo in druge države članice o ukrepih, ki jih je sprejela, in svojo odločitev obrazloži, pri čemer zlasti navede, ali neskladnost izhaja iz:

| (a) | neizpolnjevanja bistvenih zahtev; |
| --- | --- |

(a)

neizpolnjevanja bistvenih zahtev;

| (b) | nepravilne uporabe evropskih specifikacij, kadar se sklicuje na uporabo takšnih specifikacij; |
| --- | --- |

(b)

nepravilne uporabe evropskih specifikacij, kadar se sklicuje na uporabo takšnih specifikacij;

| (c) | neprimernosti evropskih specifikacij. |
| --- | --- |

(c)

neprimernosti evropskih specifikacij.

2.   Agencija v skladu z mandatom, ki ji ga podeli Komisija, brez odlašanja, vsekakor pa v 20 dneh po datumu prejema mandata, začne postopek posvetovanja z zadevnimi stranmi. Kadar Agencija po posvetovanju ugotovi, da je ukrep neupravičen, o tem takoj obvesti Komisijo, državo članico, ki je dala pobudo, pa tudi druge države članice ter proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika. Kadar Agencija ugotovi, da je ukrep upravičen, o tem takoj obvesti države članice.

3.   Kadar je odločitev iz odstavka 1 sprejeta zaradi neustreznih evropskih specifikacij, države članice, Komisija ali Agencija, kakor je ustrezno, uporabijo enega od naslednjih ukrepov:

| (a) | delni ali popolni umik zadevne specifikacije iz publikacij, v katerih je objavljena; |
| --- | --- |

(a)

delni ali popolni umik zadevne specifikacije iz publikacij, v katerih je objavljena;

| (b) | če je zadevna specifikacija harmonizirani standard, omejitev ali umik tega standarda v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. 1025/2012; |
| --- | --- |

(b)

če je zadevna specifikacija harmonizirani standard, omejitev ali umik tega standarda v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. 1025/2012;

| (c) | pregled TSI v skladu s členom 6. |
| --- | --- |

(c)

pregled TSI v skladu s členom 6.

4.   Kadar komponenta interoperabilnosti, ki ima izjavo ES o skladnosti, ni skladna z bistvenimi zahtevami, pristojna država članica sprejme ustrezne ukrepe proti sestavljavcu izjave, ne glede na to, kateri subjekt to je, ter o tem obvesti Komisijo in druge države članice.

POGLAVJE IV

PODSISTEMI

Člen 12

Prosti pretok podsistemov

Brez poseganja v določbe poglavja V in iz razlogov, povezanih s to direktivo, države članice na svojem ozemlju ne smejo prepovedati, omejiti ali ovirati gradnje, začetka obratovanja in obratovanja strukturnih podsistemov, ki sestavljajo železniški sistem in izpolnjujejo bistvene zahteve. Zlasti ne smejo zahtevati preverjanj, ki so že bila opravljena:

| (a) | v okviru postopka za pridobitev ES-izjave o verifikaciji, ali |
| --- | --- |

(a)

v okviru postopka za pridobitev ES-izjave o verifikaciji, ali

| (b) | v drugih državah članicah, pred začetkom veljavnosti te direktive ali po njem, da bi se preverila skladnost z enakimi zahtevami v enakih obratovalnih pogojih. |
| --- | --- |

(b)

v drugih državah članicah, pred začetkom veljavnosti te direktive ali po njem, da bi se preverila skladnost z enakimi zahtevami v enakih obratovalnih pogojih.

Člen 13

Skladnost s TSI in nacionalnimi predpisi

1.   Agencija in nacionalni varnostni organi štejejo, da tisti strukturni podsistemi, ki sestavljajo železniški sistem in imajo bodisi ES-izjavo o verifikaciji, izdano na podlagi TSI v skladu s členom 15, bodisi izjavo o verifikaciji, izdano na podlagi nacionalnih predpisov v skladu s členom 15(8), ali oboje, izpolnjujejo bistvene zahteve.

2.   Nacionalni predpisi, ki se uporabljajo za izpolnjevanje bistvenih zahtev, in po potrebi sprejemljivi nacionalni načini skladnosti se uporabljajo v naslednjih primerih:

| (a) | če TSI ne zajemajo ali ne zajemajo v celoti določenih vidikov, ki ustrezajo bistvenim zahtevam, vključno z odprtimi vprašanji iz člena 4(6); |
| --- | --- |

(a)

če TSI ne zajemajo ali ne zajemajo v celoti določenih vidikov, ki ustrezajo bistvenim zahtevam, vključno z odprtimi vprašanji iz člena 4(6);

| (b) | če je bila v skladu s členom 7 priglašena neuporaba ene ali več TSI ali njihovih delov; |
| --- | --- |

(b)

če je bila v skladu s členom 7 priglašena neuporaba ene ali več TSI ali njihovih delov;

| (c) | če poseben primer zahteva uporabo tehničnih predpisov, ki niso vključeni v ustrezne TSI; |
| --- | --- |

(c)

če poseben primer zahteva uporabo tehničnih predpisov, ki niso vključeni v ustrezne TSI;

| (d) | če se nacionalni predpisi uporabljajo za opredelitev obstoječih sistemov, vendar samo za ocenjevanje tehnične združljivosti vozila in omrežja; |
| --- | --- |

(d)

če se nacionalni predpisi uporabljajo za opredelitev obstoječih sistemov, vendar samo za ocenjevanje tehnične združljivosti vozila in omrežja;

| (e) | za omrežja in vozila, ki niso zajeta v TSI; |
| --- | --- |

(e)

za omrežja in vozila, ki niso zajeta v TSI;

| (f) | kot nujen začasni preventivni ukrep, zlasti po nesreči. |
| --- | --- |

(f)

kot nujen začasni preventivni ukrep, zlasti po nesreči.

Člen 14

Priglasitev nacionalnih predpisov

1.   Države članice Komisiji in Agenciji priglasijo obstoječe nacionalne predpise iz člena 13(2) v naslednjih primerih:

| (a) | če nacionalni predpis ni bil priglašen oziroma nacionalni predpisi niso bili priglašeni do ... (23). V tem primeru se priglasijo do ... (24); |
| --- | --- |

(a)

če nacionalni predpis ni bil priglašen oziroma nacionalni predpisi niso bili priglašeni do ... (23). V tem primeru se priglasijo do ... (24);

| (b) | vsakič, ko se predpisi spremenijo; |
| --- | --- |

(b)

vsakič, ko se predpisi spremenijo;

| (c) | če je bil predložen nov zahtevek v skladu s členom 7 za neuporabo TSI; |
| --- | --- |

(c)

če je bil predložen nov zahtevek v skladu s členom 7 za neuporabo TSI;

| (d) | če so po objavi ali reviziji zadevne TSI nacionalni predpisi postali nepotrebni. |
| --- | --- |

(d)

če so po objavi ali reviziji zadevne TSI nacionalni predpisi postali nepotrebni.

2.   Države članice celotno besedilo nacionalnih predpisov iz odstavka 1 priglasijo prek ustreznega sistema IT v skladu s členom 27 Uredbe (EU) .../... (25).

3.   Države članice zagotovijo, da so nacionalni predpisi iz odstavka 1, vključno s tistimi, ki urejajo vmesnike med vozili in omrežji, zlahka dostopni, v javni uporabi in da je v njih uporabljeno izrazje, ki ga lahko razumejo vse zainteresirane strani. Od držav članic se lahko zahteva, da zagotovijo dodatne informacije o teh nacionalnih predpisih.

4.   Države članice lahko nove nacionalne predpise določijo samo v naslednjih primerih:

| (a) | če TSI bistvenih zahtev ne izpolnjuje v celoti; |
| --- | --- |

(a)

če TSI bistvenih zahtev ne izpolnjuje v celoti;

| (b) | kot nujen preventivni ukrep, zlasti po nesreči. |
| --- | --- |

(b)

kot nujen preventivni ukrep, zlasti po nesreči.

5.   Države članice pravočasno in v skladu z roki iz člena 25(1) Uredbe (EU) .../... (25) prek ustreznega sistema IT v skladu s členom 27 Uredbe (EU) .../... (25) predložijo osnutke novih nacionalnih predpisov Agenciji in Komisiji v preučitev, preden se novi nacionalni predpisi uvedejo v nacionalne pravne sisteme, pri čemer utemeljijo uvedbo novega nacionalnega predpisa. Države članice zagotovijo, da je osnutek dovolj izdelan, da lahko Agencija opravi pregled v skladu s členom 25(2) Uredbe (EU) .../... (25).

6.   Ko države članice sprejmejo nov nacionalni predpis, ga priglasijo Agenciji in Komisiji prek ustreznega sistema IT v skladu s členom 27 Uredbe (EU) .../... (25).

7.   Države članice lahko v primeru nujnih preventivnih ukrepov nemudoma sprejmejo in uporabijo novi nacionalni predpis. Ta predpis se priglasi v skladu s členom 27(2) Uredbe (EU) .../... (25), Agencija pa ga oceni v skladu s členom 26(1), (2) in (5) navedene uredbe.

8.   Države članice pri priglasitvi nacionalnega predpisa iz odstavka 1 ali novega nacionalnega predpisa utemeljijo potrebnost tega predpisa zaradi izpolnitve bistvene zahteve, ki še ni zajeta v ustrezni TSI.

9.   Agencija v skladu s postopki, določenimi v členih 25 in 26 Uredbe (EU) .../... (25), preuči osnutke nacionalnih predpisov in nacionalne predpise iz odstavka 1.

10.   Komisija z izvedbenimi akti določi razvrstitev priglašenih nacionalnih predpisov v različne skupine z namenom olajšanja vzajemnega priznavanja v različnih državah članicah in dajanja vozil na trg, tudi kar zadeva združljivost fiksne in mobilne opreme. Ti izvedbeni akti temeljijo na napredku, ki ga Agencija doseže na področju vzajemnega priznavanja, in se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 51(3).

Agencija nacionalne predpise, priglašene v skladu s tem členom, razvrsti v skladu z izvedbenimi akti iz prvega pododstavka.

11.   Države članice se lahko odločijo, da ne priglasijo predpisov in omejitev izključno lokalne narave. V takšnih primerih države članice te predpise in omejitve navedejo v registrih infrastrukture iz člena 49.

12.   Nacionalni predpisi, priglašeni v skladu s tem členom, niso predmet postopka priglasitve, kot je določen v Direktivi (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta (26).

13.   Nacionalni predpisi, ki niso priglašeni v skladu s tem členom, se ne uporabljajo za namene te direktive.

Člen 15

Postopek za izdajo ES-izjave o verifikaciji

1.   Za izdajo ES-izjave o verifikaciji, potrebne za dajanje na trg in začetek obratovanja iz poglavja V, prosilec od organa ali organov, ki so pristojni za oceno skladnosti in ki jih je prosilec v ta namen izbral, zahteva, naj uporabijo postopek za ES verifikacijo iz Priloge IV.

2.   Prosilec izda ES-izjavo o verifikaciji podsistema. Prosilec na lastno odgovornost izjavi, da je bil zadevni podsistem predmet ustreznih postopkov verifikacije in da izpolnjuje zahteve iz ustreznega prava Unije in vseh ustreznih nacionalnih predpisov. Prosilec ES-izjavo o verifikaciji in spremno dokumentacijo datira in podpiše.

3.   Naloga priglašenega organa, odgovornega za ES-verifikacijo za podsistem, se začne v fazi zasnove in zajema celotno obdobje proizvodnje do faze odobritve, preden je podsistem dan na trg ali preden začne obratovati. V skladu z ustrezno TSI obsega tudi verifikacijo vmesnikov zadevnega podsistema glede na sistem, v katerega se vgradi.

4.   Prosilec je odgovoren za izdelavo tehnične dokumentacije, ki mora biti priložena ES-izjavi o verifikaciji. Ta tehnična dokumentacija vsebuje vse potrebne dokumente v zvezi z značilnostmi podsistema in po potrebi vse dokumente, ki potrjujejo skladnost komponent interoperabilnosti. Vsebuje tudi vse elemente v zvezi s pogoji in omejitvami uporabe ter z navodili o servisiranju, stalnem in rednem spremljanju, prilagajanju in vzdrževanju.

5.   V primeru obnove ali nadgradnje podsistema, zaradi katere se spremeni tehnična dokumentacija in ki vpliva na veljavnost že opravljenih postopkov verifikacije, prosilec oceni, ali je potrebna nova ES-izjava o verifikaciji.

6.   Priglašeni organ lahko izda vmesno izjavo o verifikaciji, da pokrije določene faze verifikacijskega postopka ali določene dele podsistema.

7.   Če ustrezne TSI to omogočajo, lahko priglašeni organ izda potrdila o verifikaciji za enega ali več podsistemov ali določene dele teh podsistemov.

8.   Države članice imenujejo organe, odgovorne za izvajanje verifikacijskega postopka na podlagi nacionalnih predpisov. V zvezi s tem so imenovani organi odgovorni za naloge, ki so povezane s tem. Brez poseganja v člen 30 lahko država članica priglašeni organ določi za imenovani organ, zato lahko v tem primeru celotni postopek izvede en organ za ocenjevanje skladnosti.

9.   Komisija lahko z izvedbenimi akti določi:

| (a) | podrobnosti postopkov ES-verifikacije za podsisteme, vključno s postopkom verifikacije na podlagi nacionalnih predpisov in dokumenti, ki jih mora za namen tega postopka predložiti prosilec; |
| --- | --- |

(a)

podrobnosti postopkov ES-verifikacije za podsisteme, vključno s postopkom verifikacije na podlagi nacionalnih predpisov in dokumenti, ki jih mora za namen tega postopka predložiti prosilec;

| (b) | predloge za ES-izjavo o verifikaciji, tudi vmesno izjavo o verifikaciji v primeru spremembe podsistema ali v primeru dodatnih verifikacij, in predloge za dokumente tehnične dokumentacije, ki mora biti priložena tem izjavam, ter predloge za potrdila o verifikaciji. |
| --- | --- |

(b)

predloge za ES-izjavo o verifikaciji, tudi vmesno izjavo o verifikaciji v primeru spremembe podsistema ali v primeru dodatnih verifikacij, in predloge za dokumente tehnične dokumentacije, ki mora biti priložena tem izjavam, ter predloge za potrdila o verifikaciji.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 51(3).

Člen 16

Neizpolnjevanje bistvenih zahtev pri podsistemih

1.   Kadar država članica ugotovi, da strukturni podsistem, za katerega obstaja ES-izjava o verifikaciji, ki jo spremlja tehnična dokumentacija, ne upošteva v celoti določb te direktive in še posebej ne izpolnjuje bistvenih zahtev, lahko zahteva, da se opravijo dodatna preverjanja.

2.   Država članica, ki poda zahtevo, takoj obvesti Komisijo o vseh zahtevanih dodatnih preverjanjih in navede razloge zanje. Komisija se posvetuje z zainteresiranimi stranmi.

3.   Država članica, ki poda zahtevo, navede, ali je nepopolno upoštevanje te direktive posledica:

| (a) | neupoštevanja bistvenih zahtev ali TSI ali nepravilne uporabe TSI; v tem primeru Komisija takoj obvesti državo članico, v kateri prebiva oseba, ki je sestavila nepravilno ES-izjavo o verifikaciji, in od te države članice zahteva, da sprejme ustrezne ukrepe; |
| --- | --- |

(a)

neupoštevanja bistvenih zahtev ali TSI ali nepravilne uporabe TSI; v tem primeru Komisija takoj obvesti državo članico, v kateri prebiva oseba, ki je sestavila nepravilno ES-izjavo o verifikaciji, in od te države članice zahteva, da sprejme ustrezne ukrepe;

| (b) | neustreznosti TSI; v tem primeru se uporabi postopek za spremembo TSI iz člena 6. |
| --- | --- |

(b)

neustreznosti TSI; v tem primeru se uporabi postopek za spremembo TSI iz člena 6.

Člen 17

Domneva o skladnosti

Za komponente interoperabilnosti in podsisteme, ki so skladni s harmoniziranimi standardi ali njihovimi deli, katerih sklicevanja so bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije, se domneva, da so skladni z bistvenimi zahtevami, ki so zajete v navedenih standardih ali njihovih delih.

POGLAVJE V

DAJANJE NA TRG IN ZAČETEK OBRATOVANJA

Člen 18

Dovoljenje za začetek obratovanja fiksnih naprav

1.   Podsistemi vodenja – upravljanja in signalizacije ob progi ter energetski in infrastrukturni podsistemi lahko začnejo obratovati samo, če so zasnovani, zgrajeni in vgrajeni tako, da izpolnjujejo bistvene zahteve, in imajo ustrezno dovoljenje v skladu z odstavkoma 3 in 4.

2.   Vsak nacionalni varnostni organ dovoli začetek obratovanja tistih energetskih in infrastrukturnih podsistemov ter podsistemov vodenja – upravljanja in signalizacija ob progi, ki se nahajajo ali obratujejo na ozemlju njegove države članice.

3.   Nacionalni varnostni organi zagotovijo podrobna navodila o tem, kako se pridobijo dovoljenja iz tega člena. Dokument z navodili za predložitev vloge, ki opisuje in razlaga zahteve za ta dovoljenja ter navaja zahtevano dokumentacijo, se prosilcem zagotovi brezplačno. Agencija in nacionalni varnostni organi sodelujejo pri posredovanju takšnih informacij.

4.   Prosilec predloži zahtevo za dovoljenje za začetek obratovanja fiksnih naprav nacionalnemu varnostnemu organu. Vlogi se priloži dokumentacija, ki vključuje dokazila o:

| (a) | izjavah o verifikaciji iz člena 15; |
| --- | --- |

(a)

izjavah o verifikaciji iz člena 15;

| (b) | tehnični združljivosti podsistemov s sistemom, v katerega bodo vključeni, izdana na podlagi ustreznih TSI, nacionalnih predpisov in registrov; |
| --- | --- |

(b)

tehnični združljivosti podsistemov s sistemom, v katerega bodo vključeni, izdana na podlagi ustreznih TSI, nacionalnih predpisov in registrov;

| (c) | varni vključitvi podsistemov, izhajajoč iz ustreznih TSI, nacionalnih predpisov in skupnih varnostnih metod (SVM) iz člena 6 Direktive (EU) .../... (27); |
| --- | --- |

(c)

varni vključitvi podsistemov, izhajajoč iz ustreznih TSI, nacionalnih predpisov in skupnih varnostnih metod (SVM) iz člena 6 Direktive (EU) .../... (27);

| (d) | pozitivni odločitvi Agencije, sprejeti v skladu s členom 19 te direktive, če gre za podsisteme vodenja – upravljanja in signalizacije ob progi, ki so opremljeni z evropskim sistemom vodenja vlakov (European Train Control System – ETCS) in/ali globalnim mobilnim radijskim komunikacijskim sistemom za železnice (Global System for Mobile Communications railway – GSM-R), ali dokazila o upoštevanju rezultata postopka iz člena 30(2) Uredbe (EU) .../... (28), če se po zadevni pozitivni odločitvi spremeni osnutek razpisnih zahtev ali opis načrtovanih tehničnih rešitev. |
| --- | --- |

(d)

pozitivni odločitvi Agencije, sprejeti v skladu s členom 19 te direktive, če gre za podsisteme vodenja – upravljanja in signalizacije ob progi, ki so opremljeni z evropskim sistemom vodenja vlakov (European Train Control System – ETCS) in/ali globalnim mobilnim radijskim komunikacijskim sistemom za železnice (Global System for Mobile Communications railway – GSM-R), ali dokazila o upoštevanju rezultata postopka iz člena 30(2) Uredbe (EU) .../... (28), če se po zadevni pozitivni odločitvi spremeni osnutek razpisnih zahtev ali opis načrtovanih tehničnih rešitev.

5.   Nacionalni varnostni organ prosilcu v enem mesecu po prejemu njegove zahteve sporoči, da je dokumentacija popolna, ali pa prosi za ustrezne dopolnilne informacije in določi razumen rok za njihovo predložitev.

Nacionalni varnostni organ preveri popolnost, ustreznost in doslednost dokumentacije, ter – če gre za opremo ERTMS ob progi – upoštevanje pozitivne odločitve Agencije, sprejete v skladu s členom 19 te direktive, in po potrebi upoštevanje rezultata postopka iz člena 30(2) Uredbe (EU) .../... (29). Nacionalni varnostni organ na podlagi takšnega preverjanja izda dovoljenje za začetek obratovanja fiksnih naprav ali pa prosilcu sporoči svojo negativno odločitev, in sicer v vnaprej določenem, razumnem roku, vsekakor pa v štirih mesecih od prejema vseh ustreznih informacij.

6.   V primeru obnove ali nadgradnje obstoječih podsistemov prosilec nacionalnemu varnostnemu organu pošlje dokumentacijo z opisom projekta. Nacionalni varnostni organ prosilcu v enem mesecu po prejemu njegove zahteve sporoči, da je dokumentacija popolna, ali pa prosi za ustrezne dopolnilne informacije in določi razumen rok za njihovo predložitev. Nacionalni varnostni organ pregleda dokumentacijo, pri čemer – če gre za projekte ERTMS ob progi – tesno sodeluje z Agencijo, in na podlagi naslednjih meril odloči, ali je potrebno novo dovoljenje za začetek obratovanja:

| (a) | predvidena dela lahko škodljivo vplivajo na splošno varnost zadevnega podsistema; |
| --- | --- |

(a)

predvidena dela lahko škodljivo vplivajo na splošno varnost zadevnega podsistema;

| (b) | to zahtevajo ustrezne TSI; |
| --- | --- |

(b)

to zahtevajo ustrezne TSI;

| (c) | to zahtevajo nacionalni izvedbeni načrti držav članic ali |
| --- | --- |

(c)

to zahtevajo nacionalni izvedbeni načrti držav članic ali

| (d) | se spremeni vrednost parametrov, na podlagi katerih je bilo dovoljenje že odobreno. |
| --- | --- |

(d)

se spremeni vrednost parametrov, na podlagi katerih je bilo dovoljenje že odobreno.

Nacionalni varnostni organ odločitev sprejme v vnaprej določenem, razumnem roku, najkasneje pa v štirih mesecih od prejema vseh ustreznih informacij.

7.   Nacionalni varnostni organ vsako odločitev o zavrnitvi zahteve za dovoljenje za začetek obratovanja fiksnih naprav ustrezno obrazloži. Prosilec lahko v enem mesecu od prejema negativne odločitve vloži zahtevo, da nacionalni varnostni organ ponovno preuči svojo odločitev. Zahtevo utemelji. Nacionalni varnostni organ ima na voljo dva meseca od datuma prejema zahteve za ponovno preučitev, da potrdi ali spremeni svojo odločitev. Če nacionalni varnostni organ potrdi negativno odločitev, lahko prosilec vloži pritožbo pri pritožbenem organu, ki ga zadevna država članica imenuje v skladu s členom 18(3) Direktive (EU) .../... (30).

Člen 19

Harmonizirano izvajanje ERTMS v Uniji

1.   Če gre za podsisteme vodenja – upravljanja in signalizacije ob progi, ki so opremljeni z ETCS in/ali GSM-R, Agencija zagotovi harmonizirano izvajanje ERTMS v Uniji.

2.   Za zagotovitev harmoniziranega izvajanja ERTMS in interoperabilnosti na ravni Unije Agencija pred vsakršnim povabilom k oddaji ponudb v zvezi z opremo ob progi v okviru ERTMS preveri, da so načrtovane tehnične rešitve v celoti skladne z ustreznimi TSI in torej popolnoma interoperabilne.

3.   Prosilec vloži zahtevo za odobritev s strani Agencije. Vlogi v zvezi s posameznimi projekti ERTMS ali za skupek projektov, progo, skupino prog ali omrežje se priloži dokumentacija, ki vključuje:

| (a) | osnutek razpisnih zahtev ali opis načrtovanih tehničnih rešitev; |
| --- | --- |

(a)

osnutek razpisnih zahtev ali opis načrtovanih tehničnih rešitev;

| (b) | dokazilo o pogojih, potrebnih za tehnično in operativno združljivost podsistema z vozili, ki naj bi obratovala v zadevnem omrežju; |
| --- | --- |

(b)

dokazilo o pogojih, potrebnih za tehnično in operativno združljivost podsistema z vozili, ki naj bi obratovala v zadevnem omrežju;

| (c) | dokazilo o skladnosti načrtovanih tehničnih rešitev z ustreznimi TSI; |
| --- | --- |

(c)

dokazilo o skladnosti načrtovanih tehničnih rešitev z ustreznimi TSI;

| (d) | vse druge zadevne dokumente, na primer mnenja nacionalnega varnostnega organa, izjave o verifikaciji ali potrdila o skladnosti. |
| --- | --- |

(d)

vse druge zadevne dokumente, na primer mnenja nacionalnega varnostnega organa, izjave o verifikaciji ali potrdila o skladnosti.

Ta vloga in informacije o vseh vlogah, poteku zadevnih postopkov in njihovem izidu ter, kadar je primerno, zahtevah in odločitvah komisije za pritožbe se predložijo prek točke „vse na enem mestu“ iz člena 12 Uredbe (EU) .../... (31).

Nacionalni varnostni organi lahko izdajo mnenje o zahtevi za odobritev bodisi prosilcu pred vložitvijo zahteve bodisi Agenciji po tej vložitvi.

4.   Agencija prosilcu v enem mesecu po prejemu njegove zahteve sporoči, da je dokumentacija popolna, ali pa prosi za ustrezne dopolnilne informacije in določi razumen rok za njihovo predložitev.

Agencija sprejme pozitivno odločitev ali pa prosilca obvesti o morebitnih pomanjkljivostih, in sicer v vnaprej določenem, razumnem roku, vsekakor pa v dveh mesecih od prejema vseh ustreznih informacij. Mnenje Agencije temelji na dokumentaciji prosilca in morebitnih mnenjih nacionalnih varnostnih organov.

Če se prosilec strinja z ugotovitvijo Agencije, da obstajajo pomanjkljivosti, popravi projektno zasnovo in Agenciji predloži novo zahtevo za odobritev.

Če se z njeno ugotovitvijo ne strinja, se uporabi postopek iz odstavka 5.

V primeru iz točke (a) člena 7(1) prosilec ne zahteva nove ocene.

5.   Če odločitev Agencije ni pozitivna, se ustrezno obrazloži. Prosilec lahko v enem mesecu po prejemu takšne odločitve vloži obrazloženo zahtevo, da Agencija ponovno preuči svojo odločitev. Agencija v dveh mesecih od datuma prejema zahteve svojo odločitev potrdi ali spremeni. Če Agencija svojo prvotno odločitev potrdi, se prosilec lahko pritoži pri komisiji za pritožbe, ustanovljeni v skladu s členom 55 Uredbe (EU) .../... (31).

6.   Če se po zadevni pozitivni odločitvi spremeni osnutek razpisnih zahtev ali opis načrtovanih tehničnih rešitev, prosilec prek točke „vse na enem mestu“ iz člena 12 Uredbe (EU) .../... (31) brez nepotrebnega odlašanja obvesti Agencijo in nacionalni varnostni organ. V tem primeru se uporabi točka (a) člena 30(2) navedene uredbe.

Člen 20

Dajanje mobilnih podsistemov na trg

1.   Prosilec da mobilne podsisteme na trg samo, če so zasnovani, zgrajeni in vgrajeni tako, da izpolnjujejo bistvene zahteve.

2.   Prosilec zlasti zagotovi, da je bila predložena ustrezna izjava o verifikaciji.

Člen 21

Dovoljenje za dajanje vozila na trg

1.   Prosilec da vozilo na trg šele, ko prejme dovoljenje za dajanje vozila na trg, ki ga izda Agencija v skladu z odstavki 5 do 7 ali nacionalni varnostni organ v skladu z odstavkom 8.

2.   Prosilec v vlogi za dovoljenje za dajanje vozila na trg navede področje uporabe vozila. Vloga vključuje dokazilo, da je bila preverjena tehnična združljivost vozila in omrežja na zadevnem področju uporabe.

3.   Vlogi za dovoljenje za dajanje vozila na trg se priloži dokumentacija o vozilu ali tipu vozil, ki vključuje dokazila o:

| (a) | dajanju mobilnih podsistemov, iz katerih je sestavljeno vozilo, na trg v skladu s členom 20, na podlagi ES-izjave o verifikaciji; |
| --- | --- |

(a)

dajanju mobilnih podsistemov, iz katerih je sestavljeno vozilo, na trg v skladu s členom 20, na podlagi ES-izjave o verifikaciji;

| (b) | tehnični združljivosti podsistemov iz točke (a) v vozilu, potrjeni na podlagi ustreznih TSI in, če je ustrezno, nacionalnih predpisov; |
| --- | --- |

(b)

tehnični združljivosti podsistemov iz točke (a) v vozilu, potrjeni na podlagi ustreznih TSI in, če je ustrezno, nacionalnih predpisov;

| (c) | varni vključitvi podsistemov iz točke (a) v vozilo, potrjeni na podlagi ustreznih TSI in, če je ustrezno, nacionalnih predpisov ter skupnih varnostnih metod iz člena 6 Direktive (EU) .../... (32); |
| --- | --- |

(c)

varni vključitvi podsistemov iz točke (a) v vozilo, potrjeni na podlagi ustreznih TSI in, če je ustrezno, nacionalnih predpisov ter skupnih varnostnih metod iz člena 6 Direktive (EU) .../... (32);

| (d) | tehnični združljivosti vozila z omrežjem na področju uporabe iz odstavka 2, potrjeni na podlagi ustreznih TSI in, če je ustrezno, nacionalnih predpisov, registrov infrastrukture in SVM za ocenjevanje tveganja iz člena 6 Direktive (EU) .../... (32); |
| --- | --- |

(d)

tehnični združljivosti vozila z omrežjem na področju uporabe iz odstavka 2, potrjeni na podlagi ustreznih TSI in, če je ustrezno, nacionalnih predpisov, registrov infrastrukture in SVM za ocenjevanje tveganja iz člena 6 Direktive (EU) .../... (32);

Ta vloga in informacije o vseh vlogah, poteku zadevnih postopkov in njihovem izidu ter, kadar je primerno, zahtevah in odločitvah komisije za pritožbe se predložijo prek točke „vse na enem mestu“ iz člena 12 Uredbe (EU) .../... (33).

Kadar koli je za pridobitev dokazil o tehnični združljivosti iz točk (b) in (d) prvega pododstavka treba izvesti poskusna obratovanja, lahko zadevni nacionalni varnostni organi prosilcu izdajo začasna dovoljenja za uporabo vozila v omrežju za namene praktičnih preverjanj. Upravljavec infrastrukture si v posvetovanju s prosilcem na vso moč prizadeva zagotoviti, da se vsa poskusna obratovanja izvedejo v treh mesecih po prejemu zahteve prosilca. Nacionalni varnostni organ po potrebi sprejme ukrepe za zagotovitev izvajanja teh poskusnih obratovanj.

4.   Agencija ali v primeru odstavka 8 nacionalni varnostni organ izda dovoljenje za dajanje vozila na trg ali obvesti prosilca o svoji negativni odločitvi, in sicer v vnaprej določenem, razumnem roku, vsekakor pa v štirih mesecih od datuma, ko je od prosilca prejel vse ustrezne informacije. Agencija ali v primeru odstavka 8 nacionalni varnostni organ uporablja praktično ureditev za postopek za izdajo dovoljenj, ki se določi v izvedbenem aktu, kot je navedeno v odstavku 9. S temi dovoljenji se lahko vozila dajo na trg Unije.

5.   Agencija dovoljenja za dajanje vozil na trg izda za vozila s področjem uporabe v eni ali več državah članicah. Za izdajo takšnih dovoljenj Agencija:

| (a) | oceni elemente dokumentacije iz točk (b), (c) in (d) prvega pododstavka odstavka 3, da preveri popolnost, ustreznost in doslednost dokumentacije glede na ustrezne TSI, in |
| --- | --- |

(a)

oceni elemente dokumentacije iz točk (b), (c) in (d) prvega pododstavka odstavka 3, da preveri popolnost, ustreznost in doslednost dokumentacije glede na ustrezne TSI, in

| (b) | dokumentacijo prosilca pošlje v oceno nacionalnim varnostnim organom, ki jih zadeva predvideno področje uporabe, da preverijo njeno popolnost, ustreznost in doslednost glede na točko (d) prvega pododstavka odstavka 3 ter glede na elemente iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 3 glede na ustrezne nacionalne predpise. |
| --- | --- |

(b)

dokumentacijo prosilca pošlje v oceno nacionalnim varnostnim organom, ki jih zadeva predvideno področje uporabe, da preverijo njeno popolnost, ustreznost in doslednost glede na točko (d) prvega pododstavka odstavka 3 ter glede na elemente iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 3 glede na ustrezne nacionalne predpise.

V okviru omenjenih ocenjevanj na podlagi točk (a) in (b) in v primeru upravičenega dvoma lahko Agencija ali nacionalni varnostni organi zahtevajo, da se izvedejo poskusna obratovanja v omrežju. Zaradi lažjega izvajanja teh poskusnih obratovanj lahko zadevni nacionalni varnostni organi prosilcu izdajo začasna dovoljenja za uporabo vozila v omrežju za namene poskusnega obratovanja. Upravljavec infrastrukture si na vso moč prizadeva zagotoviti, da se vsa takšna poskusna obratovanja izvedejo v treh mesecih od prejema zahteve Agencije ali nacionalnega varnostnega organa.

6.   Agencija prosilcu v enem mesecu po prejemu njegove zahteve sporoči, da je dokumentacija popolna, ali pa prosi za ustrezne dopolnilne informacije in določi razumen rok za njihovo predložitev. V zvezi s popolnostjo, ustreznostjo in doslednostjo dokumentacije lahko Agencija oceni tudi elemente iz točke (d) odstavka 3.

Agencija pri sprejemanju odločitve o izdaji dovoljenja za dajanje vozila na trg v celoti upošteva ocene iz odstavka 5. Agencija izda dovoljenje za dajanje na trg ali obvesti prosilca o svoji negativni odločitvi v vnaprej določenem, razumnem roku, vsekakor pa v štirih mesecih od prejema vseh ustreznih informacij.

V primeru neuporabe ene ali več TSI ali njihovih delov, kakor je navedeno v členu 7, Agencija izda dovoljenje za vozilo šele po tem, ko se uporabi postopek iz navedenega člena.

Agencija je v celoti odgovorna za dovoljenja, ki jih izda.

7.   Ko se Agencija ne strinja z negativno oceno, ki jo v skladu s točko (b) odstavka 5 izvede eden ali več nacionalnih varnostnih organov, o tem obvesti zadevni organ ali organe in navede razloge za nestrinjanje. Agencija in nacionalni varnostni organ ali organi sodelujejo, da bi se dogovorili o oceni, ki bi bila sprejemljiva za vse. V tem procesu je udeležen tudi prosilec, če Agencija in nacionalni varnostni organ ali organi ocenijo, da je to potrebno. Če se o oceni, ki bi bila sprejemljiva za vse, ni mogoče dogovoriti v enem mesecu po tem, ko je Agencija obvestila nacionalni varnostni organ ali organe o svojem nestrinjanju, Agencija sprejme dokončno odločitev, razen če je oziroma so nacionalni varnostni organ ali organi zadevo predložil(-i) v arbitražo komisiji za pritožbe, ustanovljeni v skladu s členom 55 Uredbe (EU) .../... (34). Komisija za pritožbe v enem mesecu po prejemu zahteve nacionalnega varnostnega organa ali organov odloči, ali bo osnutek odločitve Agencije potrdila.

Kadar se komisija za pritožbe strinja z Agencijo, ta sprejme odločitev brez odlašanja.

Kadar se komisija za pritožbe strinja z negativno oceno nacionalnega varnostnega organa, Agencija izda dovoljenje za področje uporabe, iz katerega so izključeni deli omrežja, ki so prejeli negativno oceno.

Kadar se Agencija ne strinja s pozitivno oceno, ki jo v skladu s točko (b) odstavka 5 da eden ali več nacionalnih varnostnih organov, o tem obvesti zadevni organ ali organe in navede razloge za nestrinjanje. Agencija in nacionalni varnostni organ ali organi sodelujejo, da bi se dogovorili o oceni, ki bi bila sprejemljiva za vse. V tem procesu je udeležen tudi prosilec, če Agencija in nacionalni varnostni organ ali organi ocenijo, da je to potrebno. Če se o oceni, ki bi bila sprejemljiva za vse, ni mogoče dogovoriti v enem mesecu po tem, ko je Agencija obvestila nacionalni varnostni organ ali organe o svojem nestrinjanju, Agencija sprejme dokončno odločitev.

8.   Kadar je področje uporabe omejeno na omrežje ali omrežja v eni državi članici, lahko nacionalni varnostni organ te države članice na svojo odgovornost in na zahtevo prosilca izda dovoljenje za dajanje vozila na trg. Za izdajo takšnih dovoljenj nacionalni varnostni organ oceni dokumentacijo glede na elemente iz odstavka 3 in v skladu s postopki, določenimi v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi odstavka 9. Nacionalni varnostni organ prosilcu v enem mesecu po prejemu njegove zahteve sporoči, da je dokumentacija popolna, ali pa prosi za ustrezne dopolnilne informacije. Po posvetovanju s pristojnimi nacionalnimi varnostnimi organi dovoljenje velja tudi za vozila, ki potujejo do postaj sosednjih držav članic s podobnimi značilnostmi omrežja, če so te postaje blizu meje, ne da bi bila potrebna razširitev področja uporabe. To posvetovanje lahko poteka za vsak primer posebej ali se uredi v čezmejnem dogovoru med nacionalnimi varnostnimi organi.

Če je področje uporabe omejeno na ozemlje ene države članice in v primeru, da se ne uporablja ena ali več TSI ali njihovi deli, kakor je navedeno v členu 7, nacionalni varnostni organ izda dovoljenje za vozilo šele po tem, ko se uporabi postopek iz navedenega člena.

Nacionalni varnostni organ je v celoti odgovoren za dovoljenja, ki jih izda.

9.   Komisija do ... (35) z izvedbenimi akti sprejme praktične ureditve, v katerih določi:

| (a) | kako bo prosilec izpolnjeval v tem členu postavljene zahteve za pridobitev dovoljenja za dajanje vozila na trg in dovoljenja za tip vozil, ter navede zahtevane dokumente; |
| --- | --- |

(a)

kako bo prosilec izpolnjeval v tem členu postavljene zahteve za pridobitev dovoljenja za dajanje vozila na trg in dovoljenja za tip vozil, ter navede zahtevane dokumente;

| (b) | podrobnosti postopka za pridobitev dovoljenja, kot so postopkovne faze in roki za vsako fazo postopka; |
| --- | --- |

(b)

podrobnosti postopka za pridobitev dovoljenja, kot so postopkovne faze in roki za vsako fazo postopka;

| (c) | kako Agencija in nacionalni varnostni organ v različnih fazah postopka za predložitev vloge in pridobitev dovoljenja izpolnjujeta zahteve iz tega člena, tudi pri ocenjevanju prosilčeve dokumentacije. |
| --- | --- |

(c)

kako Agencija in nacionalni varnostni organ v različnih fazah postopka za predložitev vloge in pridobitev dovoljenja izpolnjujeta zahteve iz tega člena, tudi pri ocenjevanju prosilčeve dokumentacije.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 51(3). V njih se upoštevajo izkušnje, pridobljene pri pripravi dogovorov o sodelovanju iz odstavka 14 tega člena.

10.   V dovoljenjih za dajanje vozila na trg se navedejo:

| (a) | področje oziroma področja uporabe; |
| --- | --- |

(a)

področje oziroma področja uporabe;

| (b) | vrednosti parametrov iz TSI in po potrebi iz nacionalnih predpisov za preverjanje tehnične združljivosti vozila s področjem uporabe; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti parametrov iz TSI in po potrebi iz nacionalnih predpisov za preverjanje tehnične združljivosti vozila s področjem uporabe;

| (c) | skladnost vozila z ustreznimi TSI in sklopi nacionalnih predpisov, povezanih s parametri iz točke (b); |
| --- | --- |

(c)

skladnost vozila z ustreznimi TSI in sklopi nacionalnih predpisov, povezanih s parametri iz točke (b);

| (d) | pogoji za uporabo vozila in druge omejitve. |
| --- | --- |

(d)

pogoji za uporabo vozila in druge omejitve.

11.   Vsaka odločitev o zavrnitvi dovoljenja za dajanje vozila na trg ali o izključitvi dela omrežja v skladu z negativno oceno, kot je navedeno v odstavku 7, se ustrezno utemelji. Prosilec lahko v enem mesecu od prejema negativne odločitve zahteva, da Agencija ali, če je ustrezno, nacionalni varnostni organ, ponovno preuči odločitev. Agencija ali nacionalni varnostni organ ima na voljo dva meseca od datuma prejema zahteve za ponovno preučitev, da potrdi ali spremeni svojo odločitev.

Če je potrjena negativna odločitev Agencije, lahko prosilec vloži pritožbo pri komisiji za pritožbe, imenovani v skladu s členom 55 Uredbe (EU) .../... (36).

Če je potrjena negativna odločitev nacionalnega varnostnega organa, lahko prosilec vloži pritožbo pri pritožbenem organu v skladu z nacionalnim pravom. Države članice lahko za namen tega pritožbenega postopka imenujejo svoje regulatorne organe iz člena 55 Direktive 2012/34/ES. V tem primeru se uporablja člen 18(3) Direktive (EU) .../... (37).

12.   V primeru obnove ali nadgradnje obstoječih vozil, ki že imajo dovoljenje za dajanje vozil na trg, je potrebno novo dovoljenje za dajanje vozila na trg, če:

| (a) | se spremenijo vrednosti parametrov iz točke (b) odstavka 10, ki so zunaj razpona sprejemljivih parametrov, kot so opredeljeni v TSI; |
| --- | --- |

(a)

se spremenijo vrednosti parametrov iz točke (b) odstavka 10, ki so zunaj razpona sprejemljivih parametrov, kot so opredeljeni v TSI;

| (b) | lahko predvidena dela škodljivo vplivajo na splošno varnost zadevnega vozila, ali |
| --- | --- |

(b)

lahko predvidena dela škodljivo vplivajo na splošno varnost zadevnega vozila, ali

| (c) | to zahtevajo ustrezne TSI. |
| --- | --- |

(c)

to zahtevajo ustrezne TSI.

13.   Kadar želi prosilec razširiti področje uporabe vozila, ki že ima dovoljenje, dopolni dokumentacijo z ustreznimi dokumenti iz odstavka 3, ki zadevajo dodatno področje uporabe. Dokumentacijo predloži Agenciji, ki po končanju postopkov iz odstavkov 4 do 7 izda posodobljeno dovoljenje, ki obsega razširjeno področje uporabe.

Če je prosilec prejel dovoljenje za dajanje vozila na trg v skladu z odstavkom 8 in želi razširiti področje uporabe v eni sami državi članici, dopolni dokumentacijo z ustreznimi dokumenti iz odstavka 3, ki zadevajo dodatno področje uporabe. Dokumentacijo predloži nacionalnemu varnostnemu organu, ki po končanju postopkov iz odstavka 8 izda posodobljeno dovoljenje, ki obsega razširjeno področje uporabe.

14.   Za namene odstavkov 5 in 6 tega člena Agencija sklene dogovore o sodelovanju z nacionalnimi varnostnimi organi v skladu s členom 76 Uredbe (EU) .../... (38). Ti dogovori so lahko specifični ali okvirni in lahko vključujejo enega ali več nacionalnih varnostnih organov. Vsebujejo podroben opis nalog in pogojev za rezultate, časovne roke, ki veljajo za njihovo uresničitev, ter porazdelitev pristojbin, ki jih plača prosilec. Vključujejo lahko tudi podrobno ureditev sodelovanja v primeru omrežij, pri katerih je iz geografskih ali zgodovinskih razlogov potrebno posebno strokovno znanje, da se zmanjšajo upravne obremenitve in stroški prosilca. Kadar so takšna omrežja ločena od preostalega železniškega sistema Unije, lahko takšna podrobna ureditev sodelovanja zajema tudi možnost prenosa nalog na ustrezne nacionalne varnostne organe, če je to nujno za zagotavljanje učinkovite in sorazmerne porazdelitve virov za dovoljenja. Ti dogovori se sklenejo, preden Agencija začne izvajati naloge v zvezi z dovoljenji v skladu s členom 54(4) te direktive.

15.   V primeru držav članic, v katerih je tirna širina omrežja drugačna od tirne širine glavnega železniškega omrežja znotraj Unije ter imajo omrežja identične tehnične in operativne zahteve kot v sosednjih tretjih državah, vsi zadevni nacionalni varnostni organi teh držav članic sklenejo z Agencijo poleg dogovorov o sodelovanju iz odstavka 14 še večstranski dogovor, v katerem opredelijo pogoje, pod katerimi bo dovoljenje za vozilo, izdano v eni od teh držav članic, veljavno tudi v drugih zadevnih državah članicah.

16.   Ta člen se ne uporablja za tovorne vagone ali potniške vagone, ki so v skupni uporabi s tretjimi državami, v katerih je tirna širina drugačna od tirne širine glavnega železniškega omrežja znotraj Unije, ter so dovoljeni v skladu z drugačnim postopkom za izdajo dovoljenj za vozila. Predpisi, ki urejajo postopek za izdajanje dovoljenj za takšna vozila, se objavijo in priglasijo Komisiji. Skladnost teh vozil z bistvenimi zahtevami iz te direktive zagotovi zadevni prevoznik v železniškem prometu v okviru svojega sistema upravljanja varnosti. Komisija lahko na podlagi poročila Agencije izrazi mnenje o tem, ali so takšni predpisi skladni s cilji te direktive. Če predpisi niso skladni, lahko zadevne države članice in Komisija sodelujejo, da določijo, katere ustrezne ukrepe bi bilo treba sprejeti, pri čemer po potrebi vključijo zadevne mednarodne organe.

17.   Država članica se lahko odloči, da se ta člen ne bo uporabljal za lokomotive ali vlake na lastni pogon, ki prihajajo iz tretjih držav in naj bi vozili do postaje, ki se nahaja v bližini meje na njenem ozemlju in je namenjena čezmejnim dejavnostim. Skladnost takšnih vozil z bistvenimi zahtevami iz te direktive zagotovi zadevni prevoznik v železniškem prometu v okviru svojega sistema upravljanja varnosti in po potrebi v skladu s členom 10(9) Direktive (EU) .../... (39).

Člen 22

Registracija vozil z dovoljenjem za dajanje na trg

1.   Vozilo se pred prvo uporabo in po tem, ko je v skladu s členom 21 odobreno dovoljenje za dajanje na trg, na zahtevo imetnika registrira v registru vozil iz člena 47.

2.   Vozilo, katerega področje uporabe je omejeno na ozemlje ene države članice, se registrira v tej državi članici.

3.   Vozilo, katerega področje uporabe obsega ozemlje več kot ene države članice, se registrira v eni od zadevnih držav članic.

Člen 23

Preverjanja pred uporabo dovoljenih vozil

1.   Preden prevoznik v železniškem prometu uporabi vozilo na področju uporabe, ki je navedeno v dovoljenju za dajanje na trg, preveri:

| (a) | da ima vozilo dovoljenje za dajanje na trg v skladu s členom 21 in je ustrezno registrirano; |
| --- | --- |

(a)

da ima vozilo dovoljenje za dajanje na trg v skladu s členom 21 in je ustrezno registrirano;

| (b) | da je vozilo skladno s progo, in sicer na podlagi registra infrastrukture, ustreznih TSI ali drugih ustreznih informacij, ki jih upravljavec infrastrukture zagotovi brezplačno in v razumnem roku, če takšen register ne obstaja ali ni popoln, in |
| --- | --- |

(b)

da je vozilo skladno s progo, in sicer na podlagi registra infrastrukture, ustreznih TSI ali drugih ustreznih informacij, ki jih upravljavec infrastrukture zagotovi brezplačno in v razumnem roku, če takšen register ne obstaja ali ni popoln, in

| (c) | da je vozilo ustrezno vgrajeno v vlakovno kompozicijo, v kateri naj bi obratovalo, pri čemer se upošteva sistem upravljanja varnosti iz člena 9 Direktive (EU) .../... (40) ter TSI o obratovanju in upravljanju prometa. |
| --- | --- |

(c)

da je vozilo ustrezno vgrajeno v vlakovno kompozicijo, v kateri naj bi obratovalo, pri čemer se upošteva sistem upravljanja varnosti iz člena 9 Direktive (EU) .../... (40) ter TSI o obratovanju in upravljanju prometa.

2.   Za namene odstavka 1 lahko prevoznik v železniškem prometu izvede poskusna obratovanja v sodelovanju z upravljavcem infrastrukture.

Upravljavec infrastrukture si po posvetovanju s prosilcem na vso moč prizadeva zagotoviti, da se vsa poskusna obratovanja izvedejo v treh mesecih po prejemu zahteve prosilca.

Člen 24

Dovoljenje za tip vozil

1.   Agencija ali, če je ustrezno, nacionalni varnostni organ lahko v skladu s postopkom iz člena 21 odobri dovoljenja za tip vozil. Vloga za pridobitev dovoljenja za tip vozil in informacije o vseh vlogah, poteku zadevnih postopkov in njihovem izidu ter, kadar je primerno, zahtevah in odločitvah komisije za pritožbe se predložijo prek točke „vse na enem mestu“ iz člena 12 Uredbe (EU) .../... (41).

2.   Če Agencija ali nacionalni varnostni organ izda dovoljenje za dajanje vozila na trg, hkrati z zahtevo prosilca izda dovoljenje za tip vozil, ki zadeva isto področje uporabe vozila.

3.   V primeru sprememb katere koli zadevne določbe v TSI ali nacionalnih predpisih, na podlagi katerih je bilo izdano dovoljenje za tip vozil, TSI ali nacionalni predpis določi, ali je že izdano dovoljenje za tip vozil še naprej veljavno ali pa ga je treba obnoviti. Če je treba dovoljenje obnoviti, lahko preverjanja, ki jih opravi Agencija ali nacionalni varnostni organ, zadevajo samo spremenjene predpise.

4.   Komisija z izvedbenimi akti določi vzorec izjave o skladnosti tipa vozil. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 51(3).

5.   Izjava o skladnosti tipa vozila se izda v skladu z:

| (a) | verifikacijskimi postopki iz ustreznih TSI ali |
| --- | --- |

(a)

verifikacijskimi postopki iz ustreznih TSI ali

| (b) | postopki za ugotavljanje skladnosti, kakor so opredeljeni v modulih B+D, B+F in H1 iz Sklepa št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (42), kadar se TSI ne uporabljajo. |
| --- | --- |

(b)

postopki za ugotavljanje skladnosti, kakor so opredeljeni v modulih B+D, B+F in H1 iz Sklepa št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (42), kadar se TSI ne uporabljajo.

6.   Kadar je ustrezno, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo ad hoc module za ocenjevanje skladnosti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 51(3).

7.   Dovoljenje za tip vozil se registrira v Evropskem registru dovoljenih tipov vozil iz člena 48.

Člen 25

Skladnost vozil z dovoljenim tipom vozila

1.   Vozilo ali serija vozil, ki je skladna z dovoljenim tipom vozila, brez nadaljnjih preverjanj prejme dovoljenje za dajanje vozila na trg v skladu s členom 21 na podlagi izjave o skladnosti s tistim tipom vozila, ki jo predloži prosilec.

2.   Obnovitev dovoljenja za tip vozila, kakor je navedena v členu 24(3), ne vpliva na dovoljenja za dajanje vozila na trg, že izdana na podlagi prejšnjega dovoljenja za dajanje tega tipa vozila na trg.

Člen 26

Neizpolnjevanje bistvenih zahtev pri vozilih ali tipih vozil

1.   Če prevoznik v železniškem prometu med obratovanjem ugotovi, da vozilo, ki ga uporablja, ne izpolnjuje ene od veljavnih bistvenih zahtev, sprejme potrebne popravljalne ukrepe, da bi vozilo izpolnjevalo zahteve glede skladnosti. O sprejetih ukrepih lahko obvesti tudi Agencijo in vse zadevne nacionalne varnostne organe. Če ima prevoznik v železniškem prometu dokaz, da je neskladnost obstajala že v času, ko je bilo izdano dovoljenje za dajanje na trg, o tem obvesti Agencijo in vse druge zadevne nacionalne varnostne organe.

2.   Ko nacionalni varnostni organ ugotovi, na primer v okviru postopka nadzora iz člena 17 Direktive (EU) .../... (43), da vozilo ali tip vozila, v zvezi s katerim je dovoljenje za dajanje na trg odobrila bodisi Agencija v skladu s členom 21(5) ali členom 24 bodisi nacionalni varnostni organ v skladu s členom 21(8) ali členom 24, ob uporabi, skladni z namenom, ne izpolnjuje ene od veljavnih bistvenih zahtev, obvesti prevoznika v železniškem prometu, ki uporablja vozilo ali tip vozila, in ga pozove, naj sprejme potrebne popravljalne ukrepe, da bi vozilo(-a) izpolnjevalo(-a) zahteve glede skladnosti. Nacionalni varnostni organ obvesti Agencijo in vse druge zadevne nacionalne varnostne organe, tudi tiste na ozemlju, kjer je vloga za pridobitev dovoljenja za dajanje vozila istega tipa na trg še v postopku.

3.   Ko v primerih iz odstavka 1 ali 2 tega člena popravljalni ukrepi, ki jih uporabi prevoznik v železniškem prometu, ne zagotavljajo skladnosti z veljavnimi bistvenimi zahtevami, ta neskladnost pa vodi k resnemu varnostnemu tveganju, lahko zadevni nacionalni varnostni organ uporabi začasne varnostne ukrepe v okviru svojih nadzornih nalog v skladu s členom 17(6) Direktive (EU) .../... (43). Nacionalni varnostni organ ali Agencija lahko vzporedno uporablja začasne varnostne ukrepe v obliki začasnega preklica dovoljenja za tip vozila, ki so predmet sodne presoje in za katere se uporabi arbitražni postopek, določen v členu 21(7).

4.   V primerih iz odstavka 3 se lahko Agencija ali nacionalni varnostni organ, ki je izdal dovoljenje, po pregledu učinkovitosti vseh ukrepov, sprejetih za odpravo resnega varnostnega tveganja, odloči, da razveljavi ali spremeni dovoljenje, če se dokaže, da v času veljavnosti dovoljenja ni bila izpolnjena bistvena zahteva. V ta namen o tej odločitvi uradno obvesti imetnika dovoljenja za dajanje na trg ali imetnika dovoljenja za tip vozil in svojo odločitev obrazloži. Imetnik lahko od Agencije ali nacionalnega varnostnega organa v enem mesecu po prejemu njegove odločitve zahteva, da odločitev ponovno preuči. V tem primeru se izvajanje odločitve o razveljavitvi začasno odloži. Agencija ali nacionalni varnostni organ ima na voljo en mesec od datuma prejema zahteve za ponovno preučitev, da potrdi ali spremeni svojo odločitev.

Po potrebi se v primeru nestrinjanja med Agencijo in nacionalnim varnostnim organom glede potrebe po omejitvi ali razveljavitvi dovoljenja uporabi arbitražni postopek iz člena 21(7). Če je rezultat tega postopka odločitev, da se dovoljenje za vozilo ne sme ne omejiti ne razveljaviti, se izvajanje začasnih varnostnih ukrepov iz odstavka 3 tega člena odloži.

5.   Če je odločitev Agencije potrjena, lahko imetnik dovoljenja za vozilo v roku iz člena 59 Uredbe (EU) .../... (44) vloži pritožbo pri komisiji za pritožbe, imenovani v skladu s členom 55 navedene uredbe. Če je odločitev nacionalnega varnostnega organa potrjena, lahko imetnik dovoljenja za vozilo v dveh mesecih od uradne obvestitve o navedeni odločitvi vloži pritožbo v okviru nacionalne sodne presoje v skladu s členom 18(3) Direktive (EU) .../... (45). Države članice lahko za namen tega pritožbenega postopka imenujejo svoje regulatorne organe iz člena 56 Direktive 2012/34/EU.

6.   Ko se Agencija odloči razveljaviti ali spremeniti dovoljenje za dajanje na trg, ki ga je odobrila, o tem neposredno obvesti vse nacionalne varnostne organe ter svojo odločitev obrazloži.

Ko se nacionalni varnostni organ odloči razveljaviti dovoljenje za dajanje na trg, ki ga je odobril, o tem takoj obvesti Agencijo ter svojo odločitev obrazloži. Agencija nato obvesti druge nacionalne varnostne organe.

7.   Odločitev Agencije ali nacionalnega varnostnega organa, da razveljavi dovoljenje, se zabeleži v ustreznem registru vozil v skladu s členom 22 ali – če gre za dovoljenje za tip vozila – v evropskem registru dovoljenih tipov vozil v skladu s členom 24(7). Agencija in nacionalni varnostni organi zagotavljajo, da so prevozniki v železniškem prometu, ki uporabljajo vozila istega tipa, kot je vozilo ali tip, na katerega se nanaša razveljavitev, ustrezno obveščeni. Taki prevozniki v železniškem prometu najprej preverijo, ali se pojavlja enaka težava v zvezi z neskladnostjo. V tem primeru se uporabi postopek iz tega člena.

8.   Ko se razveljavi dovoljenje za dajanje na trg, se zadevno vozilo ne uporablja več in njegovo področje uporabe se ne širi. Ko se razveljavi dovoljenje za tip vozila, se vozila, sestavljena na tej podlagi, ne dajo na trg ali – če so že na trgu – se s trga umaknejo. Novo dovoljenje se lahko zahteva na podlagi postopka iz člena 21 v primeru posameznih vozil ali člena 24 v primeru tipa vozila.

9.   Ko je v primerih iz odstavka 1 ali 2 neizpolnjevanje bistvenih zahtev omejeno na del področja uporabe zadevnega vozila in je to neizpolnjevanje obstajalo že v času, ko je bilo izdano dovoljenje za dajanje na trg, se to dovoljenje spremeni tako, da so deli izključeni iz področja zadevne uporabe.

POGLAVJE VI

ORGANI ZA OCENJEVANJE SKLADNOSTI

Člen 27

Priglasitveni organi

1.   Države članice imenujejo priglasitvene organe, ki so pristojni za uvedbo in izvajanje potrebnih postopkov za ocenjevanje, priglasitev in spremljanje organov za ocenjevanje skladnosti, tudi skladnosti s členom 34.

2.   Države članice zagotovijo, da ti organi Komisiji in drugim državam članicam priglasijo organe, ki so pooblaščeni, da kot tretja oseba izvajajo naloge ocenjevanja skladnosti iz členov 10(2) in 15(1). Zagotovijo tudi, da Komisijo in druge države članice obvestijo o imenovanih organih iz člena 15(8).

3.   Države članice se lahko odločijo, da naj ocenjevanje in spremljanje iz odstavka 1 izvaja nacionalni akreditacijski organ v smislu in v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008.

4.   Kadar priglasitveni organ prenese ali kako drugače poveri ocenjevanje, priglasitev ali nadzor iz odstavka 1 tega člena organu, ki ni vladni subjekt, mora biti takšen organ pravna oseba in izpolnjevati zahteve iz člena 28. Organ poskrbi za ureditev, s katero zavaruje odgovornosti, ki izhajajo iz njegovih dejavnosti.

5.   Priglasitveni organ je v celoti odgovoren za naloge, ki jih izvaja organ iz odstavka 3.

Člen 28

Zahteve v zvezi s priglasitvenimi organi

Priglasitveni organ:

| (a) | se ustanovi tako, da ne pride do nikakršnega nasprotja interesov z organi za ocenjevanje skladnosti; |
| --- | --- |

(a)

se ustanovi tako, da ne pride do nikakršnega nasprotja interesov z organi za ocenjevanje skladnosti;

| (b) | se organizira in deluje tako, da se zaščitita objektivnost in nepristranskost njegovih dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

se organizira in deluje tako, da se zaščitita objektivnost in nepristranskost njegovih dejavnosti;

| (c) | se organizira tako, da vsako odločitev v zvezi s priglasitvijo organa za ocenjevanje skladnosti sprejmejo pristojne osebe, ki niso osebe, ki so izvedle ocenjevanje; |
| --- | --- |

(c)

se organizira tako, da vsako odločitev v zvezi s priglasitvijo organa za ocenjevanje skladnosti sprejmejo pristojne osebe, ki niso osebe, ki so izvedle ocenjevanje;

| (d) | ne ponuja oziroma ne opravlja nobenih dejavnosti, ki jih izvaja organ za ocenjevanje skladnosti, ali svetovalnih storitev na komercialni ali konkurenčni osnovi; |
| --- | --- |

(d)

ne ponuja oziroma ne opravlja nobenih dejavnosti, ki jih izvaja organ za ocenjevanje skladnosti, ali svetovalnih storitev na komercialni ali konkurenčni osnovi;

| (e) | ščiti zaupnost pridobljenih informacij; |
| --- | --- |

(e)

ščiti zaupnost pridobljenih informacij;

| (f) | ima na voljo zadostno število sposobnega osebja za ustrezno opravljanje svojih nalog. |
| --- | --- |

(f)

ima na voljo zadostno število sposobnega osebja za ustrezno opravljanje svojih nalog.

Člen 29

Obveznost priglasitvenih organov o zagotavljanju informacij

Države članice Komisijo obvestijo o svojih postopkih za ocenjevanje, priglasitev in nadzor organov za ocenjevanje skladnosti in o kakršnih koli spremembah teh postopkov.

Komisija javnosti omogoči dostop do teh informacij.

Člen 30

Organi za ocenjevanje skladnosti

1.   Za potrebe priglasitve organ za ocenjevanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz odstavkov 2 do 7 tega člena ter iz členov 31 in 32.

2.   Organ za ocenjevanje skladnosti se ustanovi v skladu z nacionalnim pravom in je pravna oseba.

3.   Organ za ocenjevanje skladnosti je sposoben izvajati vse naloge ocenjevanja skladnosti, ki so mu dodeljene z ustrezno TSI in v zvezi s katerimi je bil priglašen, ne glede na to, ali naloge izvaja sam ali pa se te izvajajo v njegovem imenu in na njegovo odgovornost.

Organ za ocenjevanje skladnosti ima v vsakem trenutku in za vsak postopek ocenjevanja skladnosti ter za vsako vrsto ali kategorijo proizvodov, v zvezi s katerimi je bil priglašen, na voljo:

| (a) | potrebno osebje s strokovnim znanjem ter zadostnimi in primernimi izkušnjami za izvajanje nalog ocenjevanja skladnosti; |
| --- | --- |

(a)

potrebno osebje s strokovnim znanjem ter zadostnimi in primernimi izkušnjami za izvajanje nalog ocenjevanja skladnosti;

| (b) | ustrezne opise postopkov, v skladu s katerimi naj se izvaja ocenjevanje skladnosti, pri čemer je zagotovljena preglednost in zmožnost uporabe teh postopkov. Vzpostavljene ima ustrezne politike in postopke, ki ločujejo med nalogami, ki jih izvaja kot priglašeni organ za ocenjevanje skladnosti, in drugimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

(b)

ustrezne opise postopkov, v skladu s katerimi naj se izvaja ocenjevanje skladnosti, pri čemer je zagotovljena preglednost in zmožnost uporabe teh postopkov. Vzpostavljene ima ustrezne politike in postopke, ki ločujejo med nalogami, ki jih izvaja kot priglašeni organ za ocenjevanje skladnosti, in drugimi dejavnostmi;

| (c) | ustrezne postopke za izvajanje dejavnosti, pri katerih so upoštevani velikost podjetja, gospodarski sektor, v katerem posluje, struktura podjetja, stopnja zahtevnosti zadevne tehnologije proizvoda ter masovna ali serijska narava proizvodnega postopka. |
| --- | --- |

(c)

ustrezne postopke za izvajanje dejavnosti, pri katerih so upoštevani velikost podjetja, gospodarski sektor, v katerem posluje, struktura podjetja, stopnja zahtevnosti zadevne tehnologije proizvoda ter masovna ali serijska narava proizvodnega postopka.

Imeti mora potrebna sredstva za ustrezno izvajanje tehničnih in upravnih nalog, povezanih z dejavnostmi ocenjevanja skladnosti, ter dostop do vse potrebne opreme ali prostorov.

4.   Organi za ocenjevanje skladnosti sklenejo zavarovanje odgovornosti, razen če odgovornost prevzame država v skladu z nacionalnim pravom ali če je država članica sama neposredno odgovorna za ocenjevanje skladnosti.

5.   Osebje organa za ocenjevanje skladnosti je zavezano k poklicni molčečnosti v zvezi z vsemi informacijami, pridobljenimi med izvajanjem nalog v skladu z zadevno TSI ali katero koli izvedbeno določbo nacionalnega prava, razen pred pristojnimi organi države članice, v kateri izvaja svoje dejavnosti. Lastninske pravice so zaščitene.

6.   Organi za ocenjevanje skladnosti sodelujejo pri ustreznih dejavnostih standardizacije in dejavnostih skupine za usklajevanje priglašenih organov za ocenjevanje skladnosti, ustanovljene v skladu z ustreznim pravom Unije, ali zagotovijo, da je njihovo osebje za ocenjevanje skladnosti obveščeno o teh dejavnostih, in kot splošne smernice uporabljajo upravne odločbe in dokumente, ki so rezultat dela te skupine.

7.   Organi za ocenjevanje skladnosti, ki so priglašeni za podsisteme vodenja – upravljanja in signalizacije ob progi in/ali na vozilu, sodelujejo pri dejavnostih skupine ERTMS iz člena 29 Uredbe (EU) .../... (46) ali zagotovijo, da je njihovo osebje za ocenjevanje skladnosti obveščeno o teh dejavnostih. Upoštevajo smernice, ki so rezultat dela te skupine. Če po njihovem mnenju ni ustrezno ali ni mogoče uporabljati teh smernic, svoje ugotovitve predložijo v razpravo skupini ERTMS, da se zagotovi trajno izboljševanje teh smernic.

Člen 31

Nepristranskost organov za ocenjevanje skladnosti

1.   Organ za ocenjevanje skladnosti je tretja oseba, neodvisna od organizacije ali od proizvajalca proizvoda, ki ga ocenjuje.

Organ, ki je del poslovnega ali poklicnega združenja, ki zastopa podjetja, ki se ukvarjajo z oblikovanjem, proizvodnjo, dobavo, sestavljanjem, uporabo ali vzdrževanjem proizvodov, ki jih ta organ ocenjuje, se lahko šteje za tak organ, če je dokazano, da je neodvisen in da ni nasprotja interesov.

2.   Zagotovi se nepristranskost organa za ugotavljanje skladnosti, njegovega najvišjega vodstva in osebja za ugotavljanje skladnosti.

3.   Organ za ocenjevanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvajanje nalog ocenjevanja skladnosti, ne smejo biti oblikovalci, proizvajalci, dobavitelji, monterji, kupci, lastniki, uporabniki ali vzdrževalci proizvodov, ki jih ocenjujejo, ali njihovi pooblaščeni zastopniki. To ne onemogoča uporabe ocenjenih proizvodov, ki so nujni za delovanje organa za ocenjevanje skladnosti, ali uporabe takšnih proizvodov za osebne namene.

4.   Organ za ocenjevanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvajanje nalog ocenjevanja skladnosti, ne sodelujejo neposredno pri oblikovanju, proizvodnji ali gradnji, trženju, vgradnji, uporabi ali vzdrževanju navedenih proizvodov ali zastopajo oseb, ki sodelujejo pri navedenih dejavnostih. Ne sodelujejo pri nobenih dejavnostih, ki bi lahko vplivale na njihovo neodvisno presojo ali integriteto v zvezi z dejavnostmi ocenjevanja skladnosti, za katere so priglašeni. Ta prepoved velja zlasti za svetovalne storitve.

5.   Organi za ocenjevanje skladnosti zagotavljajo, da dejavnosti odvisnih družb ali podizvajalcev ne vplivajo na zaupnost, objektivnost ali nepristranskost njihovih dejavnosti ocenjevanja skladnosti.

6.   Organi za ocenjevanje skladnosti in njihovo osebje izvajajo dejavnosti ocenjevanja skladnosti z največjo strokovno integriteto in potrebno tehnično usposobljenostjo na določenem področju brez pritiskov in spodbud, zlasti finančnih, ki bi lahko vplivali na njihovo presojo ali rezultate njihovih dejavnosti ocenjevanja skladnosti, zlasti od oseb ali skupin oseb, za katere so rezultati teh dejavnosti pomembni.

Člen 32

Osebje organov za ocenjevanje skladnosti

1.   Osebje, odgovorno za izvajanje dejavnosti ocenjevanja skladnosti, ima naslednje kvalifikacije:

| (a) | dobro tehnično in poklicno usposobljenost, kar vključuje vse dejavnosti ocenjevanja skladnosti, za katere je bil organ za ocenjevanje skladnosti priglašen; |
| --- | --- |

(a)

dobro tehnično in poklicno usposobljenost, kar vključuje vse dejavnosti ocenjevanja skladnosti, za katere je bil organ za ocenjevanje skladnosti priglašen;

| (b) | zadovoljivo znanje o zahtevah glede ocenjevanj, ki jih izvaja, in ustrezna pooblastila za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

(b)

zadovoljivo znanje o zahtevah glede ocenjevanj, ki jih izvaja, in ustrezna pooblastila za njihovo izvajanje;

| (c) | ustrezno poznavanje in razumevanje bistvenih zahtev, veljavnih harmoniziranih standardov in zadevnih določb prava Unije; |
| --- | --- |

(c)

ustrezno poznavanje in razumevanje bistvenih zahtev, veljavnih harmoniziranih standardov in zadevnih določb prava Unije;

| (d) | sposobnost pripravljati potrdila, zapise in poročila, ki dokazujejo, da je bilo ocenjevanje izvedeno. |
| --- | --- |

(d)

sposobnost pripravljati potrdila, zapise in poročila, ki dokazujejo, da je bilo ocenjevanje izvedeno.

2.   Prejemki najvišjega vodstva in osebja organa za ocenjevanje skladnosti niso odvisni od števila ali rezultatov opravljenih ocenjevanj.

Člen 33

Domneva o skladnosti organa za ocenjevanje skladnosti

Če organ za ocenjevanje skladnosti dokaže svojo skladnost z merili, ki so določena v ustreznih harmoniziranih standardih ali njihovih delih, katerih sklicevanja so objavljena v Uradnem listu Evropske unije, se domneva, da izpolnjuje zahteve iz členov 30 do 32, kolikor veljavni harmonizirani standardi zajemajo te zahteve.

Člen 34

Odvisne družbe in podizvajalci priglašenih organov

1.   Kadar priglašeni organ za določene naloge, povezane z ocenjevanjem skladnosti, sklene pogodbo s podizvajalci ali te naloge prenese na odvisno družbo, zagotovi, da podizvajalec ali odvisna družba izpolnjuje zahteve iz členov 30 do 32, ter o tem ustrezno obvesti priglasitveni organ.

2.   Priglašeni organi so v celoti odgovorni za naloge, ki jih izvajajo podizvajalci ali odvisne družbe, ne glede na to, kje imajo ti podizvajalci ali ta odvisne družbe sedež.

3.   Dejavnosti priglašenih organov se lahko prenesejo na podizvajalca ali odvisno družbo samo, če stranka s tem soglaša.

4.   Priglašeni organi za priglasitveni organ hranijo zadevne dokumente v zvezi z ocenjevanjem kvalifikacij podizvajalca ali odvisne družbe ter delom, ki ga ta opravi v skladu z ustrezno TSI.

Člen 35

Akreditirani interni organi

1.   Prosilci lahko uporabijo akreditirani interni organ za izvajanje dejavnosti ocenjevanja skladnosti za namene izvajanja postopkov iz modulov A1, A2, C1 ali C2 iz Priloge II k Sklepu 768/2008/ES ter modulov CA1 in CA2 iz Priloge I k Sklepu 2010/713/EU. Ta organ je ločen in samostojen del zadevnega prosilca in ne sodeluje pri oblikovanju, proizvodnji, dobavi, vgradnji, uporabi ali vzdrževanju proizvodov, ki jih ocenjuje.

2.   Akreditirani interni organ izpolnjuje naslednje zahteve:

| (a) | akreditiran je v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008; |
| --- | --- |

(a)

akreditiran je v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008;

| (b) | organ in njegovo osebje sta znotraj matične organizacije organizacijsko razpoznavna in uporabljata metode poročanja, ki zagotavljajo njuno nepristranskost, ki jo dokazujeta pristojnemu nacionalnemu akreditacijskemu organu; |
| --- | --- |

(b)

organ in njegovo osebje sta znotraj matične organizacije organizacijsko razpoznavna in uporabljata metode poročanja, ki zagotavljajo njuno nepristranskost, ki jo dokazujeta pristojnemu nacionalnemu akreditacijskemu organu;

| (c) | organ in osebje nista odgovorna za obliko, proizvodnjo, dobavo, vgradnjo, delovanje ali vzdrževanje proizvodov, ki jih ocenjujeta, niti ne sodelujeta pri dejavnostih, ki bi lahko vplivale na njuno neodvisno presojo ali integriteto v zvezi z njunimi dejavnostmi ocenjevanja; |
| --- | --- |

(c)

organ in osebje nista odgovorna za obliko, proizvodnjo, dobavo, vgradnjo, delovanje ali vzdrževanje proizvodov, ki jih ocenjujeta, niti ne sodelujeta pri dejavnostih, ki bi lahko vplivale na njuno neodvisno presojo ali integriteto v zvezi z njunimi dejavnostmi ocenjevanja;

| (d) | organ opravlja svoje storitve izključno za podjetje, katerega del je. |
| --- | --- |

(d)

organ opravlja svoje storitve izključno za podjetje, katerega del je.

3.   Akreditirani interni organ se ne priglasi državam članicam ali Komisiji, vendar podjetje, katerega del je, ali nacionalni akreditacijski organ priglasitvenemu organu na njegovo zahtevo posreduje informacije o akreditaciji tega akreditiranega internega organa.

Člen 36

Zahtevek za priglasitev

1.   Organ za ocenjevanje skladnosti predloži zahtevek za priglasitev priglasitvenemu organu države članice, v kateri ima sedež.

2.   Navedenemu zahtevku se priložijo opis dejavnosti ocenjevanja skladnosti ter opis modula ali modulov za ocenjevanje skladnosti in proizvoda ali proizvodov, za katere naj bi bil navedeni organ po lastnih trditvah pristojen, ter morebitno potrdilo o akreditaciji, ki ga izda nacionalni akreditacijski organ in ki potrjuje, da organ za ocenjevanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz členov 30 do 32.

3.   Kadar zadevni organ za ocenjevanje skladnosti ne more zagotoviti potrdila o akreditaciji, priglasitvenemu organu predloži vsa dokazila, potrebna za verifikacijo, priznavanje in redno spremljanja njegovega izpolnjevanja zahtev iz členov 30 do 32.

Člen 37

Postopek priglasitve

1.   Priglasitveni organi priglasijo samo tiste organe za ocenjevanje skladnosti, ki izpolnjujejo zahteve iz členov 30 do 32.

2.   Priglasitveni organi Komisiji in drugim državam članicam priglasijo organe iz odstavka 1 z uporabo elektronskega orodja za priglasitev, ki ga razvije in upravlja Komisija.

3.   Priglasitev vključuje vse podrobnosti o dejavnostih ocenjevanja skladnosti ter o modulu ali modulih za ocenjevanje skladnosti in zadevnem proizvodu ali proizvodih ter ustrezno potrdilo o akreditaciji ali drugo potrdilo o usposobljenosti iz odstavka 4.

4.   Kadar priglasitev ne temelji na potrdilu o akreditaciji iz člena 36(2), priglasitveni organ Komisiji in drugim državam članicam predloži dokazila, ki potrjujejo usposobljenost organa za ocenjevanje skladnosti, in uvedene ukrepe, ki zagotavljajo, da bo organ pod rednim nadzorom in bo še naprej izpolnjeval zahteve iz členov 30 do 32.

5.   Zadevni organ lahko izvaja dejavnosti priglašenega organa le, če Komisija ali druge države članice ne ugovarjajo v dveh tednih od priglasitve, če je uporabljeno potrdilo o akreditaciji, ali v dveh mesecih od priglasitve, če to potrdilo ni uporabljeno.

6.   Komisija in druge države članice so uradno obveščene o vseh nadaljnjih pomembnih spremembah priglasitve.

Člen 38

Identifikacijske številke in seznami priglašenih organov

1.   Komisija priglašenemu organu dodeli identifikacijsko številko.

Dodeli mu eno identifikacijsko številko, tudi če je organ priglašen na podlagi več pravnih aktov Unije.

2.   Komisija objavi seznam organov, priglašenih v skladu s to direktivo, vključno z identifikacijskimi številkami, ki so jim bile dodeljene, in dejavnostmi, za katere so bili priglašeni.

Komisija zagotovi, da se navedeni seznam posodablja.

Člen 39

Spremembe priglasitev

1.   Kadar priglasitveni organ ugotovi ali je obveščen, da priglašeni organ ne izpolnjuje več zahtev iz členov 30 do 32 ali da ne izpolnjuje svojih obveznosti, omeji, začasno prekliče ali umakne priglasitev, če je ustrezno, skladno z resnostjo neizpolnjevanja teh zahtev ali obveznosti. O tem takoj ustrezno obvesti Komisijo in druge države članice.

2.   Če pride do omejitve, začasnega preklica ali umika priglasitve ali če priglašeni organ preneha dejavnost, priglasitvena država članica sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da zadeve tega organa obravnava drug priglašeni organ ali da so te zadeve pristojnim priglasitvenim organom in organom za nadzor trga na njihovo zahtevo še naprej na voljo.

Člen 40

Izpodbijanje usposobljenosti priglašenih organov

1.   Komisija razišče vse primere, za katere kakor koli dvomi ali je bila opozorjena na dvom v pristojnost priglašenega organa ali v njegovo dosledno izpolnjevanje zanj veljavnih zahtev in zadolžitev.

2.   Priglasitvena država članica Komisiji na zahtevo predloži vse informacije z zvezi z osnovo za priglasitev ali ohranjanjem pristojnosti zadevnega organa.

3.   Komisija zagotovi, da se vse informacije občutljive narave, pridobljene v okviru njenih preiskav, obravnavajo zaupno.

4.   Kadar Komisija ugotovi, da priglašeni organ ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več zahtev za priglasitev, o tem obvesti priglasitveno državo članico in od nje zahteva, da sprejme ustrezne popravljalne ukrepe, vključno z umikom priglasitve, če je to potrebno.

Člen 41

Operativne obveznosti priglašenih organov

1.   Priglašeni organi izvajajo ocenjevanje skladnosti v skladu s postopki ocenjevanja skladnosti iz ustrezne TSI.

2.   Ocenjevanje skladnosti se izvaja sorazmerno, pri čemer se prepreči nepotrebna obremenitev gospodarskih subjektov. Priglašeni organi pri izvajanju svojih dejavnosti upoštevajo velikost podjetja, gospodarski sektor, v katerem posluje, njegovo strukturo, stopnjo zahtevnosti zadevne tehnologije proizvoda ter masovno ali serijsko naravo proizvodnega postopka.

Pri tem kljub temu delujejo z namenom oceniti, ali je proizvod skladen s to direktivo.

3.   Kadar priglašeni organ ugotovi, da proizvajalec ni izpolnil zahtev, določenih v ustrezni TSI ali zadevnih harmoniziranih standardih ali tehničnih specifikacijah, od njega zahteva, da sprejme ustrezne popravljalne ukrepe, in ne izda potrdila o skladnosti.

4.   Kadar med nadzorovanjem skladnosti po izdaji potrdila priglašeni organ ugotovi, da proizvod ni več skladen z ustrezno TSI ali zadevnimi harmoniziranimi standardi ali tehničnimi specifikacijami, od proizvajalca zahteva, da sprejme ustrezne popravljalne ukrepe, in po potrebi začasno prekliče ali odvzame potrdilo.

5.   Kadar popravljalni ukrepi niso sprejeti ali nimajo zahtevanega učinka, priglašeni organ omeji, začasno prekliče ali odvzame katera koli potrdila, kakor je primerno.

Člen 42

Obveznost priglašenih organov o zagotavljanju informacij

1.   Priglašeni organi priglasitveni organ obvestijo o:

| (a) | vsaki zavrnitvi, omejitvi, začasnem preklicu ali odvzemu potrdila; |
| --- | --- |

(a)

vsaki zavrnitvi, omejitvi, začasnem preklicu ali odvzemu potrdila;

| (b) | vseh okoliščinah, ki vplivajo na področje uporabe in pogoje priglasitve; |
| --- | --- |

(b)

vseh okoliščinah, ki vplivajo na področje uporabe in pogoje priglasitve;

| (c) | vsaki zahtevi po informacijah, ki so jo prejeli od organov za nadzor trga, v zvezi z dejavnostmi ocenjevanja skladnosti; |
| --- | --- |

(c)

vsaki zahtevi po informacijah, ki so jo prejeli od organov za nadzor trga, v zvezi z dejavnostmi ocenjevanja skladnosti;

| (d) | dejavnostih ocenjevanja skladnosti, izvedenih v okviru njihove priglasitve, in o kakršnih koli drugih izvedenih dejavnostih, vključno s čezmejnimi dejavnostmi in sklepanjem pogodb s podizvajalci, če se od njih to zahteva. |
| --- | --- |

(d)

dejavnostih ocenjevanja skladnosti, izvedenih v okviru njihove priglasitve, in o kakršnih koli drugih izvedenih dejavnostih, vključno s čezmejnimi dejavnostmi in sklepanjem pogodb s podizvajalci, če se od njih to zahteva.

Pristojni nacionalni varnostni organi so tudi obveščeni o vsaki zavrnitvi, omejitvi, začasnem preklicu ali odvzemu potrdil na podlagi točke (a).

2.   Priglašeni organi drugim organom, ki so priglašeni v okviru te direktive in izvajajo podobne dejavnosti ocenjevanja skladnosti, ki zajemajo enake proizvode, zagotavljajo zadevne informacije o vprašanjih v zvezi z negativnimi in, na zahtevo, pozitivnimi rezultati ocenjevanja skladnosti.

3.   Priglašeni organi Agenciji posredujejo potrdila ES o verifikaciji podsistemov, potrdila ES o skladnosti komponent interoperabilnosti in potrdila ES o primernosti komponent interoperabilnosti za uporabo.

Člen 43

Izmenjava najboljših praks

Komisija omogoči izmenjavo najboljših praks med nacionalnimi organi držav članic, ki so pristojni za politiko glede priglasitev.

Člen 44

Koordinacija priglašenih organov

Komisija z vzpostavitvijo sektorske skupine priglašenih organov zagotovi ustrezno koordinacijo in sodelovanje med organi, ki so bili priglašeni v skladu s to direktivo. Agencija podpira dejavnosti priglašenih organov v skladu s členom 24 Uredbe (EU) .../... (47).

Države članice zagotovijo, da organi, ki jih priglasijo, neposredno ali po pooblaščenih zastopnikih sodelujejo pri delu navedene skupine.

Člen 45

Imenovani organi

1.   Zahteve glede organov za ocenjevanje skladnosti iz členov 30 do 34 se uporabljajo tudi za organe, imenovane v skladu s členom 15(8), razen:

| (a) | v primeru kvalifikacij, ki se zahtevajo od osebja v skladu s točko (c) člena 32(1), ko mora imenovani organ ustrezno poznati in razumeti nacionalno pravo; |
| --- | --- |

(a)

v primeru kvalifikacij, ki se zahtevajo od osebja v skladu s točko (c) člena 32(1), ko mora imenovani organ ustrezno poznati in razumeti nacionalno pravo;

| (b) | v primeru dokumentov, ki morajo biti na voljo priglasitvenemu organu v skladu s členom 34(4), ko mora imenovani organ vključiti dokumente, ki zadevajo delo, ki ga izvajajo odvisne družbe ali podizvajalci v skladu z ustreznimi nacionalnimi predpisi. |
| --- | --- |

(b)

v primeru dokumentov, ki morajo biti na voljo priglasitvenemu organu v skladu s členom 34(4), ko mora imenovani organ vključiti dokumente, ki zadevajo delo, ki ga izvajajo odvisne družbe ali podizvajalci v skladu z ustreznimi nacionalnimi predpisi.

2.   Operativne obveznosti iz člena 41 se uporabljajo tudi za organe, imenovane v skladu s členom 15(8), vendar se te obveznosti nanašajo na nacionalne predpise in ne na TSI.

3.   Obveznost zagotavljanja informacij iz člena 42(1) se uporablja tudi za imenovane organe, ki ustrezno obveščajo države članice.

POGLAVJE VII

REGISTRI

Člen 46

Sistem številčenja vozil

1.   Ob registraciji v skladu s členom 22 pristojni organ v državi članici registracije vsakemu vozilu dodeli evropsko številko vozila (European vehicle number – EVN). Vsako vozilo se označi z dodeljeno EVN.

2.   Specifikacije EVN se v skladu z ustreznimi TSI določijo v ukrepih iz člena 47(2).

3.   V skladu z ustreznimi TSI se EVN vsakemu vozilu dodeli le enkrat, razen če je v ukrepih iz člena 47(2) določeno drugače.

4.   Ne glede na odstavek 1 lahko države članice pri vozilih, ki se uporabljajo ali naj bi se uporabljala za vožnjo iz ali v tretje države, v katerih se tirna širina razlikuje od tiste v glavnem železniškem omrežju znotraj Unije, odobrijo vozila, ki so jasno označena v skladu z drugačnim sistemom označevanja.

Člen 47

Registri vozil

1.   Dokler evropski register vozil iz odstavka 5 ne začne delovati, vsaka država članica vodi nacionalni register vozil. Ta register:

| (a) | je skladen s skupnimi specifikacijami iz odstavka 2; |
| --- | --- |

(a)

je skladen s skupnimi specifikacijami iz odstavka 2;

| (b) | vodi in posodablja organ, ki ni odvisen od nobenega prevoznika v železniškem prometu; |
| --- | --- |

(b)

vodi in posodablja organ, ki ni odvisen od nobenega prevoznika v železniškem prometu;

| (c) | je na voljo nacionalnim varnostnim organom in preiskovalnim organom, imenovanim v skladu s členoma 16 in 22 Direktive (EU) .../... (48); na vsako upravičeno zahtevo je na voljo tudi regulatornim organom iz člena 55 Direktive 2012/34/EU, Agenciji, prevoznikom v železniškem prometu, upravljavcem železniške infrastrukture in tistim osebam ali organizacijam, ki registrirajo vozila ali so navedene v registru. |
| --- | --- |

(c)

je na voljo nacionalnim varnostnim organom in preiskovalnim organom, imenovanim v skladu s členoma 16 in 22 Direktive (EU) .../... (48); na vsako upravičeno zahtevo je na voljo tudi regulatornim organom iz člena 55 Direktive 2012/34/EU, Agenciji, prevoznikom v železniškem prometu, upravljavcem železniške infrastrukture in tistim osebam ali organizacijam, ki registrirajo vozila ali so navedene v registru.

2.   Komisija za nacionalne registre vozil z izvedbenimi akti sprejme skupne specifikacije vozil glede vsebine, oblike podatkov, funkcionalne in tehnične arhitekture, načina delovanja, vključno z obliko izmenjave podatkov, ter pravil za vnos in iskanje podatkov.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 51(3).

3.   Nacionalni register vozil vsebuje vsaj naslednje elemente:

| (a) | številko EVN; |
| --- | --- |

(a)

številko EVN;

| (b) | sklicevanja na ES-izjavo o verifikaciji in organ izdaje; |
| --- | --- |

(b)

sklicevanja na ES-izjavo o verifikaciji in organ izdaje;

| (c) | sklicevanja na evropski register dovoljenih tipov vozil iz člena 48; |
| --- | --- |

(c)

sklicevanja na evropski register dovoljenih tipov vozil iz člena 48;

| (d) | navedbo lastnika in imetnika vozila; |
| --- | --- |

(d)

navedbo lastnika in imetnika vozila;

| (e) | omejitve glede načina uporabe vozila; |
| --- | --- |

(e)

omejitve glede načina uporabe vozila;

| (f) | subjekt, odgovoren za vzdrževanje. |
| --- | --- |

(f)

subjekt, odgovoren za vzdrževanje.

4.   Dokler nacionalni registri vozil držav članic niso povezani v skladu s specifikacijo iz odstavka 2, vsaka država članica v zvezi s podatki, ki jo zadevajo, posodablja svoj register s spremembami, ki jih je v svoj register vnesla druga država članica.

5.   Komisija lahko do ... (49) zaradi zmanjšanja upravnih bremen in neupravičenih stroškov za države članice in deležnike ter ob upoštevanju rezultatov analize stroškov in koristi sprejme izvedbene akte, v katerih določi tehnične in funkcionalne specifikacije za evropski register vozil, ki bi vključeval nacionalne registre vozil, da bi vsem uporabnikom zagotovili harmonizirani vmesnik za registracijo vozil in upravljanje podatkov. Uporabljajo se točki (b) in (c) odstavka 1 ter odstavek 3. Takšna specifikacija vključuje vsebino, obliko podatkov, funkcionalno in tehnično arhitekturo, način delovanja vključno z obliko izmenjave podatkov ter pravila za vnos in iskanje podatkov, pa tudi postopek migracije.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 51(3) in na podlagi priporočila Agencije.

Evropski register vozil se oblikuje ob upoštevanju aplikacij IT in registrov, ki so jih Agencija in države članice že vzpostavile, na primer osrednjega evropskega virtualnega registra vozil, povezanega z nacionalnimi registri vozil. Evropski register vozil začne delovati do ... (50).

6.   Imetnik državi članici, v kateri je bilo vozilo registrirano, takoj prijavi vsako spremembo podatkov, vnesenih v registre vozil, uničenje vozila ali svojo odločitev, da vozila ne bo več registriral.

7.   Za vozila, ki prvič pridobijo dovoljenje tretji državi in se nato uporabljajo v državi članici, ta država članica zagotovi, da se lahko podatki o vozilu, med drugim vsaj podatki o imetniku zadevnega vozila, subjektu, zadolženem za njegovo vzdrževanje, in omejitvah uporabe vozila pridobijo iz registra vozil ali so kako drugače na voljo brez odlašanja v enostavno berljivi obliki in v skladu z istimi nediskriminatornimi načeli, ki se uporabljajo za podobne podatke iz registra vozil.

Člen 48

Evropski register dovoljenih tipov vozil

1.   Agencija vzpostavi in vodi register dovoljenj za dajanje tipa vozila na trg, izdanih v skladu s členom 24. Ta register mora biti:

| (a) | javen in elektronsko dostopen; |
| --- | --- |

(a)

javen in elektronsko dostopen;

| (b) | skladen s skupnimi specifikacijami iz odstavka 2; |
| --- | --- |

(b)

skladen s skupnimi specifikacijami iz odstavka 2;

| (c) | povezan z zadevnimi registri vozil. |
| --- | --- |

(c)

povezan z zadevnimi registri vozil.

2.   Komisija za register dovoljenih tipov vozil z izvedbenimi akti sprejme skupne specifikacije glede vsebine, oblike podatkov, funkcionalne in tehnične arhitekture, načina delovanja ter pravil za vnos in iskanje podatkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 51(3).

3.   Ta register vsebuje vsaj naslednje elemente za vsak tip vozila:

| (a) | tehnične značilnosti zadevnega tipa vozila iz zadevnih TSI, tudi tiste v zvezi z dostopnostjo za invalide in osebe z omejeno mobilnostjo; |
| --- | --- |

(a)

tehnične značilnosti zadevnega tipa vozila iz zadevnih TSI, tudi tiste v zvezi z dostopnostjo za invalide in osebe z omejeno mobilnostjo;

| (b) | ime proizvajalca; |
| --- | --- |

(b)

ime proizvajalca;

| (c) | podatke o dovoljenjih v zvezi s področjem uporabe za določen tip vozila, vključno z morebitnimi omejitvami ali odvzemi. |
| --- | --- |

(c)

podatke o dovoljenjih v zvezi s področjem uporabe za določen tip vozila, vključno z morebitnimi omejitvami ali odvzemi.

Člen 49

Register infrastrukture

1.   Vsaka država članica zagotovi, da se objavi register infrastrukture, v katerem so navedene vrednosti parametrov omrežja vsakega zadevnega podsistema ali delnega podsistema, določenih v zadevnih TSI.

2.   Vrednosti parametrov, evidentirane v registru infrastrukture, se uporabijo v kombinaciji z vrednostmi parametrov, evidentiranimi v dovoljenju za dajanje vozila na trg, za preverjanje tehnične združljivosti vozila in omrežja.

3.   Register infrastrukture lahko določa pogoje za uporabo fiksnih naprav in druge omejitve.

4.   Vsaka država članica zagotovi, da je register infrastrukture posodobljen v skladu z odstavkom 5.

5.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme skupne specifikacije glede vsebine registra infrastrukture, oblike podatkov, funkcionalne in tehnične arhitekture, načina delovanja ter pravil za vnos in iskanje podatkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 51(3).

POGLAVJE VIII

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 50

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5(1) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od ... (51). Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Zlasti je pomembno, da Komisija pred sprejetjem teh delegiranih aktov ravna v skladu s svojo običajno prakso in opravi posvetovanja s strokovnjaki, vključno s strokovnjaki držav članic.

4.   Prenos pooblastila iz člena 5(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 5(1), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 51

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen v skladu s členom 21 Direktive Sveta 96/48/ES (52). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 52

Obrazložitev

V vsaki odločitvi na podlagi te direktive v zvezi z ocenjevanjem skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti ali preverjanjem podsistemov, ki sestavljajo železniški sistem Unije, ter v vsaki odločitvi, sprejeti na podlagi členov 7, 12 in 17, se podrobno navedejo razlogi, na katerih temelji. O odločitvi je treba zadevno stranko čim prej uradno obvestiti ter jo seznaniti s pravnimi sredstvi, ki jih ima na voljo po veljavnem pravu zadevne države članice, in z roki za njihovo uveljavitev.

Člen 53

Poročila in informacije

1.   Komisija do ... (53) poroča o napredku pri pripravi okrepljene vloge Agencije v skladu s to direktivo. Poleg tega Komisija vsaka tri leta in prvič tri leta po koncu prehodnega obdobja iz člena 54 poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku pri doseganju interoperabilnosti železniškega sistema Unije in delovanju Agencije v zvezi s tem. Poročilo vključuje tudi oceno izvajanja in uporabe registrov iz poglavja VII in analizo primerov iz člena 7 ter uporabe poglavja V, pri čemer se oceni zlasti delovanje dogovorov o sodelovanju, sklenjenih med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi. Za namene prvega poročila po koncu prehodnega obdobja Komisija opravi obsežno posvetovanje z zadevnimi deležniki in pripravi program za ocenjevanje napredka. Komisija predlaga zakonodajne ukrepe, vključno z ukrepi za prihodnjo vlogo Agencije pri izboljševanju interoperabilnosti, če je to potrebno v skladu z navedeno analizo.

2.   Agencija izdela in redno posodablja orodje, s katerim bo mogoče na zahtevo države članice, Evropskega parlamenta ali Komisije izvesti pregled stopnje interoperabilnosti železniškega sistema Unije. To orodje uporablja informacije, vključene v registre iz Poglavja VII.

Člen 54

Prehodna ureditev za uporabo vozil

1.   Brez poseganja v odstavek 4 tega člena za vozila, ki morajo pridobiti dovoljenje med ... (54) in ... (55), veljajo določbe iz Poglavja V Direktive 2008/57/ES.

2.   Dovoljenja za začetek obratovanja vozil, ki so bila odobrena v skladu z odstavkom 1, in vsa druga dovoljenja, odobrena pred ... (54), vključno z dovoljenji, izdanimi na podlagi mednarodnih sporazumov, zlasti RIC (Regolamento Internazionale Carozze) in RIV (Regolamento Internazionale Veicoli), ostanejo veljavna v skladu s pogoji, pod katerimi so bila odobrena.

3.   Vozila, za katera je bil odobren začetek obratovanja v skladu z odstavkoma 1 in 2, za obratovanje v enem ali več omrežjih, ki še niso zajeta v njihovem dovoljenju, prejmejo novo dovoljenje za dajanje vozila na trg. Za dajanje na trg na teh dodatnih omrežjih se uporablja člen 21.

4.   Agencija začne izvajati naloge izdaje dovoljenj v skladu s členoma 21 in 24 ter naloge iz člena 19 do ... (55), kar zadeva področja uporabe v državah članicah, ki Agencije in Komisije niso uradno obvestile v skladu s členom 57(2). Z odstopanjem od členov 21 in 24 lahko nacionalni varnostni organi držav članic, ki so Agencijo in Komisijo uradno obvestile v skladu s členom 57(2), do ... (56) še naprej izdajajo dovoljenja v skladu z Direktivo 2008/57/ES.

Člen 55

Druge prehodne določbe

1.   Priloge IV, V, VII in IX k Direktivi 2008/57/ES se uporabljajo do datuma začetka uporabe ustreznih izvedbenih aktov iz člena 7(5), člena 9(4), člena 14(10) in člena 15(9) te direktive.

2.   Direktiva 2008/57/ES se še naprej uporablja za projekte v zvezi z opremo ob progi v okviru ERTMS, ki naj bi začeli obratovati v času med ... (54) in ... (55).

3.   Za projekte, za katere je bila faza zbiranja ponudb ali oddaje naročil zaključena pred ... (55), Agencija ne izda predhodnega dovoljenja iz člena 19.

4.   Za možnosti, vključene v naročila, podpisana pred ... (57), Agencija do ... (54) ne izda predhodnega dovoljenja iz člena 19, tudi če se izvajajo po ... (54).

5.   Preden nacionalni varnostni organi dovolijo začetek obratovanja opreme ob progi v okviru ERTMS, za katero Agencija ni izdala predhodnega dovoljenja iz člena 19, sodelujejo z Agencijo, da zagotovijo, da so tehnične rešitve v celoti interoperabilne, v skladu s členom 30(3) in členom 31(2) Uredbe (EU) .../... (58).

Člen 56

Priporočila in mnenja Agencije

Za namene uporabe te direktive Agencija zagotovi priporočila in mnenja v skladu s členom 19 Uredbe (EU) .../... (58). Če je ustrezno, se ta priporočila in mnenja upoštevajo pri pripravi izvedbenih aktov na podlagi te direktive.

Člen 57

Prenos

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členoma 1 in 2, členom 7(1) do (4) in (6), členom 8, členom 9(1), členom 10(5), členom 11(1), (3) in (4), členi 12, 13 in 14, členom 15(1) do (8), členom 16, členom 18, členom 19(3), členi 21 do 39, členom 40(2), členi 41, 42, 44, 45 in 46, členom 47(1), (3), (4) in (7), členom 49(1) do (4), členom 54 ter prilogami I, II, III in IV do ... (59). Komisiji takoj sporočijo besedilo teh predpisov.

2.   Države članice lahko obdobje za prenos iz odstavka 1 podaljšajo za eno leto. V ta namen države članice, ki zakonov in drugih predpisov ne uveljavijo v obdobju za prenos iz odstavka 1, Agencijo in Komisijo o tem uradno obvestijo do... (60), in navedejo razloge za takšno podaljšanje.

3.   Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključijo tudi izjavo, da se v veljavnih zakonih in drugih predpisih sklicevanja na direktive, razveljavljene s to direktivo, štejejo kot sklicevanja na to direktivo. Način sklicevanja in obliko izjave določijo države članice.

4.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

5.   Obveznost prenosa in izvajanja člena 13, člena 14(1) do (8), (11) in (12), člena 15(1) do (9), člena 16(1), členov 19 do 26, členov 45, 46 in 47, člena 49(1) do (4) ter člena 54 te direktive ne velja za Ciper in Malto, dokler se na njunih ozemljih ne vzpostavi železniški sistem.

Takoj ko javni ali zasebni subjekt vloži uradno prošnjo za izgradnjo železniške proge, da bi z njo upravljal en ali več prevoznikov v železniškem prometu, zadevna država članica v dveh letih od prejema prošnje sprejme predpise za izvajanje členov iz prvega pododstavka.

Člen 58

Razveljavitev

Direktiva 2008/57/ES, kakor je bila spremenjena z direktivami, navedenimi v delu A Priloge V, se razveljavi z učinkom od ... (61), brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo direktiv iz dela B Priloge V.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge VI.

Člen 59

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 60

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 122.

1

(2)  UL C 356, 5.12.2013, str. 92.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 10. decembra 2015.

3

(4)  Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (UL L 191, 18.7.2008, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o Agenciji Evropske unije za železnice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (UL L ...).

5

(6)  Uredba iz dokumenta 2013/0014 (COD) (UL C 56, 12.2.2016, str. 1).

6

(7)  Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 316, 14.11.2012, str. 12).

7

(8)  Uredba iz dokumenta 2013/0014 (COD).

8

(9)  Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).

9

(10)  Uredba (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o varnost na železnici (OJ L ...).

10

(11)  Direktiva iz dokumenta 2013/0016 (COD) (glej stran 64 tega Uradnega lista).

11

(12)  Uredba iz dokumenta 2013/0014 (COD).

12

(13)  Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).

13

(14)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

14

(15)  Direktiva iz dokumenta 2013/0016 (COD).

15

(16)  Direktiva iz dokumenta 2013/0016 (COD).

16

(17)  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

17

(18)  Sklep Komisije 2010/713/EU z dne 9. novembra 2010 o modulih za postopke ocenjevanja skladnosti, primernosti za uporabo in ES-verifikacije, ki se uporabljajo v tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, sprejetih v okviru Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 319, 4.12.2010, str. 1).

18

(19)  Direktiva iz dokumenta 2013/0016 (COD).

19

(20)  Direktiva iz dokumenta 2013/0014 (COD).

20

(21)  Sklep Komisije 98/500/ES z dne 20. maja 1998 o ustanovitvi Odborov sektorskega dialoga med socialnimi partnerji na evropski ravni (UL L 225, 12.8.1998, str. 27).

21

(22)  Uredba iz dokumenta 2013/0014 (COD).

22

(23)  Datum začetka veljavnosti te direktive.

23

(24)  Šest mesecev od datuma začetka veljavnosti te direktive.

24

(25)  UL: prosimo, vstavite številko uredbe iz dokumenta 2013/0014 (COD).

25

(26)  Direktiva (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe (UL L 241, 17.9.2015, str. 1).

26

(27)  Direktiva iz dokumenta 2013/0016 (COD).

27

(28)  Uredba iz dokumenta 2013/0014 (COD).

28

(29)  Uredba iz dokumenta 2013/0014 (COD).

29

(30)  Direktiva iz dokumenta 2013/0016 (COD).

30

(31)  Uredba iz dokumenta 2013/0014(COD).

31

(32)  Direktiva iz dokumenta 2013/0016(COD).

32

(33)  Uredba iz dokumenta 2013/0014(COD).

33

(34)  Uredba iz dokumenta 2013/0014(COD).

34

(35)  Dve leti po začetku veljavnosti te direktive.

35

(36)  Uredba iz dokumenta 2013/0014 (COD).

36

(37)  Direktiva iz dokumenta 2013/0016 (COD).

37

(38)  Uredba iz dokumenta 2013/0014 (COD).

38

(39)  Direktiva iz dokumenta 2013/0016 (COD).

39

(40)  Direktiva iz dokumenta 2013/0016 (COD).

40

(41)  Uredba iz dokumenta 2013/0014(COD).

41

(42)  Sklep št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov in razveljavitvi Sklepa Sveta 93/465/EGS (UL L 218, 13.8.2008, str. 82).

42

(43)  Direktiva iz dokumenta 2013/0016 (COD).

43

(44)  Uredba iz dokumenta 2013/0014 (COD).

44

(45)  Direktiva iz dokumenta 2013/0016 (COD).

45

(46)  Uredba iz dokumenta 2013/0014 (COD).

46

(47)  Uredba iz dokumenta 2013/0014 (COD).

47

(48)  Direktiva iz dokumenta 2013/0016 (COD).

48

(49)  Dve leti od začetka veljavnosti te direktive.

49

(50)  Pet let od začetka veljavnosti te direktive.

50

(51)  Datum začetka veljavnosti te direktive.

51

(52)  Direktiva Sveta 96/48/ES z dne 23. julija 1996 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (UL L 235, 17.9.1996, str. 6).

52

(53)  Dve leti po začetku veljavnosti te direktive.

53

(54)  Datum začetka veljavnosti te direktive.

54

(55)  Tri leta po začetku veljavnosti te direktive.

55

(56)  Štiri leta po začetku veljavnosti te direktive.

56

(57)  15 let po začetku veljavnosti te direktive.

57

(58)  Uredba iz dokumenta 2013/0014 (COD).

58

(59)  Tri leta po začetku veljavnosti te direktive.

59

(60)  Trideset mesecev po začetku veljavnosti te direktive

60

(61)  Štiri leta po začetku veljavnosti te direktive.

61

---

PRILOGA I

ELEMENTI ŽELEZNIŠKEGA SISTEMA UNIJE

1.   OMREŽJE

Za namene te direktive omrežje Unije vključuje naslednje elemente:

| (a) | posebej zgrajene proge za visoke hitrosti, ki so opremljene za običajne hitrosti 250 km/h in več; |
| --- | --- |

(a)

posebej zgrajene proge za visoke hitrosti, ki so opremljene za običajne hitrosti 250 km/h in več;

| (b) | posebej modernizirane proge za visoke hitrosti, ki so opremljene za hitrosti reda 200 km/h; |
| --- | --- |

(b)

posebej modernizirane proge za visoke hitrosti, ki so opremljene za hitrosti reda 200 km/h;

| (c) | posebej nadgrajene proge za visoke hitrosti s posebnimi lastnostmi zaradi topografskih, reliefnih ali urbanističnih omejitev, ki se jim mora hitrost prilagoditi v vsakem posameznem primeru. Ta kategorija vključuje proge za medsebojno povezovanje med sistemom za visoke hitrosti in sistemom za konvencionalne hitrosti, proge skozi postaje, dostop do terminalov, odložišč itd., po katerih tirno vozilo za visoke hitrosti vozi s konvencionalno hitrostjo; |
| --- | --- |

(c)

posebej nadgrajene proge za visoke hitrosti s posebnimi lastnostmi zaradi topografskih, reliefnih ali urbanističnih omejitev, ki se jim mora hitrost prilagoditi v vsakem posameznem primeru. Ta kategorija vključuje proge za medsebojno povezovanje med sistemom za visoke hitrosti in sistemom za konvencionalne hitrosti, proge skozi postaje, dostop do terminalov, odložišč itd., po katerih tirno vozilo za visoke hitrosti vozi s konvencionalno hitrostjo;

| (d) | konvencionalne proge, namenjene potniškemu prometu; |
| --- | --- |

(d)

konvencionalne proge, namenjene potniškemu prometu;

| (e) | konvencionalne proge, namenjene mešanemu prometu (prevoz potnikov in blaga); |
| --- | --- |

(e)

konvencionalne proge, namenjene mešanemu prometu (prevoz potnikov in blaga);

| (f) | konvencionalne proge, namenjene tovornemu prometu; |
| --- | --- |

(f)

konvencionalne proge, namenjene tovornemu prometu;

| (g) | vozlišča potniškega prometa; |
| --- | --- |

(g)

vozlišča potniškega prometa;

| (h) | vozlišča tovornega prometa, vključno z intermodalnimi terminali; |
| --- | --- |

(h)

vozlišča tovornega prometa, vključno z intermodalnimi terminali;

| (i) | proge, ki povezujejo zgoraj navedene elemente. |
| --- | --- |

(i)

proge, ki povezujejo zgoraj navedene elemente.

To omrežje vključuje sisteme za upravljanje prometa, sledenje in navigacijske sisteme, tehnične naprave za obdelavo podatkov in telekomunikacije, predvidene za potniški promet na dolge razdalje in za tovorni promet v tem omrežju zaradi zagotavljanja varnega in usklajenega obratovanja omrežja ter učinkovitega upravljanja prometa.

2.   VOZILA

Za namene te direktive vozila v Uniji zajemajo vsa vozila, za katera je verjetno, da bodo vozila po celotnem ali po delu omrežja Unije:

| — | lokomotive in tirna vozila za prevoz potnikov, vključno z vlečnimi vozili z motorji z notranjim zgorevanjem ali električnimi vlečnimi vozili, potniške vlake z motorji z notranjim zgorevanjem na lastni pogon ali električne potniške vlake na lastni pogon ter potniške vagone, |
| --- | --- |

—

lokomotive in tirna vozila za prevoz potnikov, vključno z vlečnimi vozili z motorji z notranjim zgorevanjem ali električnimi vlečnimi vozili, potniške vlake z motorji z notranjim zgorevanjem na lastni pogon ali električne potniške vlake na lastni pogon ter potniške vagone,

| — | tovorne vagone, vključno z nizkopodnimi vozili, ki so namenjena za vožnjo po celotnem omrežju in za prevoz tovornjakov, |
| --- | --- |

—

tovorne vagone, vključno z nizkopodnimi vozili, ki so namenjena za vožnjo po celotnem omrežju in za prevoz tovornjakov,

| — | posebna vozila, kot so tirni delovni stroji. |
| --- | --- |

—

posebna vozila, kot so tirni delovni stroji.

Ta seznam vozil vključuje tista, ki so zasnovana posebej za obratovanje na različnih vrstah prog za visoke hitrosti iz točke 1.

---

PRILOGA II

PODSISTEMI

1.   SEZNAM PODSISTEMOV

Za namene te direktive je sistem, ki sestavlja železniški sistem Unije, mogoče razdeliti na naslednje podsisteme:

| (a) | strukturna področja:






  — | infrastruktura, |
| --- | --- | --- |

(a)

strukturna področja:

—

infrastruktura,

| — | energetika, |
| --- | --- |

—

energetika,

| — | vodenje – upravljanje in signalizacija ob progi, |
| --- | --- |

—

vodenje – upravljanje in signalizacija ob progi,

| — | vodenje – upravljanje in signalizacija na vozilu, |
| --- | --- |

—

vodenje – upravljanje in signalizacija na vozilu,

| — | tirna vozila; ali |
| --- | --- |

—

tirna vozila; ali

| (b) | funkcionalna področja:






  — | obratovanje in upravljanje prometa, |
| --- | --- | --- |

(b)

funkcionalna področja:

—

obratovanje in upravljanje prometa,

| — | vzdrževanje, |
| --- | --- |

—

vzdrževanje,

| — | telematske aplikacije za potniški in tovorni promet. |
| --- | --- |

—

telematske aplikacije za potniški in tovorni promet.

2.   OPIS PODSISTEMOV

Agencija pri pripravi osnutka ustrezne TSI predlaga seznam elementov in vidikov v zvezi z interoperabilnostjo za vsak podsistem ali del podsistema. Brez poseganja v izbiro vidikov in elementov interoperabilnosti ali vrstni red, po katerem bodo podsistemi vključeni v TSI, ti podsistemi zajemajo naslednje:

2.1   Infrastruktura

Železniški tir, kretnice, nivojski prehodi, gradbeni objekti (mostovi, predori itd.), z železnico povezani elementi postaj (vključno z vhodi, peroni, območji dostopa, mesti servisiranja, stranišči in informacijskimi sistemi, pa tudi njihovi elementi za dostop invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo), varnostna in zaščitna oprema.

2.2   Energetika

Elektrifikacijski sistem, vključno z vozno mrežo in sistemom za merjenje in zaračunavanje porabe električne energije ob progi.

2.3   Vodenje – upravljanje in signalizacija ob progi

Vsa oprema ob progi, potrebna za zagotavljanje varnosti, vodenje in nadzor voženj vlakov, ki so dovoljeni v omrežju.

2.4   Vodenje – upravljanje in signalizacija na vozilu

Vsa oprema na vozilih, potrebna za zagotavljanje varnosti, vodenje in nadzor voženj vlakov, ki so dovoljeni v omrežju.

2.5   Obratovanje in upravljanje prometa

Postopki in dodatna oprema, ki dovoljuje usklajeno obratovanje raznih strukturnih podsistemov med normalnim, pa tudi zmanjšanim obratovanjem, vključno zlasti z vlakovno kompozicijo in vožnjami vlakov, načrtovanjem in upravljanjem prometa.

Poklicne kvalifikacije, ki se lahko zahtevajo za opravljanje katere koli vrste storitev v železniškem prometu.

2.6   Telematske aplikacije

Ta podsistem v skladu s Prilogo I zajema dva elementa:

| (a) | aplikacije za potniški promet, vključno s sistemi, ki potnikom dajejo informacije pred in med vožnjo, sistemi za rezervacije in plačila, za upravljanje prtljage in upravljanje povezav med železnico in drugimi načini prevoza; |
| --- | --- |

(a)

aplikacije za potniški promet, vključno s sistemi, ki potnikom dajejo informacije pred in med vožnjo, sistemi za rezervacije in plačila, za upravljanje prtljage in upravljanje povezav med železnico in drugimi načini prevoza;

| (b) | aplikacije za tovorni promet, vključno z informacijskimi sistemi (spremljanje tovora in vlakov v realnem času), ranžirnimi sistemi in sistemi usmerjanja vlakov, sistemi za rezervacije, plačila in fakturiranje, upravljanjem povezav z drugimi načini prevoza in izdelavo elektronskih spremnih dokumentov. |
| --- | --- |

(b)

aplikacije za tovorni promet, vključno z informacijskimi sistemi (spremljanje tovora in vlakov v realnem času), ranžirnimi sistemi in sistemi usmerjanja vlakov, sistemi za rezervacije, plačila in fakturiranje, upravljanjem povezav z drugimi načini prevoza in izdelavo elektronskih spremnih dokumentov.

2.7   Tirna vozila

Konstrukcijska nadgradnja, sistem za vodenje in nadzor celotne vlakovne opreme, naprave za odjem električnega toka, vlečna vozila in vozila za pretvarjanje energije, oprema za merjenje in zaračunavanje porabe električne energije na vozilih, zavorne naprave, naprave za spenjanje vagonov, tekalni mehanizmi (vozni podstavek, osi itd.) in vzmetenje, vrata, vmesniki človek/stroj (voznik, vlakovno osebje in potniki, vključno z elementi za dostop invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo), pasivne in aktivne varnostne naprave in pripomočki, ki so potrebni za zdravje potnikov in vlakovnega osebja.

2.8   Vzdrževanje

Postopki, dodatna oprema, logistični centri za vzdrževanje in rezerve, ki omogočajo obvezna popravila in preventivno vzdrževanje za zagotavljanje interoperabilnosti železniškega sistema Unije in potrebne učinkovitosti.

---

PRILOGA III

BISTVENE ZAHTEVE

1.   SPLOŠNE ZAHTEVE

1.1   Varnost

| 1.1.1 | Zasnova, gradnja ali izdelava, vzdrževanje in spremljanje za varnost pomembnih komponent in zlasti tistih, ki so vključene v vožnjo vlakov, morajo jamčiti varnost na ravni, ki ustreza ciljem za to omrežje, vključno za posebne poslabšane razmere. |
| --- | --- |

1.1.1

Zasnova, gradnja ali izdelava, vzdrževanje in spremljanje za varnost pomembnih komponent in zlasti tistih, ki so vključene v vožnjo vlakov, morajo jamčiti varnost na ravni, ki ustreza ciljem za to omrežje, vključno za posebne poslabšane razmere.

| 1.1.2 | Parametri za stik kolo/tir morajo izpolnjevati zahteve stabilnosti, ki so potrebne za zagotovitev varne vožnje pri največji dovoljeni hitrosti. Parametri za zavorno opremo morajo zagotavljati, da se je mogoče ustaviti v določeni zavorni razdalji ob vožnji pri največji dovoljeni hitrosti. |
| --- | --- |

1.1.2

Parametri za stik kolo/tir morajo izpolnjevati zahteve stabilnosti, ki so potrebne za zagotovitev varne vožnje pri največji dovoljeni hitrosti. Parametri za zavorno opremo morajo zagotavljati, da se je mogoče ustaviti v določeni zavorni razdalji ob vožnji pri največji dovoljeni hitrosti.

| 1.1.3 | Komponente, ki se uporabljajo, morajo prenesti vse običajne in izjemne obremenitve, ki so bile opredeljene med njihovim obratovanjem. Učinki nepredvidenih napak na varnost morajo biti omejeni z ustreznimi sredstvi. |
| --- | --- |

1.1.3

Komponente, ki se uporabljajo, morajo prenesti vse običajne in izjemne obremenitve, ki so bile opredeljene med njihovim obratovanjem. Učinki nepredvidenih napak na varnost morajo biti omejeni z ustreznimi sredstvi.

| 1.1.4 | Zasnova fiksnih naprav in tirnih vozil ter izbira uporabljenega materiala morata biti taka, da ob požaru omejujeta nastajanje, širjenje in učinke ognja ter dima. |
| --- | --- |

1.1.4

Zasnova fiksnih naprav in tirnih vozil ter izbira uporabljenega materiala morata biti taka, da ob požaru omejujeta nastajanje, širjenje in učinke ognja ter dima.

| 1.1.5 | Vse naprave, ki naj bi jih uporabljali uporabniki, morajo biti zasnovane tako, da ne ogrožajo varnega obratovanja naprav ali zdravja in varnosti uporabnikov, kadar se uporabljajo na predvidljiv način, čeprav ta ni v skladu z ustreznimi navodili. |
| --- | --- |

1.1.5

Vse naprave, ki naj bi jih uporabljali uporabniki, morajo biti zasnovane tako, da ne ogrožajo varnega obratovanja naprav ali zdravja in varnosti uporabnikov, kadar se uporabljajo na predvidljiv način, čeprav ta ni v skladu z ustreznimi navodili.

1.2   Zanesljivost in razpoložljivost

Spremljanje in vzdrževanje fiksnih in gibljivih komponent, ki so udeležene v vožnji vlakov, morajo biti organizirane, izvedene in kvantificirane tako, da delujejo pod predvidenimi pogoji.

1.3   Zdravje

| 1.3.1 | Materiali, ki so zaradi načina uporabe lahko nevarni za zdravje tistih, ki imajo do njih dostop, se v vlakih in železniški infrastrukturi ne smejo uporabljati. |
| --- | --- |

1.3.1

Materiali, ki so zaradi načina uporabe lahko nevarni za zdravje tistih, ki imajo do njih dostop, se v vlakih in železniški infrastrukturi ne smejo uporabljati.

| 1.3.2 | Ti materiali morajo biti izbrani, razvrščeni in uporabljeni na način, ki omejuje emisijo škodljivih in nevarnih dimov ali plinov, zlasti ob požaru. |
| --- | --- |

1.3.2

Ti materiali morajo biti izbrani, razvrščeni in uporabljeni na način, ki omejuje emisijo škodljivih in nevarnih dimov ali plinov, zlasti ob požaru.

1.4   Varstvo okolja

| 1.4.1 | Učinek vzpostavitve in obratovanja železniškega sistema na okolje je treba oceniti in upoštevati v fazi zasnove sistema v skladu s pravom Unije. |
| --- | --- |

1.4.1

Učinek vzpostavitve in obratovanja železniškega sistema na okolje je treba oceniti in upoštevati v fazi zasnove sistema v skladu s pravom Unije.

| 1.4.2 | Materiali, ki se uporabljajo v vlakih in infrastrukturi, morajo preprečevati emisijo dimov ali plinov, ki so škodljivi ali nevarni za okolje, zlasti ob požaru. |
| --- | --- |

1.4.2

Materiali, ki se uporabljajo v vlakih in infrastrukturi, morajo preprečevati emisijo dimov ali plinov, ki so škodljivi ali nevarni za okolje, zlasti ob požaru.

| 1.4.3 | Železniški vozni park in sistemi za dobavo energije morajo biti zasnovani in proizvedeni tako, da so elektromagnetsko združljivi z napravami, opremo in javnimi ali zasebnimi omrežji, ki jih lahko ovirajo. |
| --- | --- |

1.4.3

Železniški vozni park in sistemi za dobavo energije morajo biti zasnovani in proizvedeni tako, da so elektromagnetsko združljivi z napravami, opremo in javnimi ali zasebnimi omrežji, ki jih lahko ovirajo.

| 1.4.4 | Zasnova in delovanje železniškega sistema ne smeta voditi v nedopustno stopnjo emisij hrupa, ki ga ta povzroča:






  — | na območjih v bližini železniške infrastrukture, kot je opredeljena v točki (3) člena 3 Direktive 2012/34/EU, in |
| --- | --- | --- |

1.4.4

Zasnova in delovanje železniškega sistema ne smeta voditi v nedopustno stopnjo emisij hrupa, ki ga ta povzroča:

—

na območjih v bližini železniške infrastrukture, kot je opredeljena v točki (3) člena 3 Direktive 2012/34/EU, in

| — | v voznikovi kabini. |
| --- | --- |

—

v voznikovi kabini.

| 1.4.5 | Obratovanje železniškega sistema ne sme dosegati nedopustne stopnje talnih vibracij za dejavnosti in območja v bližini infrastrukture ter v normalnem stanju vzdrževanja. |
| --- | --- |

1.4.5

Obratovanje železniškega sistema ne sme dosegati nedopustne stopnje talnih vibracij za dejavnosti in območja v bližini infrastrukture ter v normalnem stanju vzdrževanja.

1.5   Tehnična združljivost

Tehnične značilnosti infrastrukture in fiksnih naprav morajo biti združljive med seboj in z značilnostmi vlakov, ki se bodo uporabljali v železniškem sistemu. Ta zahteva vključuje varno vključitev podsistema vozila v infrastrukturo.

Če je na nekaterih delih omrežja skladnost teh značilnosti težko doseči, je mogoče uvesti začasne rešitve, ki zagotavljajo združljivost v prihodnje.

1.6   Dostopnost

| 1.6.1 | Podsistema infrastruktura in tirna vozila morata biti dostopna invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo, da se jim zagotovi enak dostop kot drugim s preprečevanjem ali odstranjevanjem ovir in z drugimi primernimi ukrepi. Ti vključujejo projektiranje, izgradnjo, obnovo, nadgradnjo, vzdrževanje in delovanje zadevnih delov podsistemov, ki so dostopni javnosti. |
| --- | --- |

1.6.1

Podsistema infrastruktura in tirna vozila morata biti dostopna invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo, da se jim zagotovi enak dostop kot drugim s preprečevanjem ali odstranjevanjem ovir in z drugimi primernimi ukrepi. Ti vključujejo projektiranje, izgradnjo, obnovo, nadgradnjo, vzdrževanje in delovanje zadevnih delov podsistemov, ki so dostopni javnosti.

| 1.6.2 | Podsistema obratovanje in telematske aplikacije za potnike morata imeti potrebno funkcionalnost za lažji dostop invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo, da se jim zagotovi enak dostop kot drugim s preprečevanjem ali odstranjevanjem ovir in z drugimi primernimi ukrepi. |
| --- | --- |

1.6.2

Podsistema obratovanje in telematske aplikacije za potnike morata imeti potrebno funkcionalnost za lažji dostop invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo, da se jim zagotovi enak dostop kot drugim s preprečevanjem ali odstranjevanjem ovir in z drugimi primernimi ukrepi.

2.   POSEBNE ZAHTEVE ZA VSAK PODSISTEM

2.1   Infrastruktura

2.1.1   Varnost

Sprejeti je treba ustrezne ukrepe za preprečevanje dostopa do naprav ali neželenega poseganja v naprave.

Sprejeti je treba ukrepe za omejitev nevarnosti, ki so jim osebe izpostavljene, zlasti ko vlak vozi skozi postaje.

Infrastruktura, ki je javno dostopna, mora biti zasnovana in proizvedena tako, da omejuje vse nevarnosti za človekovo varnost (stabilnost, požar, dostop, evakuacija, peroni itd.).

Treba je predpisati ustrezne določbe, ki bodo upoštevale posebne varnostne pogoje v zelo dolgih predorih in na viaduktih.

2.1.2   Dostopnost

Infrastrukturni podsistemi, ki so javno dostopni, morajo biti dostopni invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo v skladu s točko 1.6.

2.2   Energetika

2.2.1   Varnost

Obratovanje sistemov za dobavo energije ne sme ogrožati varnosti vlakov ali oseb (uporabnikov, delovnega osebja, okoliških prebivalcev in tretjih oseb).

2.2.2   Varstvo okolja

Delovanje sistemov za dobavo električne ali toplotne energije ne sme posegati v okolje prek določenih omejitev.

2.2.3   Tehnična združljivost

Sistemi za dobavo električne in toplotne energije, ki se uporabljajo, morajo:

| — | omogočati vlakom, da dosežejo določene stopnje učinkovitosti, |
| --- | --- |

—

omogočati vlakom, da dosežejo določene stopnje učinkovitosti,

| — | biti sistemi za dobavo električne energije združljivi z napravami za odjem toka, ki so vgrajene v vlakih. |
| --- | --- |

—

biti sistemi za dobavo električne energije združljivi z napravami za odjem toka, ki so vgrajene v vlakih.

2.3   Vodenje – upravljanje in signalizacija

2.3.1   Varnost

Naprave in postopki za vodenje – upravljanje in signalizacijo, ki se uporabljajo, morajo vlakom omogočiti, da vozijo s stopnjo varnosti, ki ustreza ciljem za to omrežje. Sistemi vodenje – upravljanje in signalizacija morajo zagotavljati varno vožnjo tudi vlakom, ki jim je dovoljeno voziti v slabših pogojih obratovanja.

2.3.2   Tehnična združljivost

Vsa nova infrastruktura in vsa nova tirna vozila, ki so narejeni ali razviti po sprejetju združljivih sistemov vodenja – upravljanja in signalizacije, morajo biti prilagojeni uporabi teh sistemov.

Oprema za vodenje – upravljanje in signalizacijo, ki je vgrajena v kabini strojevodje, mora pod posebnimi pogoji omogočati normalno obratovanje po celotnem železniškem sistemu.

2.4   Tirna vozila

2.4.1   Varnost

Struktura tirnih vozil in povezave med vozili morajo biti zasnovane tako, da ob trčenju ali iztirjenju ščitijo prostore za potnike in kabino strojevodje.

Električna oprema ne sme ogrožati varnosti in delovanja naprav za vodenje – upravljanje in signalizacijo.

Tehnike zaviranja in pri tem nastale obremenitve morajo ustrezati zasnovi tira, gradbenim objektom in signalnim sistemom.

Sprejeti je treba ukrepe za preprečevanje dostopa do komponent pod električno napetostjo, da ni ogrožena varnost ljudi.

V nevarnosti morajo naprave potnikom omogočati, da obvestijo strojevodjo, spremnemu osebju pa, da vzpostavi stik z njimi.

Zagotoviti je treba varnost potnikov pri vstopu na vlak in izstopu z njega. Vrata za dostop morajo imeti odpiralni in zapiralni sistem, ki jamči varnost potnikov.

Zasilni izhodi morajo biti zagotovljeni in označeni.

Treba je predpisati ustrezne določbe, ki bodo upoštevale posebne varnostne pogoje v zelo dolgih predorih.

Na vlakih je obvezen zasilni sistem razsvetljave z zadovoljivo intenzivnostjo in trajanjem.

Vlaki morajo biti opremljeni z ozvočenjem, ki vlakovnemu osebju omogoča sporočanje informacij potnikom.

Potnikom je treba dati enostavno razumljive in celovite informacije o veljavnih pravilih na železniških postajah in vlakih.

2.4.2   Zanesljivost in razpoložljivost

Zasnova najpomembnejše opreme, vozne, vlečne in zavorne opreme ter sistema vodenja – upravljanja mora vlaku omogočati, da v posebnih slabših razmerah nadaljuje vožnjo brez škodljivih posledic za opremo, ki ostane v obratovanju.

2.4.3   Tehnična združljivost

Električna oprema mora biti združljiva z delovanjem naprav za vodenje – upravljanje in signalizacijo.

Pri električni vleki morajo značilnosti sedanjih tokovnih odjemnikov vlakom omogočati vožnjo v sistemih za dobavo energije železniškega sistema.

Značilnosti tirnih vozil morajo omogočati vožnjo na vsaki progi, na kateri je predvideno njihovo obratovanje, ob upoštevanju ustreznih podnebnih razmer.

2.4.4   Spremljanje

Vlaki morajo biti opremljeni s snemalno napravo. Podatke, ki se zberejo s to napravo, in obdelavo informacij je treba harmonizirati.

2.4.5   Dostopnost

Podsistemi tirna vozila, ki so javno dostopni, morajo biti dostopni invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo v skladu s točko 1.6.

2.5   Vzdrževanje

2.5.1   Zdravje in varnost

Tehnične naprave in postopki v vzdrževalnih centrih morajo zagotavljati varno obratovanje podsistema in ne smejo ogrožati zdravja in varnosti.

2.5.2   Varstvo okolja

Tehnične naprave in postopki v vzdrževalnih centrih ne smejo presegati dovoljenih vrednosti motenj za bližnje okolje.

2.5.3   Tehnična združljivost

Naprave za vzdrževanje tirnih vozil morajo omogočati izvedbo varnostnih in zdravstvenih postopkov ter postopkov skladnosti na vseh vozilih, za katera so bile zasnovane.

2.6   Obratovanje in upravljanje prometa

2.6.1   Varnost

Uskladitev operativnih pravil o obratovanju omrežja ter usposobljenosti strojevodij in vlakovnega osebja in osebja v distribucijskih centrih morata zagotavljati varno obratovanje, pri čemer se upoštevajo različne zahteve v čezmejnem in domačem prometu.

Vzdrževalne dejavnosti in njihova pogostost, izobraževanje in usposobljenost osebja v vzdrževalnih in distribucijskih centrih ter sistem zagotavljanja kakovosti, ki ga v distribucijskih in vzdrževalnih centrih vzpostavijo zadevna železniška podjetja, morajo zagotavljati visoko raven varnosti.

2.6.2   Zanesljivost in razpoložljivost

Vzdrževalne dejavnosti in njihova pogostost, izobraževanje in usposobljenost osebja v vzdrževalnih in distribucijskih centrih ter sistem zagotavljanja kakovosti, ki ga v distribucijskih in vzdrževalnih centrih vzpostavijo zadevna železniška podjetja, morajo zagotavljati visoko raven zanesljivosti in razpoložljivosti.

2.6.3   Tehnična združljivost

Uskladitev operativnih pravil o obratovanju omrežja ter usposobljenosti strojevodij, vlakovnega osebja in osebja za upravljanje prometa morata zagotavljati učinkovitost delovanja železniškega sistema, pri čemer se upoštevajo različne zahteve v čezmejnem in domačem prometu.

2.6.4   Dostopnost

Zagotoviti je treba, da operativna pravila zagotavljajo potrebno funkcionalnost, ki omogoča dostop invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo.

2.7   Telematske aplikacije v tovornem in potniškem prometu

2.7.1   Tehnična združljivost

Bistvene zahteve za telematske aplikacije jamčijo minimalno kakovost prevoza potnikov in blaga, zlasti glede tehnične združljivosti.

Pri tem je treba zagotoviti:

| — | da se podatkovne baze, programska oprema in podatkovni komunikacijski protokoli izdelajo tako, da omogočajo maksimalno izmenjavo podatkov med različnimi aplikacijami in operaterji, pri čemer se izključijo zaupni komercialni podatki, |
| --- | --- |

—

da se podatkovne baze, programska oprema in podatkovni komunikacijski protokoli izdelajo tako, da omogočajo maksimalno izmenjavo podatkov med različnimi aplikacijami in operaterji, pri čemer se izključijo zaupni komercialni podatki,

| — | lahek dostop do informacij za uporabnike. |
| --- | --- |

—

lahek dostop do informacij za uporabnike.

2.7.2   Zanesljivost in razpoložljivost

Načini uporabe, upravljanje, posodabljanje in vzdrževanje teh podatkovnih baz, programske opreme in podatkovnih komunikacijskih protokolov morajo jamčiti učinkovitost teh sistemov in kakovost storitev.

2.7.3   Zdravje

Vmesniki med temi sistemi in uporabniki morajo izpolnjevati minimalna pravila glede ergonomije in varovanja zdravja.

2.7.4   Varnost

Pri shranjevanju ali prenosu z varnostjo povezanih informacij je treba zagotoviti zadovoljivo stopnjo integritete in zanesljivosti.

2.7.5   Dostopnost

Z ustreznimi ukrepi je treba zagotoviti, da podsistemi telematske aplikacije za potnike zagotavljajo potrebno funkcionalnost, ki omogoča dostop invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo.

---

PRILOGA IV

POSTOPEK ES-VERIFIKACIJE ZA PODSISTEME

1.   SPLOŠNA NAČELA

„ES-verifikacija pomeni postopek, ki ga izvede prosilec v smislu člena 15 za dokazovanje, ali so izpolnjene zahteve ustreznega prava Unije in ustrezni nacionalni predpisi v zvezi s podsistemom, in ali se za podsistem lahko odobri začetek obratovanja.

2.   POTRDILO O VERIFIKACIJI, KI GA IZDA PRIGLAŠENI ORGAN

2.1   Uvod

Za namene te direktive je verifikacija s sklicevanjem na TSI postopek, s katerim priglašeni organ preveri in potrdi, da je podsistem skladen z ustreznimi tehničnimi specifikacijami za interoperabilnost (TSI).

To ne posega v obveznosti prosilca glede skladnosti z drugimi veljavnimi pravnimi akti Unije in z morebitnimi verifikacijami, ki jih izvedejo ocenjevalni organi in jih zahtevajo drugi predpisi.

2.2   Vmesna izjava o verifikaciji (VIV)

2.2.1   Načela

Na prošnjo prosilca se lahko verifikacija opravi za dele podsistema ali se omeji na določene stopnje postopka verifikacije. V teh primerih se rezultati verifikacije lahko dokumentirajo v vmesni izjavi o verifikaciji (VIV), ki jo izda priglašeni organ, ki ga izbere prosilec. VIV se mora sklicevati na TSI, s katerimi je bila ugotovljena skladnost.

2.2.2   Deli podsistema

Prosilec lahko za vsak del, na katerega se odloči razdeliti podsistem, zaprosi za VIV. Vsak del se preveri na vsaki stopnji, kot je opisano v točki 2.2.3.

2.2.3   Stopnje postopka verifikacije

Podsistem ali določeni deli podsistema se preverijo na vsaki od naslednjih stopenj:

| (a) | celoten projekt; |
| --- | --- |

(a)

celoten projekt;

| (b) | proizvodnja: gradnja, zlasti dejavnosti nizke gradnje, proizvodnja, izdelava komponent in celostne prilagoditve; |
| --- | --- |

(b)

proizvodnja: gradnja, zlasti dejavnosti nizke gradnje, proizvodnja, izdelava komponent in celostne prilagoditve;

| (c) | končni preizkus.
  Prosilec lahko zaprosi za VIV za stopnjo načrtovanja (vključno s preizkusi tipa) in stopnjo proizvodnje za celoten podsistem ali za kateri koli del, na katerega ga je razdelil (glej točko 2.2.2). |
| --- | --- |

(c)

končni preizkus.

Prosilec lahko zaprosi za VIV za stopnjo načrtovanja (vključno s preizkusi tipa) in stopnjo proizvodnje za celoten podsistem ali za kateri koli del, na katerega ga je razdelil (glej točko 2.2.2).

2.3   Potrdilo o verifikaciji

| 2.3.1 | Priglašeni organi, ki so pristojni za verifikacijo, ocenijo načrtovanje, proizvodnjo in končni preizkus podsistema ter pripravijo potrdilo o verifikaciji, ki je namenjeno prosilcu, slednji pa pripravi ES-izjavo o verifikaciji. Potrdilo o verifikaciji se mora sklicevati na TSI, s katerimi je bila ugotovljena skladnost.
  Kadar ni bila v celoti ocenjena skladnost podsistema z vsemi ustreznimi TSI (npr. v primeru odstopanja, delne uporabe TSI za nadgradnjo ali obnovo, prehodnega obdobja pri TSI ali v specifičnem primeru), potrdilo o verifikaciji vsebuje točen sklic na TSI ali njihove dele, v zvezi s katerimi priglašeni organ med postopkom verifikacije ni preveril skladnosti. |
| --- | --- |

2.3.1

Priglašeni organi, ki so pristojni za verifikacijo, ocenijo načrtovanje, proizvodnjo in končni preizkus podsistema ter pripravijo potrdilo o verifikaciji, ki je namenjeno prosilcu, slednji pa pripravi ES-izjavo o verifikaciji. Potrdilo o verifikaciji se mora sklicevati na TSI, s katerimi je bila ugotovljena skladnost.

Kadar ni bila v celoti ocenjena skladnost podsistema z vsemi ustreznimi TSI (npr. v primeru odstopanja, delne uporabe TSI za nadgradnjo ali obnovo, prehodnega obdobja pri TSI ali v specifičnem primeru), potrdilo o verifikaciji vsebuje točen sklic na TSI ali njihove dele, v zvezi s katerimi priglašeni organ med postopkom verifikacije ni preveril skladnosti.

| 2.3.2 | Če so bile izdane VIV, priglašeni organ, pristojen za verifikacijo podsistema, upošteva te VIV in pred izdajo potrdila o verifikaciji:






  (a) | preveri, da VIV pravilno obravnavajo ustrezne zahteve iz TSI; |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Če so bile izdane VIV, priglašeni organ, pristojen za verifikacijo podsistema, upošteva te VIV in pred izdajo potrdila o verifikaciji:

(a)

preveri, da VIV pravilno obravnavajo ustrezne zahteve iz TSI;

| (b) | preveri vse vidike, ki se ne obravnavajo v VIV, in |
| --- | --- |

(b)

preveri vse vidike, ki se ne obravnavajo v VIV, in

| (c) | preveri končni preizkus podsistema kot celote. |
| --- | --- |

(c)

preveri končni preizkus podsistema kot celote.

| 2.3.3 | V primeru spremembe podsistema, že zajetega v potrdilu o verifikaciji, priglašeni organ opravi samo tiste preglede in preizkuse, ki so pomembni in potrebni za spremembe, tj. ocena se nanaša samo na dele podsistema, ki so spremenjeni, in na vmesnike do nespremenjenih delov podsistema. |
| --- | --- |

2.3.3

V primeru spremembe podsistema, že zajetega v potrdilu o verifikaciji, priglašeni organ opravi samo tiste preglede in preizkuse, ki so pomembni in potrebni za spremembe, tj. ocena se nanaša samo na dele podsistema, ki so spremenjeni, in na vmesnike do nespremenjenih delov podsistema.

| 2.3.4 | Vsak priglašeni organ, vključen v verifikacijo podsistema, pripravi dokumentacijo v skladu s členom 15(4), ki zajema področje njegovih dejavnosti. |
| --- | --- |

2.3.4

Vsak priglašeni organ, vključen v verifikacijo podsistema, pripravi dokumentacijo v skladu s členom 15(4), ki zajema področje njegovih dejavnosti.

2.4   Tehnična dokumentacija, priložena ES-izjavi o verifikaciji

Tehnično dokumentacijo, ki je priložena ES-izjavi o verifikaciji, mora pripraviti prosilec in mora vsebovati naslednje:

| (a) | tehnične značilnosti v zvezi z zasnovo, vključno s splošnimi in podrobnimi načrti glede izvedbe, shemami električnih in hidravličnih napeljav, stikalnimi shemami, opisom sistemov za obdelavo podatkov in avtomatizacijo z ravnjo podrobnosti, ki zadostuje za dokumentiranje opravljene verifikacije skladnosti, dokumentacijo o obratovanju in vzdrževanju itd., ki je potrebna za zadevni podsistem; |
| --- | --- |

(a)

tehnične značilnosti v zvezi z zasnovo, vključno s splošnimi in podrobnimi načrti glede izvedbe, shemami električnih in hidravličnih napeljav, stikalnimi shemami, opisom sistemov za obdelavo podatkov in avtomatizacijo z ravnjo podrobnosti, ki zadostuje za dokumentiranje opravljene verifikacije skladnosti, dokumentacijo o obratovanju in vzdrževanju itd., ki je potrebna za zadevni podsistem;

| (b) | seznam komponent interoperabilnosti, navedenih v točki (d) člena 4(3), ki so vgrajene v podsistem; |
| --- | --- |

(b)

seznam komponent interoperabilnosti, navedenih v točki (d) člena 4(3), ki so vgrajene v podsistem;

| (c) | dokumentacijo iz člena 15(4), ki jo pripravi vsak od priglašenih organov, vključenih v verifikacijo podsistema, in ki vsebuje:






  — | izvode ES-izjav o verifikaciji in, če je to primerno, ES-izjav o primernosti za uporabo, izdanih za komponente interoperabilnosti iz točke (d) člena 4(3), po potrebi skupaj z ustreznimi izračuni in izvodom zapisnikov o preizkusih in pregledih, ki jih opravljajo priglašeni organi na podlagi splošnih tehničnih specifikacij, |
| --- | --- | --- |

(c)

dokumentacijo iz člena 15(4), ki jo pripravi vsak od priglašenih organov, vključenih v verifikacijo podsistema, in ki vsebuje:

—

izvode ES-izjav o verifikaciji in, če je to primerno, ES-izjav o primernosti za uporabo, izdanih za komponente interoperabilnosti iz točke (d) člena 4(3), po potrebi skupaj z ustreznimi izračuni in izvodom zapisnikov o preizkusih in pregledih, ki jih opravljajo priglašeni organi na podlagi splošnih tehničnih specifikacij,

| — | če obstajajo, VIV, ki spremljajo potrdilo o verifikaciji, vključno z rezultatom verifikacije njihove veljavnosti, ki jo je opravil priglašeni organ, |
| --- | --- |

—

če obstajajo, VIV, ki spremljajo potrdilo o verifikaciji, vključno z rezultatom verifikacije njihove veljavnosti, ki jo je opravil priglašeni organ,

| — | potrdilo o verifikaciji skupaj z ustreznimi izračuni, podpisano s strani priglašenega organa, pooblaščenega za verifikacijo, s katerim potrjuje skladnost podsistema z zahtevami ustreznih TSI in kjer se navedejo pridržki, ki so bili izraženi med izvedbo del in niso bili odpravljeni; temu potrdilu o verifikaciji morajo biti priložena tudi poročila o pregledih in revizijska poročila, ki jih pripravi isti organ v okviru svojih nalog iz točk 2.5.2 in 2.5.3. |
| --- | --- |

—

potrdilo o verifikaciji skupaj z ustreznimi izračuni, podpisano s strani priglašenega organa, pooblaščenega za verifikacijo, s katerim potrjuje skladnost podsistema z zahtevami ustreznih TSI in kjer se navedejo pridržki, ki so bili izraženi med izvedbo del in niso bili odpravljeni; temu potrdilu o verifikaciji morajo biti priložena tudi poročila o pregledih in revizijska poročila, ki jih pripravi isti organ v okviru svojih nalog iz točk 2.5.2 in 2.5.3.

| (d) | potrdila o verifikaciji, izdana v skladu z drugimi pravnimi akti Unije; |
| --- | --- |

(d)

potrdila o verifikaciji, izdana v skladu z drugimi pravnimi akti Unije;

| (e) | kadar se v skladu s točko (c) člena 18(4) in točko (c) člena 21 (3) zahteva verifikacija varne vključitve, ustrezna tehnična dokumentacija vključuje poročila ocenjevalcev o SVM pri oceni tveganja iz člena 6(3) Direktive 2004/49/ES. |
| --- | --- |

(e)

kadar se v skladu s točko (c) člena 18(4) in točko (c) člena 21 (3) zahteva verifikacija varne vključitve, ustrezna tehnična dokumentacija vključuje poročila ocenjevalcev o SVM pri oceni tveganja iz člena 6(3) Direktive 2004/49/ES.

2.5   Nadzor, ki ga izvajajo priglašeni organi

| 2.5.1 | Priglašeni organ, ki je pooblaščen za preverjanje proizvodnje, mora imeti stalen dostop do gradbišč, proizvodnih obratov, skladiščnih površin in po potrebi do naprav za montažo in preizkušanje ter na splošno do vseh objektov, za katere meni, da so potrebni za izpolnjevanje njegovih nalog. Prosilec mora priglašenemu organu poslati vse dokumente, potrebne za ta namen, ter zlasti izvedbene načrte in tehnično dokumentacijo za podsistem. |
| --- | --- |

2.5.1

Priglašeni organ, ki je pooblaščen za preverjanje proizvodnje, mora imeti stalen dostop do gradbišč, proizvodnih obratov, skladiščnih površin in po potrebi do naprav za montažo in preizkušanje ter na splošno do vseh objektov, za katere meni, da so potrebni za izpolnjevanje njegovih nalog. Prosilec mora priglašenemu organu poslati vse dokumente, potrebne za ta namen, ter zlasti izvedbene načrte in tehnično dokumentacijo za podsistem.

| 2.5.2 | Priglašeni organ, ki je pooblaščen za preverjanje izvajanja, mora redno opravljati revizije, da se prepriča o skladnosti z ustreznimi TSI. Pooblaščenim za izvajanje mora predložiti revizijsko poročilo. Lahko se zahteva, da je prisoten na določenih stopnjah postopkov gradnje. |
| --- | --- |

2.5.2

Priglašeni organ, ki je pooblaščen za preverjanje izvajanja, mora redno opravljati revizije, da se prepriča o skladnosti z ustreznimi TSI. Pooblaščenim za izvajanje mora predložiti revizijsko poročilo. Lahko se zahteva, da je prisoten na določenih stopnjah postopkov gradnje.

| 2.5.3 | Poleg tega lahko priglašeni organ opravi naključne obiske delovišča ali proizvodnih obratov. Med takimi obiski lahko opravi popolne ali delne revizije. Pooblaščenim za izvajanje mora izdati poročilo o pregledu in po potrebi revizijsko poročilo. |
| --- | --- |

2.5.3

Poleg tega lahko priglašeni organ opravi naključne obiske delovišča ali proizvodnih obratov. Med takimi obiski lahko opravi popolne ali delne revizije. Pooblaščenim za izvajanje mora izdati poročilo o pregledu in po potrebi revizijsko poročilo.

| 2.5.4 | Priglašenemu organu je omogočeno spremljati podsisteme, v katere je vgrajena komponenta interoperabilnosti, da se oceni, če tako zahteva ustrezna TSI, njihova primernost za uporabo v njihovem predvidenem železniškem okolju. |
| --- | --- |

2.5.4

Priglašenemu organu je omogočeno spremljati podsisteme, v katere je vgrajena komponenta interoperabilnosti, da se oceni, če tako zahteva ustrezna TSI, njihova primernost za uporabo v njihovem predvidenem železniškem okolju.

2.6   Oddaja

Izvod tehnične dokumentacije, ki je priložena ES-izjavi o verifikaciji, mora prosilec hraniti celotno obratovalno dobo podsistema. Dokumentacijo je treba na zahtevo poslati vsaki državi članici ali Agenciji.

Dokumentacija, priložena zahtevku za odobritev začetka obratovanja, se predloži organu, kjer je vložena vloga za dovoljenje. Nacionalni varnostni organ ali Agencija lahko zahteva, da so deli dokumentacije, predloženi skupaj z zahtevkom za odobritev, prevedeni v jezik tega organa ali agencije.

2.7   Objava

Vsak priglašeni organ mora redno objavljati ustrezne informacije o:

| (a) | prejetih zahtevkih za verifikacijo in VIV; |
| --- | --- |

(a)

prejetih zahtevkih za verifikacijo in VIV;

| (b) | zahtevkih za oceno skladnosti in primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti; |
| --- | --- |

(b)

zahtevkih za oceno skladnosti in primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti;

| (c) | izdanih ali zavrnjenih VIV; |
| --- | --- |

(c)

izdanih ali zavrnjenih VIV;

| (d) | izdanih ali zavrnjenih potrdilih o verifikaciji in ES-potrdilih o primernosti za uporabo; |
| --- | --- |

(d)

izdanih ali zavrnjenih potrdilih o verifikaciji in ES-potrdilih o primernosti za uporabo;

| (e) | izdanih ali zavrnjenih potrdil o verifikaciji. |
| --- | --- |

(e)

izdanih ali zavrnjenih potrdil o verifikaciji.

2.8   Jezik

Dokumentacija in dopisi, ki se nanašajo na postopke ES-verifikacije, morajo biti napisani v uradnem jeziku države članice Unije, v kateri ima prosilec sedež, ali v uradnem jeziku Unije, ki ga prosilec sprejme.

3.   POTRDILO O VERIFIKACIJI, KI GA IZDA IMENOVANI ORGAN

3.1   Uvod

Če se uporabljajo nacionalni predpisi, verifikacija vključuje postopek, pri katerem organ, ki je imenovan v skladu s členom 15(8) (imenovani organ), preveri in potrdi, da je podsistem skladen z nacionalnimi predpisi, priglašenimi v skladu s členom 14, za vsako državo članico, v kateri naj bi bil odobren začetek obratovanja podsistema.

3.2   Potrdilo o verifikaciji

Imenovani organ pripravi potrdilo o verifikaciji, namenjeno za prosilca.

Potrdilo vsebuje točno sklicevanje na nacionalne predpise, v zvezi s katerimi je imenovani organ v postopku verifikacije preverjal skladnost.

V primeru nacionalnih predpisov v zvezi s podsistemi, ki sestavljajo vozilo, imenovani organ razdeli potrdilo v dva dela, od katerih eden vsebuje sklicevanja na tiste nacionalne predpise, ki se izrecno nanašajo na tehnično interoperabilnost med vozilom in zadevnim omrežjem, v drugem delu pa so navedeni vsi ostali nacionalni predpisi.

3.3   Dokumentacija

Dokumentacija, ki jo pripravi imenovani organ in je priložena potrdilu o verifikaciji v primeru nacionalnih predpisov, mora biti vključena v tehnično dokumentacijo, priloženo ES-izjavi o verifikaciji, iz točke 2.4 in vsebuje tehnične podatke, ki so potrebni za oceno skladnosti podsistema z navedenimi nacionalnimi predpisi.

3.4   Jezik

Dokumentacija in dopisi, ki se nanašajo na postopke ES-verifikacije, morajo biti napisani v uradnem jeziku države članice Unije, v kateri ima prosilec sedež, ali v uradnem jeziku Unije, ki ga prosilec sprejme.

4.   VERIFIKACIJA DELOV PODSISTEMOV V SKLADU S ČLENOM 15(7)

Če se potrdilo o verifikaciji izda za določene dele podsistema, se za navedene dele smiselno uporabljajo določbe iz te priloge.

---

PRILOGA V

DEL A

Razveljavljene direktive

s seznamom njihovih zaporednih sprememb

(iz člena 58)

| Direktiva 2008/57/ES | (UL L 191, 18.7.2008, str. 1.) |
| --- | --- |
| Direktiva 2009/131/ES | (UL L 273, 17.10.2009, str. 12.) |
| Direktiva 2011/18/EU. | (UL L 57, 2.3.2011, str. 21.) |

Direktiva 2008/57/ES

(UL L 191, 18.7.2008, str. 1.)

Direktiva 2009/131/ES

(UL L 273, 17.10.2009, str. 12.)

Direktiva 2011/18/EU.

(UL L 57, 2.3.2011, str. 21.)

DEL B

Rok za prenos v nacionalno pravo

(iz člena 57)

| Direktiva | Rok za prenos |
| --- | --- |
| 2008/57/ES | 19. julij 2010 |
| 2009/131/ES | 19. julij 2010 |
| 2011/18/EU | 31. december 2011 |

Direktiva

Rok za prenos

2008/57/ES

19. julij 2010

2009/131/ES

19. julij 2010

2011/18/EU

31. december 2011

---

PRILOGA VI

Korelacijska tabela

| Direktiva 2008/57/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2(a) do (z) | Člen 2(1) do (5), (7) do (17) in (19) do (28) |
| — | Člen 2(6), (18) in (29) do (45) |
| Člen 3 | — |
| Člen 4 | Člen 3 |
| Člen 5(1) do (3)(g) | Člen 4(1) do (3)(g) |
| — | Člen 4(3)(h) in (i) |
| Člen 5(4) do (8) | Člen 4(4) do (8) |
| Člen 6 | Člen 5 |
| Člen 7 | Člen 6 |
| Člen 8 | — |
| Člen 9 | Člen 7 |
| Člen 10 | Člen 8 |
| Člen 11 | Člen 9 |
| Člen 12 | — |
| Člen 13 | Člen 10 |
| Člen 14 | Člen 11 |
| Člen 15(1) | Člen 18(2) |
| Člen 15(2) in (3) | — |
| Člen 16 | Člen 12 |
| Člen 17 | Člena 13 in 14 |
| Člen 18 | Člen 15 |
| Člen 19 | Člen 16 |
| — | Člen 17 |
| — | Člen 18 (razen 18(3)) |
| — | Člena 19, 20, 21, 22 in 23 |
| Člen 20 | — |
| Člen 21 | — |
| Členi 22 do 25 | — |
| Člen 26 | Člen 24 |
| Člen 27
  — | Člen 14(10)
  Člen 26 |
| Člen 28 in Priloga VIII
  — | Členi 27 do 44
  Člen 45 |
| Člen 29 | Člen 51 |
| Člena 30 in 31 | — |
| Člen 32 | Člen 46 |
| Člen 33
  — | Člen 47(3), (4), (6) in (7)
  Člen 47(1), (2) in (5) |
| Člen 34 | Člen 48 |
| Člen 35 | Člen 49 |
| Člen 36 | — |
| — | Člen 50 |
| Člen 37 | Člen 52 |
| Člen 38 | Člen 57 |
| Člen 39 | Člen 53 |
| — | Člena 54 in 55 |
| — | Člen 56 |
| Člen 40 | Člen 58 |
| Člen 41 | Člen 59 |
| Člen 42 | Člen 60 |
| Priloge I do III | Priloge I do III |
| Priloga IV | Člen 9(2) |
| Priloga V
  Priloga VI | Člen 15(9)
  Priloga IV |
| Priloga VII | Člen 14(10) |
| Priloga VIII | Členi 30, 31 in 32 |
| Priloga IX | Člen 7(5) |
| Priloga X | Priloga V |
| Priloga XI | Priloga VI |

Direktiva 2008/57/ES

Ta direktiva

Člen 1

Člen 1

Člen 2(a) do (z)

Člen 2(1) do (5), (7) do (17) in (19) do (28)

—

Člen 2(6), (18) in (29) do (45)

Člen 3

—

Člen 4

Člen 3

Člen 5(1) do (3)(g)

Člen 4(1) do (3)(g)

—

Člen 4(3)(h) in (i)

Člen 5(4) do (8)

Člen 4(4) do (8)

Člen 6

Člen 5

Člen 7

Člen 6

Člen 8

—

Člen 9

Člen 7

Člen 10

Člen 8

Člen 11

Člen 9

Člen 12

—

Člen 13

Člen 10

Člen 14

Člen 11

Člen 15(1)

Člen 18(2)

Člen 15(2) in (3)

—

Člen 16

Člen 12

Člen 17

Člena 13 in 14

Člen 18

Člen 15

Člen 19

Člen 16

—

Člen 17

—

Člen 18 (razen 18(3))

—

Člena 19, 20, 21, 22 in 23

Člen 20

—

Člen 21

—

Členi 22 do 25

—

Člen 26

Člen 24

Člen 27

—

Člen 14(10)

Člen 26

Člen 28 in Priloga VIII

—

Členi 27 do 44

Člen 45

Člen 29

Člen 51

Člena 30 in 31

—

Člen 32

Člen 46

Člen 33

—

Člen 47(3), (4), (6) in (7)

Člen 47(1), (2) in (5)

Člen 34

Člen 48

Člen 35

Člen 49

Člen 36

—

—

Člen 50

Člen 37

Člen 52

Člen 38

Člen 57

Člen 39

Člen 53

—

Člena 54 in 55

—

Člen 56

Člen 40

Člen 58

Člen 41

Člen 59

Člen 42

Člen 60

Priloge I do III

Priloge I do III

Priloga IV

Člen 9(2)

Priloga V

Priloga VI

Člen 15(9)

Priloga IV

Priloga VII

Člen 14(10)

Priloga VIII

Členi 30, 31 in 32

Priloga IX

Člen 7(5)

Priloga X

Priloga V

Priloga XI

Priloga VI

---

| 12.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 57/59 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 57/59

---

Izjava Komisije o obrazložitvenih dokumentih

(2016/C 057/02)

Komisija opozarja, da so Evropski parlament, Svet in Komisija v svoji skupni politični izjavi z dne 27. oktobra 2011 o obrazložitvenih dokumentih potrdili, da morajo biti informacije, ki jih države članice predložijo Komisiji glede prenosa direktiv v nacionalno zakonodajo, jasne in natančne, da lahko Komisija izpolni svojo nalogo nadzora nad uporabo prava Unije. V tem primeru bi obrazložitveni dokumenti lahko bili koristni. Komisija obžaluje, da končno besedilo ne vsebuje določb v zvezi s tem.

---

| 12.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 57/60 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 57/60

---

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 2/2016 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (prenovitev)

(2016/C 057/03)

I.   UVOD

Komisija je 31. januarja 2013 Svetu predložila predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v EU (prenovitev).

Evropski parlament je mnenje v prvi obravnavi izglasoval 26. februarja 2014.

Svet je 5. junija 2014 dosegel politični dogovor o osnutku direktive. Potem ko so besedilo pregledali pravniki lingvisti, je Svet 10. decembra 2015 v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 294 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejel stališče v prvi obravnavi.

Po glasovanju v Evropskem parlamentu in sprejetju političnega dogovora v Svetu so Evropski parlament, Svet in Komisija začeli pogajanja, da bi dosegli dogovor o predlogu. 17. junija 2015 so se dogovorili o končnem kompromisnem besedilu, ki ga je nato 30. junija 2015 potrdil Odbor stalnih predstavnikov. Dogovor je 10. novembra 2015 potrdil Odbor Evropskega parlamenta za promet in turizem (TRAN), ki je o tem s pismom obvestil predsednika Odbora stalnih predstavnikov.

Svet je pri svojem delu upošteval mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij.

II.   ANALIZA STALIŠČA V PRVI OBRAVNAVI

1.   Splošno

Navedeni predlog je del četrtega železniškega paketa, ki vsebuje šest zakonodajnih predlogov, katerih cilj je odpraviti preostale ovire za dokončno vzpostavitev enotnega evropskega železniškega območja.

Cilj te zakonodajne pobude je vzpostaviti skupen pristop k pravilom o interoperabilnosti, ki bi omogočil okrepitev ekonomij obsega za prevoznike v železniškem prometu, ki so dejavni po vsej Uniji, ter poenostavitev in reformo upravnih postopkov za izdajo dovoljenj za vozila, s čimer bi odpravili razdrobljenost predpisov v Uniji.

Poleg tega je namen povečati učinkovitost postopka izdaje dovoljenj za vozila, kar naj bi spodbudilo priznavanje dovoljenj o interoperabilnosti po vsej EU in povečalo usklajenost nacionalnih pravnih okvirov v zvezi z vidiki interoperabilnosti na področju notranjega trga storitev v železniškem prometu.

Svet sicer soglaša s Komisijo glede cilja predloga, vendar je v svojem pristopu predlagal več sprememb prvotnega predloga. Pri tem je bistveno spremenil glavne določbe direktive. S stališčem v prvi obravnavi torej spreminja prvotni predlog Komisije, saj ga je preoblikoval in v besedilu dodal več določb, nekatere pa iz njega črtal. Svet zato ne more sprejeti sprememb teh določb, ki jih je v mnenju v prvi obravnavi predlagal Evropski parlament.

2.   Ključna politična vprašanja

i)   
  Dovoljenje za dajanje vozila na trg (člen 21)

V nasprotju z znatnim prenosom pooblastil s strani nacionalnih organov na Agencijo Evropske unije za železniški promet („Agencija“), ki jo je prvotno predlagala Komisija, Svet določa dvojni sistem za pridobitev dovoljenj v zvezi z izdajo dovoljenj za dajanje vozil na trg, in sicer glede na predvideno področje uporabe. Agencija bi v skladu s tem pristopom delovala po načelu „vse na enem mestu“ za vozila, namenjena za čezmejne operacije; vendar bi nacionalni varnostni organi ohranili pomembno vlogo pri izvajanju ocenjevanj, potrebnih za izdajo teh dovoljenj. Za vozila, ki se uporabljajo le v nacionalnem prometu, bo imel prosilec izbiro, ali bo vlogo za izdajo dovoljenja predložil Agenciji ali nacionalnemu varnostnemu organu. Postopek in merila za odločitev v obeh primerih ostajajo enaki.

Evropski parlament na splošno podpira pristop Sveta. Slednji je upošteval tudi pomisleke, ki jih je izrazil Evropski parlament, in v določbe o dogovorih o sodelovanju vključil koncept „izoliranih omrežij“ (glej točko v) v nadaljevanju).

Svet je glede na navedeno ohranil predlog spremembe 34, delno ali smiselno sprejel predloga sprememb 35 in 102, predloge sprememb 94, 113 in 140 pa zavrgel.

ii)   
  Odgovornost Agencije za izdajo dovoljenj za dajanje vozil na trg (uvodna izjava 8 in člen 21(6))

Besedilo Sveta pojasnjuje, da Agencija v celoti prevzame odgovornost za dovoljenja, ki jih izda, vključno s pogodbenimi in nepogodbenimi obveznostmi.

iii)   
  Pritožba in arbitražni postopek (člen 21(7) in (11))

V prvotnem predlogu Komisije ni posebnih določb o pritožbenih postopkih, medtem ko je v besedilu Sveta navedeno, da lahko prosilec zadevo predloži v presojo nacionalnemu sodišču, če se ne strinja z ukrepom nacionalnega varnostnega organa.

V besedilu Sveta je predviden pritožbeni postopek tudi v primeru sporov med nacionalnim varnostnim organom in Agencijo.

iv)   
  Začetek obratovanja vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi (člena 18 in 19)

Komisija je v prvotnem predlogu predvidela, da bi na Agencijo prenesli pristojnost za izdajanje dovoljenj za začetek obratovanja vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi, vključno z evropskim sistemom signalizacije ERTMS.

Svet se ne strinja s pristopom Komisije in meni, da bi morali dovoljenja za ERTMS še naprej izdajati nacionalni varnostni organi. Da pa bi že od samega začetka postopka okrepili usklajevanje ERTMS na ravni EU prek povečane interoperabilnosti, je v besedilu Sveta določeno, da se je treba pred vsakim povabilom k oddaji ponudb v zvezi z opremo ERTMS ob progi posvetovati z Agencijo. V ta namen je bil dodan nov člen 19.

Evropski parlament v skladu s pristopom Komisije meni, da bi bilo treba odgovornost za izdajanje dovoljenj za začetek obratovanja sistemov ERTMS podeliti Agenciji. Svet je zato predloge sprememb 81, 82, 83 in 86 zavrgel.

v)   
  Dogovori o sodelovanju med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi (člen 21(14) in (15))

Komisija v svojem prvotnem predlogu ni vključila sklepanja dogovorov o sodelovanju med Agencijo in enim ali več nacionalnimi varnostnimi organi glede dovoljenj, izdanih za vozila, namenjena za čezmejne operacije.

Svet meni, da je zelo pomembno, da se vključi takšna določba, da bi se olajšalo praktično izvajanje novega sistema izdaje dovoljenj.

Poleg tega je Svet določil, da lahko dogovori o sodelovanju med Agencijo in enim ali več nacionalnimi varnostnimi organi za namene izdaje dovoljenj za vozila vključujejo posebne dogovore o sodelovanju v zvezi z omrežji, pri katerih je iz geografskih ali zgodovinskih razlogov potrebno posebno strokovno znanje in/ali imajo skupno tirno širino s sosednjimi tretjimi državami. Zato je v tem kompromisnem besedilu določena možnost, da države članice s posebnimi značilnostmi železniškega omrežja v postopku izdaje dovoljenj sodelujejo pod okriljem Agencije. Ti dogovori o sodelovanju lahko vključujejo tudi določbe, ki omogočajo razširitev področja uporabe na vse tri baltske države, potem ko vozilo pridobi dovoljenje v eni od njih.

V zvezi s tem je Svet delno ohranil predlog spremembe 118.

vi)   
  Sprejetje nacionalnih predpisov (člen 14)

Svet želi s svojim stališčem vzpostaviti prožen in učinkovit postopek za obstoječe in nove nacionalne predpise v zvezi z interoperabilnostjo. Da bi upošteval pomisleke Evropskega parlamenta, Svet v svojem stališču pojasnjuje postopke, ki naj bi se uporabili za priglasitev obstoječih in novih nacionalnih predpisov ter pri oceni, ki naj bi jo izvedla Agencija (za največ osemmesečno obdobje). Svet se želi s tem pristopom izogniti temu, da bi bili nacionalni predpisi potrjeni, preden bi jih ocenila Agencija.

Svet je zato delno ali smiselno sprejel predloge sprememb 66, 72 in 73, predloge sprememb od 67 do 70 pa zavrgel.

vii)   
  Registri vozil (poglavje VII, zlasti člen 47)

Glavna sprememba, ki jo je v odziv na pomisleke Evropskega parlamenta v zvezi z „registri“ vnesel Svet, zadeva evropski register vozil. Komisija bi morala zaradi zmanjšanja upravnih obremenitev in neupravičenih stroškov sprejeti specifikacijo za evropski register vozil, ki bi vključevala nacionalne registre vozil, da bi vzpostavili skupen sistem, pri tem pa ohranili dodatne funkcije za posebne potrebe držav članic. Evropski register vozil začne delovati v roku petih let od začetka veljavnosti direktive. Svet uvaja tudi nove določbe, katerih cilj je določitev informacij, ki se navedejo v evropskem in nacionalnih registrih vozil.

Evropski parlament meni, da bi moral evropski register vozil začeti delovati po štirih letih.

Glede na navedeno so bili smiselno s preoblikovanjem ohranjeni predlogi sprememb 123, 126, 128, 130 in 131, medtem ko je Svet predloge sprememb 98, 110, 120, 121, 122, 124, 125, 127 in 129 zavrgel.

viii)   
  Trajanje prehodnega obdobja in rok za prenos (člena 54 in 57)

Svet določa daljšo prehodno ureditev za dovoljenja za vozila, kot jo je prvotno predvidela Komisija. Ta prehodna ureditev naj bi bila potrebna za pravilno delovanje dvojnega pristopa k postopku izdaje dovoljenj za vozila iz člena 21. V skladu s stališčem Sveta lahko države članice obstoječe določbe Direktive 2008/57/ES še naprej uporabljajo tri leta po začetku veljavnosti direktive namesto dveh let, kot je navedeno v predlogu Komisije. To obdobje se lahko podaljša za eno leto. V tem primeru morajo države članice o takšni odločitvi obvestiti Komisijo in Agencijo ter podati utemeljitev zanjo. Enak postopek se uporablja za predhodna dovoljenja za ERTMS.

Podoben sistem treh let in dodatnega leta se uporablja za rok za prenos.

Zato je Svet predloge sprememb 140, 141, 143 in 144 zavrgel.

ix)   
  Struktura zakonodajnega akta (delegirani akti/izvedbeni akti)

V prvotnem predlogu Komisije se predlagajo delegirani akti kot instrument za določitev vsebine tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI) in njihovih sprememb. Evropski parlament podpira Komisijo in prav tako vztraja, da je treba področje uporabe delegiranih aktov razširiti na druga področja, za katera je Komisija predlagala izvedbene akte.

Za TSI je Svet sprejel kombinacijo delegiranih in izvedbenih aktov (člen 5(1) in (11)). Komisija bo sprejela delegirane akte v zvezi z določitvijo posebnih ciljev tehničnih specifikacij za interoperabilnost, čemur bodo sledili izvedbeni akti za izvajanje teh posebnih ciljev.

V zvezi s tem sta bila delno sprejeta predloga sprememb 80 in 135, medtem ko je Svet predloge sprememb 13, 14, 56, 57, 79, 99 in 142 zavrgel.

3.   Druge spremembe, ki jih je sprejel Evropski parlament

Druge spremembe Evropskega parlamenta, ki jih Svet ni vključil v stališče v prvi obravnavi, se nanašajo zlasti na:

| — | morebitno uporabo te direktive za mestne železniške sisteme (predloga sprememb 16 in 17), |
| --- | --- |

—

morebitno uporabo te direktive za mestne železniške sisteme (predloga sprememb 16 in 17),

| — | uvedbo rokov za izvajanje tehničnih specifikacij za interoperabilnost s strani držav članic (predlog spremembe 47), |
| --- | --- |

—

uvedbo rokov za izvajanje tehničnih specifikacij za interoperabilnost s strani držav članic (predlog spremembe 47),

| — | vključitev delegiranih aktov za določitev predpisov o kaznih za neizpolnjevanje rokov iz pravnega akta za sprejetje odločitev Agencije (predlog spremembe 136). |
| --- | --- |

—

vključitev delegiranih aktov za določitev predpisov o kaznih za neizpolnjevanje rokov iz pravnega akta za sprejetje odločitev Agencije (predlog spremembe 136).

III.   SKLEP

Stališče Sveta v prvi obravnavi odraža kompromis, ki je bil ob pomoči Komisije sklenjen v pogajanjih med Svetom in Evropskim parlamentom. Kompromis je s pismom z dne 24. novembra 2015, naslovljenim na predsednika Odbora stalnih predstavnikov, potrdil predsednik Odbora Evropskega parlamenta za promet in turizem (TRAN).

Predsednik odbora TRAN je v tem pismu napovedal, da bo članom odbora TRAN, nato pa tudi na plenarnem zasedanju, predlagal, naj sprejmejo stališče Sveta v prvi obravnavi brez sprememb in v skladu s členom 294 PDEU zaključijo redni zakonodajni postopek v fazi druge obravnave v Evropskem parlamentu.

---

| 12.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 57/64 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 57/64

---

STALIŠČE SVETA (EU) ŠT. 3/2016 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti na železnici

(prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

Sprejeto s strani Sveta dne 10. decembra 2015

(2016/C 057/04)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila bistveno spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi jo bilo zaradi jasnosti treba prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila bistveno spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi jo bilo zaradi jasnosti treba prenoviti.

| (2) | Z Direktivo 2004/49/ES je bil določen skupni regulativni okvir za varnost na železnici s harmonizacijo vsebine varnostnih predpisov, izdajanja varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu, nalog in vlog nacionalnih varnostnih organov ter preiskav nesreč. Kljub temu je treba v okviru prizadevanj za nadaljnji razvoj enotnega evropskega železniškega območja Direktivo 2004/49/ES temeljito revidirati. |
| --- | --- |

(2)

Z Direktivo 2004/49/ES je bil določen skupni regulativni okvir za varnost na železnici s harmonizacijo vsebine varnostnih predpisov, izdajanja varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu, nalog in vlog nacionalnih varnostnih organov ter preiskav nesreč. Kljub temu je treba v okviru prizadevanj za nadaljnji razvoj enotnega evropskega železniškega območja Direktivo 2004/49/ES temeljito revidirati.

| (3) | Za podzemne železnice, tramvaje in druge sisteme lahke železnice v številnih državah članicah veljajo lokalne tehnične zahteve in so izključeni iz področja uporabe Direktive (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta (5)
   (6). Zaradi lažjega izvajanja te direktive in Direktive (EU) .../... (6). bi morali imeti obe direktivi enako področje uporabe. Zato bi bilo treba takšne lokalne sisteme izključiti iz področja uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(3)

Za podzemne železnice, tramvaje in druge sisteme lahke železnice v številnih državah članicah veljajo lokalne tehnične zahteve in so izključeni iz področja uporabe Direktive (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta (5)
   (6). Zaradi lažjega izvajanja te direktive in Direktive (EU) .../... (6). bi morali imeti obe direktivi enako področje uporabe. Zato bi bilo treba takšne lokalne sisteme izključiti iz področja uporabe te direktive.

| (4) | Kolikor se nekateri koncepti iz te direktive lahko koristno uporabijo za podzemne železnice in druge lokalne sisteme, bi moralo biti državam članicam brez poseganja v področje uporabe te direktive dovoljeno, da odločijo, da bodo zanje uporabljale določbe te direktive, ki so po njihovem mnenju ustrezne. V tem primeru bi države članice morale imeti možnost, da ne naložijo obveznosti, kot sta obveznost uradnega obveščanja o nacionalnih predpisih in obveznost poročanja. |
| --- | --- |

(4)

Kolikor se nekateri koncepti iz te direktive lahko koristno uporabijo za podzemne železnice in druge lokalne sisteme, bi moralo biti državam članicam brez poseganja v področje uporabe te direktive dovoljeno, da odločijo, da bodo zanje uporabljale določbe te direktive, ki so po njihovem mnenju ustrezne. V tem primeru bi države članice morale imeti možnost, da ne naložijo obveznosti, kot sta obveznost uradnega obveščanja o nacionalnih predpisih in obveznost poročanja.

| (5) | Raven varnosti v železniškem sistemu Unije je na splošno visoka, zlasti v primerjavi s cestnim prometom. Varnost na železnici bi morali v splošnem ohraniti in nenehno izboljševati, če je to izvedljivo, pri čemer je treba upoštevati tehnični in znanstveni napredek ter razvoj prava Unije in mednarodnega prava. Prednost bi bilo treba dati preprečevanju nesreč. Upoštevati bi bilo treba tudi vpliv človeških dejavnikov. |
| --- | --- |

(5)

Raven varnosti v železniškem sistemu Unije je na splošno visoka, zlasti v primerjavi s cestnim prometom. Varnost na železnici bi morali v splošnem ohraniti in nenehno izboljševati, če je to izvedljivo, pri čemer je treba upoštevati tehnični in znanstveni napredek ter razvoj prava Unije in mednarodnega prava. Prednost bi bilo treba dati preprečevanju nesreč. Upoštevati bi bilo treba tudi vpliv človeških dejavnikov.

| (6) | Če država članica uvede višjo raven varnosti, bi morala zagotoviti, da sprejet predpis ne ovira interoperabilnosti ali povzroča diskriminacije. |
| --- | --- |

(6)

Če država članica uvede višjo raven varnosti, bi morala zagotoviti, da sprejet predpis ne ovira interoperabilnosti ali povzroča diskriminacije.

| (7) | Glavni aktivni udeleženci železniškega sistema Unije, upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu bi morali biti polno odgovorni za varnost sistema, vsak za svoje področje. Kadar koli je to primerno, bi morali sodelovati pri izvajanju ukrepov za obvladovanje tveganj. |
| --- | --- |

(7)

Glavni aktivni udeleženci železniškega sistema Unije, upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu bi morali biti polno odgovorni za varnost sistema, vsak za svoje področje. Kadar koli je to primerno, bi morali sodelovati pri izvajanju ukrepov za obvladovanje tveganj.

| (8) | Brez poseganja v odgovornost upravljavcev infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu za razvoj in izboljšanje varnosti na železnici se drugim aktivnim udeležencem, kot so subjekti zadolženi za vzdrževanje, proizvajalci, prevozniki, pošiljatelji, prejemniki, polnilci, praznilci, nakladalci, razkladalci, vzdrževalci, upravitelji, izvajalci storitev in naročniki, ne bi smelo preprečevati, da prevzamejo odgovornost za svoje proizvode, storitve in postopke. Vsak aktivni udeleženec v železniškem sistemu Unije bi moral biti v razmerju do drugih aktivnih udeležencev odgovoren za popolno in verodostojno sporočanje vseh zadevnih informacij, potrebnih za preverjanje, ali so vozila primerna za vožnjo. To zadeva zlasti informacije v zvezi s stanjem in zgodovino zadevnega vozila, dokumentacijo o vzdrževanju, sledljivostjo nakladalnih dejavnosti in tovornimi listi. |
| --- | --- |

(8)

Brez poseganja v odgovornost upravljavcev infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu za razvoj in izboljšanje varnosti na železnici se drugim aktivnim udeležencem, kot so subjekti zadolženi za vzdrževanje, proizvajalci, prevozniki, pošiljatelji, prejemniki, polnilci, praznilci, nakladalci, razkladalci, vzdrževalci, upravitelji, izvajalci storitev in naročniki, ne bi smelo preprečevati, da prevzamejo odgovornost za svoje proizvode, storitve in postopke. Vsak aktivni udeleženec v železniškem sistemu Unije bi moral biti v razmerju do drugih aktivnih udeležencev odgovoren za popolno in verodostojno sporočanje vseh zadevnih informacij, potrebnih za preverjanje, ali so vozila primerna za vožnjo. To zadeva zlasti informacije v zvezi s stanjem in zgodovino zadevnega vozila, dokumentacijo o vzdrževanju, sledljivostjo nakladalnih dejavnosti in tovornimi listi.

| (9) | Vsi prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in subjekti, zadolženi za vzdrževanje, bi morali zagotoviti, da njihovi izvajalci in druge strani izvajajo ukrepe za obvladovanje tveganj. V ta namen bi morali vsi prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in subjekti, zadolženi za vzdrževanje, uporabljati metode spremljanja, kot so navedene v skupnih varnostnih metodah (SVM). Njihovi izvajalci bi morali ta postopek uporabljati v okviru pogodbenih razmerij. Ob upoštevanju dejstva, da so taka razmerja eden ključnih elementov sistema varnega upravljanja prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture, bi morali prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture razkriti svoja pogodbena razmerja na zahtevo Agencije Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija), ustanovljeni z Uredbo (EU) .../... z dne ... Evropskega parlamenta in Sveta (7)
   (8), ali nacionalnega varnostnega organa v okviru nadzornih dejavnosti. |
| --- | --- |

(9)

Vsi prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in subjekti, zadolženi za vzdrževanje, bi morali zagotoviti, da njihovi izvajalci in druge strani izvajajo ukrepe za obvladovanje tveganj. V ta namen bi morali vsi prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in subjekti, zadolženi za vzdrževanje, uporabljati metode spremljanja, kot so navedene v skupnih varnostnih metodah (SVM). Njihovi izvajalci bi morali ta postopek uporabljati v okviru pogodbenih razmerij. Ob upoštevanju dejstva, da so taka razmerja eden ključnih elementov sistema varnega upravljanja prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture, bi morali prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture razkriti svoja pogodbena razmerja na zahtevo Agencije Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija), ustanovljeni z Uredbo (EU) .../... z dne ... Evropskega parlamenta in Sveta (7)
   (8), ali nacionalnega varnostnega organa v okviru nadzornih dejavnosti.

| (10) | Države članice bi morale spodbujati okolje medsebojnega zaupanja in učenja, v katerem bi osebje prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture spodbujali, naj prispevajo k razvoju varnosti, hkrati pa bi bila zagotovljena zaupnost. |
| --- | --- |

(10)

Države članice bi morale spodbujati okolje medsebojnega zaupanja in učenja, v katerem bi osebje prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture spodbujali, naj prispevajo k razvoju varnosti, hkrati pa bi bila zagotovljena zaupnost.

| (11) | Skupni varnostni cilji (SVC) in SVM so bili postopno uvedeni zaradi zagotovitve, da se varnost ohrani na visoki ravni in izboljša, kadar je to potrebno in izvedljivo. Z njimi naj bi se ocenjevala varnost in delovanje izvajalcev na ravni Unije in v državah članicah. Za oceno, ali so sistemi skladni s SVC, in za lažje spremljanje zagotavljanja varnosti na železnici so bili uvedeni skupni varnostni kazalniki (SVK). |
| --- | --- |

(11)

Skupni varnostni cilji (SVC) in SVM so bili postopno uvedeni zaradi zagotovitve, da se varnost ohrani na visoki ravni in izboljša, kadar je to potrebno in izvedljivo. Z njimi naj bi se ocenjevala varnost in delovanje izvajalcev na ravni Unije in v državah članicah. Za oceno, ali so sistemi skladni s SVC, in za lažje spremljanje zagotavljanja varnosti na železnici so bili uvedeni skupni varnostni kazalniki (SVK).

| (12) | Nacionalni predpisi, ki pogosto temeljijo na nacionalnih tehničnih standardih, se postopno nadomeščajo s predpisi, ki temeljijo na skupnih standardih, določenih na podlagi SVC, SVM in tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI). Da bi se odpravile ovire za interoperabilnost, bi bilo treba zmanjšati obseg nacionalnih predpisov, vključno z operativnimi predpisi, zaradi širitve področja uporabe TSI na celotni železniški sistem Unije in rešitve odprtih vprašanj v okviru TSI. V ta namen bi morale države članice nenehno posodabljati svoje sisteme nacionalnih predpisov, razveljaviti zastarele predpise ter o tem brez odlašanja obveščati Komisijo in Agencijo. |
| --- | --- |

(12)

Nacionalni predpisi, ki pogosto temeljijo na nacionalnih tehničnih standardih, se postopno nadomeščajo s predpisi, ki temeljijo na skupnih standardih, določenih na podlagi SVC, SVM in tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI). Da bi se odpravile ovire za interoperabilnost, bi bilo treba zmanjšati obseg nacionalnih predpisov, vključno z operativnimi predpisi, zaradi širitve področja uporabe TSI na celotni železniški sistem Unije in rešitve odprtih vprašanj v okviru TSI. V ta namen bi morale države članice nenehno posodabljati svoje sisteme nacionalnih predpisov, razveljaviti zastarele predpise ter o tem brez odlašanja obveščati Komisijo in Agencijo.

| (13) | Nacionalne predpise bi bilo treba oblikovati in objaviti tako, da jih lahko razume vsak morebitni uporabnik nacionalnega omrežja. Vendar se takšni predpisi pogosto sklicujejo na druge dokumente, kot so nacionalni, evropski in mednarodni standardi ali druge tehnične specifikacije, ki so morda v celoti ali delno zaščiteni s pravico intelektualne lastnine. Zato je primerno, da obveznost objave ne bi smela veljati za katere koli dokumente, na katere se neposredno ali posredno sklicuje nacionalni predpis. |
| --- | --- |

(13)

Nacionalne predpise bi bilo treba oblikovati in objaviti tako, da jih lahko razume vsak morebitni uporabnik nacionalnega omrežja. Vendar se takšni predpisi pogosto sklicujejo na druge dokumente, kot so nacionalni, evropski in mednarodni standardi ali druge tehnične specifikacije, ki so morda v celoti ali delno zaščiteni s pravico intelektualne lastnine. Zato je primerno, da obveznost objave ne bi smela veljati za katere koli dokumente, na katere se neposredno ali posredno sklicuje nacionalni predpis.

| (14) | Nacionalni predpisi pogosto zajemajo zahteve, ki so deloma pomembne zaradi interoperabilnosti in deloma zaradi varnosti. Ker je varnost bistvena zahteva Direktive (EU) .../... (9), lahko nacionalni predpis zadeva Direktivo (EU) .../... (9) in to direktivo. Razliko med izrazoma „nacionalni varnostni predpisi“ in „nacionalni tehnični predpisi“, kakor sta opredeljena v Direktivi 2004/49/ES oziroma v Direktivi 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10), bi bilo zato treba odpraviti in nadomestiti s pojmom „nacionalni predpisi“, ki jih je treba priglasiti v skladu z Direktivo (EU) .../... (9) in/ali to direktivo. Nacionalne predpise je treba priglasiti v skladu z Direktivo (EU) .../... (9), zlasti če zadevajo dajanje strukturnih podsistemov na trg ali v obratovanje. V skladu s to direktivo bi jih bilo treba priglasiti, če se nanašajo na obratovanje železniškega sistema Unije ali na specifične vsebine v tej direktivi, vključno z vlogo aktivnih udeležencev, izdajanjem varnostnih spričeval, podeljevanjem varnostnih pooblastil in preiskovanjem nesreč. |
| --- | --- |

(14)

Nacionalni predpisi pogosto zajemajo zahteve, ki so deloma pomembne zaradi interoperabilnosti in deloma zaradi varnosti. Ker je varnost bistvena zahteva Direktive (EU) .../... (9), lahko nacionalni predpis zadeva Direktivo (EU) .../... (9) in to direktivo. Razliko med izrazoma „nacionalni varnostni predpisi“ in „nacionalni tehnični predpisi“, kakor sta opredeljena v Direktivi 2004/49/ES oziroma v Direktivi 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10), bi bilo zato treba odpraviti in nadomestiti s pojmom „nacionalni predpisi“, ki jih je treba priglasiti v skladu z Direktivo (EU) .../... (9) in/ali to direktivo. Nacionalne predpise je treba priglasiti v skladu z Direktivo (EU) .../... (9), zlasti če zadevajo dajanje strukturnih podsistemov na trg ali v obratovanje. V skladu s to direktivo bi jih bilo treba priglasiti, če se nanašajo na obratovanje železniškega sistema Unije ali na specifične vsebine v tej direktivi, vključno z vlogo aktivnih udeležencev, izdajanjem varnostnih spričeval, podeljevanjem varnostnih pooblastil in preiskovanjem nesreč.

| (15) | Zaradi postopnega odpravljanja ovir za interoperabilnost železniškega sistema Unije in časa, ki bo posledično potreben za sprejetje TSI, bi bilo treba sprejeti ukrepe za preprečitev situacije, ko bi države članice sprejemale nove nacionalne predpise ali projekte, ki bi povečevali raznolikost sedanjega sistema, razen v posebnih primerih, kot so navedeni v tej direktivi. Sistem varnega upravljanja je priznano sredstvo za nadzorovanje tveganj, upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu pa so odgovorni za takojšnje sprejetje popravljalnih ukrepov za preprečevanje nesreč. Države članice bi se morale izogibati sprejemanju novih nacionalnih predpisov takoj po nesreči, razen če so taki novi predpisi potrebni kot nujen preventivni ukrep. |
| --- | --- |

(15)

Zaradi postopnega odpravljanja ovir za interoperabilnost železniškega sistema Unije in časa, ki bo posledično potreben za sprejetje TSI, bi bilo treba sprejeti ukrepe za preprečitev situacije, ko bi države članice sprejemale nove nacionalne predpise ali projekte, ki bi povečevali raznolikost sedanjega sistema, razen v posebnih primerih, kot so navedeni v tej direktivi. Sistem varnega upravljanja je priznano sredstvo za nadzorovanje tveganj, upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu pa so odgovorni za takojšnje sprejetje popravljalnih ukrepov za preprečevanje nesreč. Države članice bi se morale izogibati sprejemanju novih nacionalnih predpisov takoj po nesreči, razen če so taki novi predpisi potrebni kot nujen preventivni ukrep.

| (16) | Sistemi za vodenje vlakov in signalizacijski sistemi imajo ključno vlogo pri zagotavljanju varnosti na železnici. Uvedba evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) na železniškem omrežju Unije tako pomembno prispeva k izboljšanju ravni varnosti. |
| --- | --- |

(16)

Sistemi za vodenje vlakov in signalizacijski sistemi imajo ključno vlogo pri zagotavljanju varnosti na železnici. Uvedba evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) na železniškem omrežju Unije tako pomembno prispeva k izboljšanju ravni varnosti.

| (17) | Pri opravljanju svojih dolžnosti in izpolnjevanju svojih obveznosti bi morali upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu izvajati sistem varnega upravljanja, ki izpolnjuje zahteve Unije in vsebuje skupne elemente. Podatke o varnosti in o izvajanju sistema varnega upravljanja bi bilo treba predložiti Agenciji in nacionalnemu varnostnemu organu v zadevni državi članici. |
| --- | --- |

(17)

Pri opravljanju svojih dolžnosti in izpolnjevanju svojih obveznosti bi morali upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu izvajati sistem varnega upravljanja, ki izpolnjuje zahteve Unije in vsebuje skupne elemente. Podatke o varnosti in o izvajanju sistema varnega upravljanja bi bilo treba predložiti Agenciji in nacionalnemu varnostnemu organu v zadevni državi članici.

| (18) | Preko svojih postopkov bi moral sistem varnega upravljanja zagotoviti, da se z uporabo poznavanja človeških dejavnikov in priznanih metod obravnavajo človeške zmogljivosti in omejitve ter vplivi na človeško delovanje. |
| --- | --- |

(18)

Preko svojih postopkov bi moral sistem varnega upravljanja zagotoviti, da se z uporabo poznavanja človeških dejavnikov in priznanih metod obravnavajo človeške zmogljivosti in omejitve ter vplivi na človeško delovanje.

| (19) | Pod železniški tovorni promet bi moral spadati tudi prevoz nevarnega blaga. Vendar bi bilo treba ločevati med ciljem te direktive, ki je ohraniti in po možnosti izboljšati varnost železniškega sistema Unije, in ciljem iz Direktive 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11), ki je zlasti urediti klasifikacijo snovi in specifikacijo njihovih vsebnikov, vključno z varnim natovarjanjem in raztovarjanjem ter uporabo vsebnikov v obstoječem železniškem sistemu. Zato bi moral sistem varnega upravljanja prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture brez poseganja v Direktivo 2008/68/ES ustrezno upoštevati morebitna dodatna tveganja, ki nastanejo pri prevozu vsebnikov z nevarnim blagom. |
| --- | --- |

(19)

Pod železniški tovorni promet bi moral spadati tudi prevoz nevarnega blaga. Vendar bi bilo treba ločevati med ciljem te direktive, ki je ohraniti in po možnosti izboljšati varnost železniškega sistema Unije, in ciljem iz Direktive 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11), ki je zlasti urediti klasifikacijo snovi in specifikacijo njihovih vsebnikov, vključno z varnim natovarjanjem in raztovarjanjem ter uporabo vsebnikov v obstoječem železniškem sistemu. Zato bi moral sistem varnega upravljanja prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture brez poseganja v Direktivo 2008/68/ES ustrezno upoštevati morebitna dodatna tveganja, ki nastanejo pri prevozu vsebnikov z nevarnim blagom.

| (20) | Da bi zagotovili visoko raven varnosti na železnici in enake pogoje, bi morale za vse prevoznike v železniškem prometu veljati enake varnostne zahteve. Kot pogoj za dostop do železniške infrastrukture bi morali prevozniki v železniškem prometu imeti varnostno spričevalo. Varnostno spričevalo bi moralo dokazovati, da je prevoznik v železniškem prometu vzpostavil svoj sistem varnega upravljanja in da lahko izpolnjuje zadevne varnostne standarde in predpise na zadevnem območju obratovanja. Če Agencija izda enotno varnostno spričevalo prevozniku v železniškem prometu, ki obratuje v eni ali več državah članicah, bi morala biti edini organ, ki oceni, ali je prevoznik v železniškem prometu pravilno vzpostavil svoj sistem varnega upravljanja. Pri ocenjevanju zahtev, določenih v ustreznih nacionalnih predpisih, bi morali sodelovati nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja. |
| --- | --- |

(20)

Da bi zagotovili visoko raven varnosti na železnici in enake pogoje, bi morale za vse prevoznike v železniškem prometu veljati enake varnostne zahteve. Kot pogoj za dostop do železniške infrastrukture bi morali prevozniki v železniškem prometu imeti varnostno spričevalo. Varnostno spričevalo bi moralo dokazovati, da je prevoznik v železniškem prometu vzpostavil svoj sistem varnega upravljanja in da lahko izpolnjuje zadevne varnostne standarde in predpise na zadevnem območju obratovanja. Če Agencija izda enotno varnostno spričevalo prevozniku v železniškem prometu, ki obratuje v eni ali več državah članicah, bi morala biti edini organ, ki oceni, ali je prevoznik v železniškem prometu pravilno vzpostavil svoj sistem varnega upravljanja. Pri ocenjevanju zahtev, določenih v ustreznih nacionalnih predpisih, bi morali sodelovati nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja.

| (21) | Na podlagi Direktive 2004/49/ES so bile pripravljene harmonizirane metode, ki se bodo uporabljale za aktivne udeležence v železniškem sistemu Unije in nacionalne varnostne organe v zvezi s spremljanjem, ocenjevanjem skladnosti, nadzorom ter ovrednotenjem in oceno tveganja. Ta regulativni okvir je dovolj zrel za postopen prehod na „enotno varnostno spričevalo“, veljavno za območje obratovanja zadevnega prevoznika v železniškem prometu. |
| --- | --- |

(21)

Na podlagi Direktive 2004/49/ES so bile pripravljene harmonizirane metode, ki se bodo uporabljale za aktivne udeležence v železniškem sistemu Unije in nacionalne varnostne organe v zvezi s spremljanjem, ocenjevanjem skladnosti, nadzorom ter ovrednotenjem in oceno tveganja. Ta regulativni okvir je dovolj zrel za postopen prehod na „enotno varnostno spričevalo“, veljavno za območje obratovanja zadevnega prevoznika v železniškem prometu.

| (22) | Da bi bili postopki izdaje enotnih varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu učinkovitejši in skladnejši, je treba Agenciji dodeliti osrednjo vlogo pri izdajanju takih spričeval. Kadar je območje obratovanja omejeno na eno državo članico, bi moral imeti prosilec možnost izbirati, ali bo vlogo za enotno varnostno spričevalo vložil prek „točke vse na enem mestu“ iz Uredbe (EU).../... (12), nacionalnem varnostnem organu te države članice ali pri Agenciji. Izbira prosilca bi morala biti zavezujoča, dokler ni vloga popolna ali umaknjena. S to novo ureditvijo bi moral železniški sistem Unije postati bolj učinkovit in uspešen, saj bi se zmanjšala upravna bremena za prevoznike v železniškem prometu. |
| --- | --- |

(22)

Da bi bili postopki izdaje enotnih varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu učinkovitejši in skladnejši, je treba Agenciji dodeliti osrednjo vlogo pri izdajanju takih spričeval. Kadar je območje obratovanja omejeno na eno državo članico, bi moral imeti prosilec možnost izbirati, ali bo vlogo za enotno varnostno spričevalo vložil prek „točke vse na enem mestu“ iz Uredbe (EU).../... (12), nacionalnem varnostnem organu te države članice ali pri Agenciji. Izbira prosilca bi morala biti zavezujoča, dokler ni vloga popolna ali umaknjena. S to novo ureditvijo bi moral železniški sistem Unije postati bolj učinkovit in uspešen, saj bi se zmanjšala upravna bremena za prevoznike v železniškem prometu.

| (23) | Agencija in nacionalni varnostni organi bi morali sodelovati in si deliti pristojnosti, kot je ustrezno zaradi izdaje enotnih varnostnih spričeval. Treba bi bilo vzpostaviti jasne postopkovne določbe in določbe o postopku arbitraže, da bi lahko obravnavali primere, ko se Agencija in nacionalni varnostni organi ne strinjajo glede ocen, opravljenih v zvezi z izdajanjem enotnih varnostnih spričeval. |
| --- | --- |

(23)

Agencija in nacionalni varnostni organi bi morali sodelovati in si deliti pristojnosti, kot je ustrezno zaradi izdaje enotnih varnostnih spričeval. Treba bi bilo vzpostaviti jasne postopkovne določbe in določbe o postopku arbitraže, da bi lahko obravnavali primere, ko se Agencija in nacionalni varnostni organi ne strinjajo glede ocen, opravljenih v zvezi z izdajanjem enotnih varnostnih spričeval.

| (24) | Nova porazdelitev funkcij in nalog v zvezi z izdajo varnostnih spričeval med nacionalne varnostne organe in Agencijo bi morala biti učinkovita. V ta namen bi bilo treba vzpostaviti dogovore o sodelovanju med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi. |
| --- | --- |

(24)

Nova porazdelitev funkcij in nalog v zvezi z izdajo varnostnih spričeval med nacionalne varnostne organe in Agencijo bi morala biti učinkovita. V ta namen bi bilo treba vzpostaviti dogovore o sodelovanju med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi.

| (25) | Dogovori o sodelovanju so potrebni zlasti, da se upoštevajo posebni geografski in zgodovinski položaji nekaterih držav članic ter obenem zagotavlja pravilno delovanje notranjega trga. Če je območje obratovanja omejeno na omrežja, na katerih je zaradi geografskih ali zgodovinskih razlogov potrebno specifično strokovno znanje in če so takšna omrežja izolirana od ostalega železniškega sistema Unije, bi moral imeti prosilec možnost, da potrebne formalnosti opravi lokalno prek zadevnih nacionalnih varnostnih organov. V ta namen in da bi se zmanjšali upravna bremena in stroški, bi morala obstajati možnost sklenitve dogovorov o sodelovanju med Agencijo in zadevnimi nacionalnimi varnostnimi organi, s katerimi bi bila določena ustrezna razdelitev nalog, brez poseganja v končno odgovornost Agencije za izdajo enotnega varnostnega spričevala. |
| --- | --- |

(25)

Dogovori o sodelovanju so potrebni zlasti, da se upoštevajo posebni geografski in zgodovinski položaji nekaterih držav članic ter obenem zagotavlja pravilno delovanje notranjega trga. Če je območje obratovanja omejeno na omrežja, na katerih je zaradi geografskih ali zgodovinskih razlogov potrebno specifično strokovno znanje in če so takšna omrežja izolirana od ostalega železniškega sistema Unije, bi moral imeti prosilec možnost, da potrebne formalnosti opravi lokalno prek zadevnih nacionalnih varnostnih organov. V ta namen in da bi se zmanjšali upravna bremena in stroški, bi morala obstajati možnost sklenitve dogovorov o sodelovanju med Agencijo in zadevnimi nacionalnimi varnostnimi organi, s katerimi bi bila določena ustrezna razdelitev nalog, brez poseganja v končno odgovornost Agencije za izdajo enotnega varnostnega spričevala.

| (26) | V železniških omrežjih v Baltskih državah (Estoniji, Latviji in Litvi) je tirna širina 1 520 mm, kar je enako kot v sosednjih tretjih državah, vendar se razlikuje od tirne širine v glavnem železniškem omrežju znotraj Unije. Za ta omrežja v Baltskih državah se prav tako uporabljajo skupne tehnične in operativne zahteve, ki dejansko zagotavljajo interoperabilnost med njimi, in bi se torej lahko varnostno spričevalo, izdano v eni od teh držav članic, razširilo na preostala zadevna omrežja. Da bi olajšali učinkovito in sorazmerno porazdelitev virov pri izdajanju varnostnih spričeval ter zmanjšali finančno in upravno breme prosilca v teh primerih, bi morali posebni dogovori o sodelovanju med Agencijo in zadevnimi nacionalnimi varnostnimi organi po potrebi vključevati tudi možnost prenosa nalog na te nacionalne varnostne organe. |
| --- | --- |

(26)

V železniških omrežjih v Baltskih državah (Estoniji, Latviji in Litvi) je tirna širina 1 520 mm, kar je enako kot v sosednjih tretjih državah, vendar se razlikuje od tirne širine v glavnem železniškem omrežju znotraj Unije. Za ta omrežja v Baltskih državah se prav tako uporabljajo skupne tehnične in operativne zahteve, ki dejansko zagotavljajo interoperabilnost med njimi, in bi se torej lahko varnostno spričevalo, izdano v eni od teh držav članic, razširilo na preostala zadevna omrežja. Da bi olajšali učinkovito in sorazmerno porazdelitev virov pri izdajanju varnostnih spričeval ter zmanjšali finančno in upravno breme prosilca v teh primerih, bi morali posebni dogovori o sodelovanju med Agencijo in zadevnimi nacionalnimi varnostnimi organi po potrebi vključevati tudi možnost prenosa nalog na te nacionalne varnostne organe.

| (27) | Ta direktiva ne bi smela povzročiti zmanjšanja ravni varnosti in ne bi smela povečati stroškov v železniškem sektorju Unije. Zato bi morali Agencija in nacionalni varnostni organi prevzeti polno odgovornost za enotna varnostna spričevala, ki jih izdajo, ter zlasti prevzeti pogodbene in nepogodbene obveznosti, ki izhajajo iz tega. V primeru sodne preiskave v zvezi z Agencijo ali njenim osebjem bi morala Agencija v celoti sodelovati s pristojnimi organi zadevne države članice ali držav članic. |
| --- | --- |

(27)

Ta direktiva ne bi smela povzročiti zmanjšanja ravni varnosti in ne bi smela povečati stroškov v železniškem sektorju Unije. Zato bi morali Agencija in nacionalni varnostni organi prevzeti polno odgovornost za enotna varnostna spričevala, ki jih izdajo, ter zlasti prevzeti pogodbene in nepogodbene obveznosti, ki izhajajo iz tega. V primeru sodne preiskave v zvezi z Agencijo ali njenim osebjem bi morala Agencija v celoti sodelovati s pristojnimi organi zadevne države članice ali držav članic.

| (28) | Treba bi bilo jasno razlikovati med neposredno odgovornostjo Agencije in nacionalnih varnostnih organov za varnost, ki izhaja iz izdajanja varnostnih spričeval in podeljevanja varnostnih pooblastil, na eni strani, ter stalno nalogo nacionalnih varnostnih organov za določanje nacionalnega regulativnega okvira in nadzor delovanja vseh zadevnih strani na drugi strani. Vsak nacionalni varnostni organ bi moral nadzorovati stalno izpolnjevanje pravnih obveznosti, ki jih mora prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec infrastrukture izpolnjevati pri vzpostavitvi sistema varnega upravljanja. Za zagotavljanje dokazov o izpolnjevanju teh pogojev so lahko poleg inšpekcijskih pregledov zadevnega prevoznika v železniškem prometu ali zadevnega upravljavca infrastrukture na kraju samem potrebne tudi nadzorne naloge, ki jih izvajajo nacionalni varnostni organi, da bi ocenili, ali prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec infrastrukture po tem, ko se jima je izdalo varnostno spričevalo ali podelilo varnostno pooblastilo, še naprej ustrezno uporabljata svoj sistem varnega upravljanja. Nacionalni varnostni organi bi morali usklajevati svoje nadzorne dejavnosti v zvezi s prevozniki v železniškem prometu, ki imajo sedež v različnih državah članicah, ter izmenjavati informacije med seboj in, kadar je ustrezno, z Agencijo. Agencija bi morala nacionalnim varnostnim organom pomagati pri njihovem sodelovanju. V zvezi s tem bi morali Agencija in nacionalni varnostni orani vzpostaviti ustrezne ureditve, da bi olajšali medsebojno izmenjavo informacij. |
| --- | --- |

(28)

Treba bi bilo jasno razlikovati med neposredno odgovornostjo Agencije in nacionalnih varnostnih organov za varnost, ki izhaja iz izdajanja varnostnih spričeval in podeljevanja varnostnih pooblastil, na eni strani, ter stalno nalogo nacionalnih varnostnih organov za določanje nacionalnega regulativnega okvira in nadzor delovanja vseh zadevnih strani na drugi strani. Vsak nacionalni varnostni organ bi moral nadzorovati stalno izpolnjevanje pravnih obveznosti, ki jih mora prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec infrastrukture izpolnjevati pri vzpostavitvi sistema varnega upravljanja. Za zagotavljanje dokazov o izpolnjevanju teh pogojev so lahko poleg inšpekcijskih pregledov zadevnega prevoznika v železniškem prometu ali zadevnega upravljavca infrastrukture na kraju samem potrebne tudi nadzorne naloge, ki jih izvajajo nacionalni varnostni organi, da bi ocenili, ali prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec infrastrukture po tem, ko se jima je izdalo varnostno spričevalo ali podelilo varnostno pooblastilo, še naprej ustrezno uporabljata svoj sistem varnega upravljanja. Nacionalni varnostni organi bi morali usklajevati svoje nadzorne dejavnosti v zvezi s prevozniki v železniškem prometu, ki imajo sedež v različnih državah članicah, ter izmenjavati informacije med seboj in, kadar je ustrezno, z Agencijo. Agencija bi morala nacionalnim varnostnim organom pomagati pri njihovem sodelovanju. V zvezi s tem bi morali Agencija in nacionalni varnostni orani vzpostaviti ustrezne ureditve, da bi olajšali medsebojno izmenjavo informacij.

| (29) | Agencija in nacionalni varnostni organi bi morali tesno sodelovati v primerih, ko nacionalni varnostni organ ugotovi, da imetnik enotnega varnostnega spričevala, ki ga je izdala Agencija, ne izpolnjuje več pogojev za spričevalo. V takem primeru bi moral Agencijo pozvati, naj varnostno spričevalo omeji ali razveljavi. Za primere nesoglasja med Agencijo in nacionalnim varnostnim organom bi bilo treba vzpostaviti arbitražni postopek. Če nacionalni varnostni organ med nadzorom ugotovi resno varnostno tveganje, bi moral obvestiti Agencijo in kateri koli drug zadevni nacionalni varnostni organ na območju obratovanja prevoznika v železniškem prometu. Zadevni nacionalni varnostni organi bi morali imeti možnost, da uporabijo začasne varnostne ukrepe, vključno s tem, da nemudoma omejijo ali začasno prekinejo zadevne dejavnosti. Kot resno varnostno tveganje v zvezi s tem bi bilo treba razumeti primer hude kršitve pravnih obveznosti ali varnostnih zahtev, ki lahko sama po sebi ali kot del zaporednih dogodkov povzroči nesrečo ali resno nesrečo. |
| --- | --- |

(29)

Agencija in nacionalni varnostni organi bi morali tesno sodelovati v primerih, ko nacionalni varnostni organ ugotovi, da imetnik enotnega varnostnega spričevala, ki ga je izdala Agencija, ne izpolnjuje več pogojev za spričevalo. V takem primeru bi moral Agencijo pozvati, naj varnostno spričevalo omeji ali razveljavi. Za primere nesoglasja med Agencijo in nacionalnim varnostnim organom bi bilo treba vzpostaviti arbitražni postopek. Če nacionalni varnostni organ med nadzorom ugotovi resno varnostno tveganje, bi moral obvestiti Agencijo in kateri koli drug zadevni nacionalni varnostni organ na območju obratovanja prevoznika v železniškem prometu. Zadevni nacionalni varnostni organi bi morali imeti možnost, da uporabijo začasne varnostne ukrepe, vključno s tem, da nemudoma omejijo ali začasno prekinejo zadevne dejavnosti. Kot resno varnostno tveganje v zvezi s tem bi bilo treba razumeti primer hude kršitve pravnih obveznosti ali varnostnih zahtev, ki lahko sama po sebi ali kot del zaporednih dogodkov povzroči nesrečo ali resno nesrečo.

| (30) | Agencija bi lahko vzpostavila način za lažjo izmenjavo informacij med zadevnimi aktivnimi udeleženci, ki odkrijejo varnostno tveganje, povezano z okvarami, gradbenimi neskladnostmi ali napakami pri delovanju tehnične opreme, ali so o njem obveščeni. |
| --- | --- |

(30)

Agencija bi lahko vzpostavila način za lažjo izmenjavo informacij med zadevnimi aktivnimi udeleženci, ki odkrijejo varnostno tveganje, povezano z okvarami, gradbenimi neskladnostmi ali napakami pri delovanju tehnične opreme, ali so o njem obveščeni.

| (31) | Enotno varnostno spričevalo bi se moralo izdajati na podlagi dokazov, da ima prevoznik v železniškem prometu vzpostavljen svoj sistem varnega upravljanja. |
| --- | --- |

(31)

Enotno varnostno spričevalo bi se moralo izdajati na podlagi dokazov, da ima prevoznik v železniškem prometu vzpostavljen svoj sistem varnega upravljanja.

| (32) | Upravljavci infrastrukture bi morali nositi glavno odgovornost za varno zasnovo, vzdrževanje in delovanje svojih železniških omrežij. Upravljavci infrastrukture bi morali od nacionalnega varnostnega organa pridobiti varnostno pooblastilo, ki se nanaša na njihov sistem varnega upravljanja in druge določbe, da bi izpolnili varnostne zahteve. |
| --- | --- |

(32)

Upravljavci infrastrukture bi morali nositi glavno odgovornost za varno zasnovo, vzdrževanje in delovanje svojih železniških omrežij. Upravljavci infrastrukture bi morali od nacionalnega varnostnega organa pridobiti varnostno pooblastilo, ki se nanaša na njihov sistem varnega upravljanja in druge določbe, da bi izpolnili varnostne zahteve.

| (33) | Izdajanje spričeval vlakovnemu osebju utegne povzročiti težave za nove udeležence. Države članice bi morale zagotoviti, da so sredstva za usposabljanje in izdajanje spričeval vlakovnemu osebju, ki so potrebna za izpolnjevanje nacionalnih predpisov, dostopna prevoznikom v železniškem prometu, ki nameravajo opravljati svoje dejavnosti v zadevnem omrežju. |
| --- | --- |

(33)

Izdajanje spričeval vlakovnemu osebju utegne povzročiti težave za nove udeležence. Države članice bi morale zagotoviti, da so sredstva za usposabljanje in izdajanje spričeval vlakovnemu osebju, ki so potrebna za izpolnjevanje nacionalnih predpisov, dostopna prevoznikom v železniškem prometu, ki nameravajo opravljati svoje dejavnosti v zadevnem omrežju.

| (34) | Subjekt, zadolžen za vzdrževanje, bi moral imeti spričevalo za tovorne vagone. Kadar je subjekt, zadolžen za vzdrževanje, upravljavec infrastrukture, bi moralo biti to spričevalo vključeno v postopek za podeljevanje varnostnih pooblastil. Spričevalo, izdano takšnemu subjektu, bi moralo zagotavljati, da ta izpolnjuje zahteve glede vzdrževanja iz te direktive, in sicer za vse tovorne vagone, za katere je odgovoren. To spričevalo bi moralo veljati po vsej Uniji, izdati pa bi ga moral organ, ki lahko izvede presojo sistema vzdrževanja, ki ga je vzpostavil subjekt. Ker se tovorni vagoni pogosto uporabljajo v mednarodnem prometu in ker bi subjekt, zadolžen za vzdrževanje, morda želel uporabljati delavnice, ustanovljene v več kot eni državi članici, bi moral biti organ za potrjevanje sposoben izvajati nadzor po vsej Uniji. Agencija bi morala oceniti sistem izdaje spričeval subjektu, zadolženemu za vzdrževanje tovornih vagonov in, kadar je ustrezno, priporočiti njegovo razširitev na vsa vozila železnice. |
| --- | --- |

(34)

Subjekt, zadolžen za vzdrževanje, bi moral imeti spričevalo za tovorne vagone. Kadar je subjekt, zadolžen za vzdrževanje, upravljavec infrastrukture, bi moralo biti to spričevalo vključeno v postopek za podeljevanje varnostnih pooblastil. Spričevalo, izdano takšnemu subjektu, bi moralo zagotavljati, da ta izpolnjuje zahteve glede vzdrževanja iz te direktive, in sicer za vse tovorne vagone, za katere je odgovoren. To spričevalo bi moralo veljati po vsej Uniji, izdati pa bi ga moral organ, ki lahko izvede presojo sistema vzdrževanja, ki ga je vzpostavil subjekt. Ker se tovorni vagoni pogosto uporabljajo v mednarodnem prometu in ker bi subjekt, zadolžen za vzdrževanje, morda želel uporabljati delavnice, ustanovljene v več kot eni državi članici, bi moral biti organ za potrjevanje sposoben izvajati nadzor po vsej Uniji. Agencija bi morala oceniti sistem izdaje spričeval subjektu, zadolženemu za vzdrževanje tovornih vagonov in, kadar je ustrezno, priporočiti njegovo razširitev na vsa vozila železnice.

| (35) | Kar zadeva njihovo organizacijo, pravno strukturo in odločanje bi morali biti nacionalni varnostni organi popolnoma neodvisni od katerega koli prevoznika v železniškem prometu, upravljavca infrastrukture, prosilca, naročnika ali subjekta, ki oddaja javna naročila za storitve. Svoje naloge bi morali izvajati na odprt in nediskriminatoren način ter sodelovati z Agencijo pri vzpostavljanju enotnega evropskega železniškega območja in usklajevanju svojih meril v procesu odločanja. Moralo bi biti omogočeno, da se lahko države članice po potrebi odločijo, da svoje nacionalne varnostne organe vključijo v nacionalno ministrstvo, pristojno za prometne zadeve, pod pogojem, da se spoštuje neodvisnost nacionalnega varnostnega organa. Da bi lahko nacionalni varnostni organi opravljali svoje naloge, bi morali imeti potrebne notranje in zunanje organizacijske zmogljivosti v smislu človeških in materialnih virov. |
| --- | --- |

(35)

Kar zadeva njihovo organizacijo, pravno strukturo in odločanje bi morali biti nacionalni varnostni organi popolnoma neodvisni od katerega koli prevoznika v železniškem prometu, upravljavca infrastrukture, prosilca, naročnika ali subjekta, ki oddaja javna naročila za storitve. Svoje naloge bi morali izvajati na odprt in nediskriminatoren način ter sodelovati z Agencijo pri vzpostavljanju enotnega evropskega železniškega območja in usklajevanju svojih meril v procesu odločanja. Moralo bi biti omogočeno, da se lahko države članice po potrebi odločijo, da svoje nacionalne varnostne organe vključijo v nacionalno ministrstvo, pristojno za prometne zadeve, pod pogojem, da se spoštuje neodvisnost nacionalnega varnostnega organa. Da bi lahko nacionalni varnostni organi opravljali svoje naloge, bi morali imeti potrebne notranje in zunanje organizacijske zmogljivosti v smislu človeških in materialnih virov.

| (36) | Nacionalni preiskovalni organi imajo osrednjo vlogo v preiskovalnem postopku v zvezi z varnostjo. Njihovo delo je izredno pomembno pri ugotavljanju vzrokov nesreče ali incidenta. Zato je nujno, da imajo finančne in človeške vire, potrebne za izvajanje učinkovitih in uspešnih preiskav. Nacionalni preiskovalni organi bi morali sodelovati z namenom izmenjave informacij in najboljših praks. Vzpostaviti bi morali program medsebojnih pregledov za spremljanje učinkovitosti svojih preiskav. Poročila o medsebojnih pregledih bi bilo treba predložiti Agenciji, da se ji omogoči spremljanje splošne varnosti železniškega sistema Unije. |
| --- | --- |

(36)

Nacionalni preiskovalni organi imajo osrednjo vlogo v preiskovalnem postopku v zvezi z varnostjo. Njihovo delo je izredno pomembno pri ugotavljanju vzrokov nesreče ali incidenta. Zato je nujno, da imajo finančne in človeške vire, potrebne za izvajanje učinkovitih in uspešnih preiskav. Nacionalni preiskovalni organi bi morali sodelovati z namenom izmenjave informacij in najboljših praks. Vzpostaviti bi morali program medsebojnih pregledov za spremljanje učinkovitosti svojih preiskav. Poročila o medsebojnih pregledih bi bilo treba predložiti Agenciji, da se ji omogoči spremljanje splošne varnosti železniškega sistema Unije.

| (37) | Resne železniške nesreče so redke. Vendar imajo lahko pogubne posledice in so razlog za zaskrbljenost javnosti, kar zadeva varnost v železniškem sistemu Unije. Vse take nesreče bi bilo zato treba preiskati iz varnostnega vidika, da bi preprečili njihovo ponovitev, rezultate preiskav pa objaviti. Druge nesreče in incidenti bi ravno tako morali biti predmet varnostnih preiskav, kadar so z njimi povezani pomembni znanilci resne nesreče. |
| --- | --- |

(37)

Resne železniške nesreče so redke. Vendar imajo lahko pogubne posledice in so razlog za zaskrbljenost javnosti, kar zadeva varnost v železniškem sistemu Unije. Vse take nesreče bi bilo zato treba preiskati iz varnostnega vidika, da bi preprečili njihovo ponovitev, rezultate preiskav pa objaviti. Druge nesreče in incidenti bi ravno tako morali biti predmet varnostnih preiskav, kadar so z njimi povezani pomembni znanilci resne nesreče.

| (38) | Varnostno preiskavo bi bilo treba ločiti od kakršne koli sodne preiskave istega dogodka in tistim, ki vodijo preiskavo, omogočiti dostop do dokazov in prič. Opraviti bi jo moral stalni organ, ki je neodvisen od aktivnih udeležencev v železniškem sistemu Unije. Organ bi moral delovati na način, ki preprečuje nasprotje interesov in vsakršno morebitno vpletenost v vzroke za dogodke, ki se preiskujejo. Zlasti bi morala biti zavarovana njegova funkcionalna neodvisnost, če je zaradi organizacijskih razlogov in pravne ureditve tesno povezan z nacionalnim varnostnim organom, Agencijo ali železniškim regulatornim organom. Njegove preiskave bi morale biti čim bolj odprte. Za vsak dogodek bi moral preiskovalni organ ustanoviti ustrezno preiskovalno skupino, ki ima potrebno strokovno znanje in izkušnje za odkrivanje neposrednih in temeljnih vzrokov. |
| --- | --- |

(38)

Varnostno preiskavo bi bilo treba ločiti od kakršne koli sodne preiskave istega dogodka in tistim, ki vodijo preiskavo, omogočiti dostop do dokazov in prič. Opraviti bi jo moral stalni organ, ki je neodvisen od aktivnih udeležencev v železniškem sistemu Unije. Organ bi moral delovati na način, ki preprečuje nasprotje interesov in vsakršno morebitno vpletenost v vzroke za dogodke, ki se preiskujejo. Zlasti bi morala biti zavarovana njegova funkcionalna neodvisnost, če je zaradi organizacijskih razlogov in pravne ureditve tesno povezan z nacionalnim varnostnim organom, Agencijo ali železniškim regulatornim organom. Njegove preiskave bi morale biti čim bolj odprte. Za vsak dogodek bi moral preiskovalni organ ustanoviti ustrezno preiskovalno skupino, ki ima potrebno strokovno znanje in izkušnje za odkrivanje neposrednih in temeljnih vzrokov.

| (39) | Preiskavo po resni nesreči bi bilo treba opraviti tako, da se vsem stranem omogoči, da izrazijo svoja stališča in da souporabljajo rezultate. Med preiskavo bi moral preiskovalni organ zlasti obvestiti vse strani, ki so po njegovem mnenju odgovorne za varnost v tem primeru, o napredku preiskave, pri čemer bi se morala upoštevati njihova stališča in mnenja. Preiskovalni organ bo tako lahko prejel vse dodatne ustrezne informacije in bo seznanjen z različnimi mnenji o svojem delu, da bo lahko najustrezneje zaključil svojo preiskavo. Takšna posvetovanja v nobenem primeru ne bi smela voditi v pripisovanje krivde ali odgovornosti, temveč bi morala zbirati stvarne dokaze in nakazati, kako izboljšati varnost v prihodnje. Preiskovalni organ pa bi moral imeti možnost, da sam odloči, katere informacije namerava posredovati zadevnim stranem, da bi se izognil nepotrebnim pritiskom, razen kadar to zahtevajo tisti, ki vodijo sodni postopek. Preiskovalni organ bi moral upoštevati tudi razumne potrebe morebitnih žrtev in njihovih sorodnikov po obveščenosti. |
| --- | --- |

(39)

Preiskavo po resni nesreči bi bilo treba opraviti tako, da se vsem stranem omogoči, da izrazijo svoja stališča in da souporabljajo rezultate. Med preiskavo bi moral preiskovalni organ zlasti obvestiti vse strani, ki so po njegovem mnenju odgovorne za varnost v tem primeru, o napredku preiskave, pri čemer bi se morala upoštevati njihova stališča in mnenja. Preiskovalni organ bo tako lahko prejel vse dodatne ustrezne informacije in bo seznanjen z različnimi mnenji o svojem delu, da bo lahko najustrezneje zaključil svojo preiskavo. Takšna posvetovanja v nobenem primeru ne bi smela voditi v pripisovanje krivde ali odgovornosti, temveč bi morala zbirati stvarne dokaze in nakazati, kako izboljšati varnost v prihodnje. Preiskovalni organ pa bi moral imeti možnost, da sam odloči, katere informacije namerava posredovati zadevnim stranem, da bi se izognil nepotrebnim pritiskom, razen kadar to zahtevajo tisti, ki vodijo sodni postopek. Preiskovalni organ bi moral upoštevati tudi razumne potrebe morebitnih žrtev in njihovih sorodnikov po obveščenosti.

| (40) | Preiskovalnemu organu bi moral biti za povečanje njegove učinkovitosti dejavnosti in za zagotavljanje pomoči pri izvajanju njegovih nalog zagotovljen pravočasen dostop do kraja nesreče, po potrebi v dobrem sodelovanju s katerim koli sodelujočim sodnim organom. Poročila o preiskavah ter vse ugotovitve in priporočila zagotavljajo ključne informacije za nadaljnje izboljšanje varnosti na železnici in bi zato morala biti dostopna javnosti na ravni Unije. Naslovniki bi morali izvajati varnostna priporočila in o ukrepih poročati preiskovalnemu organu. |
| --- | --- |

(40)

Preiskovalnemu organu bi moral biti za povečanje njegove učinkovitosti dejavnosti in za zagotavljanje pomoči pri izvajanju njegovih nalog zagotovljen pravočasen dostop do kraja nesreče, po potrebi v dobrem sodelovanju s katerim koli sodelujočim sodnim organom. Poročila o preiskavah ter vse ugotovitve in priporočila zagotavljajo ključne informacije za nadaljnje izboljšanje varnosti na železnici in bi zato morala biti dostopna javnosti na ravni Unije. Naslovniki bi morali izvajati varnostna priporočila in o ukrepih poročati preiskovalnemu organu.

| (41) | V primeru, da je neposredni vzrok nesreče ali incidenta povezan s človeškimi dejanji, bi bilo treba upoštevati posebne okoliščine in način na katerega osebje opravlja rutinske dejavnosti med običajnim obratovanjem, med drugim zasnovo vmesnika med človekom in strojem, ustreznost postopkov, nasprotovanje med cilji, delovno obremenjenost in vse druge okoliščine, ki bi lahko vplivale na dogodek, vključno s fizičnim ter z delom povezanim stresom ali utrujenostjo ter psihično sposobnostjo. |
| --- | --- |

(41)

V primeru, da je neposredni vzrok nesreče ali incidenta povezan s človeškimi dejanji, bi bilo treba upoštevati posebne okoliščine in način na katerega osebje opravlja rutinske dejavnosti med običajnim obratovanjem, med drugim zasnovo vmesnika med človekom in strojem, ustreznost postopkov, nasprotovanje med cilji, delovno obremenjenost in vse druge okoliščine, ki bi lahko vplivale na dogodek, vključno s fizičnim ter z delom povezanim stresom ali utrujenostjo ter psihično sposobnostjo.

| (42) | Treba bi si bilo prizadevati, da se zagotovi, da je v celotni Uniji na voljo visoka raven usposabljanja in višjih stopenj kvalifikacij. |
| --- | --- |

(42)

Treba bi si bilo prizadevati, da se zagotovi, da je v celotni Uniji na voljo visoka raven usposabljanja in višjih stopenj kvalifikacij.

| (43) | Zaradi dopolnitve in spremembe nekaterih nebistvenih elementov te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s SVM in SVC ter njihovimi spremembami. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu sočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(43)

Zaradi dopolnitve in spremembe nekaterih nebistvenih elementov te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s SVM in SVC ter njihovimi spremembami. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu sočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (44) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z mandatom Agencije za pripravo osnutkov SVM in SVC ter njihovimi spremembami ter za pripravo relevantnih priporočil za Komisijo; praktično ureditvijo v zvezi z izdajanjem varnostnih spričeval; podrobnimi določbami, ki opredeljujejo, katere od zahtev iz Priloge III se uporabljajo za funkcije vzdrževanja, ki jih opravljajo delavnice, zadolžene za vzdrževanje, vključno s podrobnimi določbami za zagotovitev enotnega izvajanja podeljevanja spričeval delavnicam, zadolženim za vzdrževanje, v skladu z ustreznimi SVM in TSI; podrobnimi določbami, ki opredeljujejo, katere od zahtev iz Priloge III se uporabljajo za izdajanje spričeval subjektom, zadolženim za vzdrževanje vozil, razen tovornih vagonov, na podlagi tehničnih lastnosti teh vozil, vključno s podrobnimi določbami za zagotovitev enotnega izvajanja pogojev za izdajanje spričeval subjektom, zadolženim za vzdrževanje vozil, razen tovornih vagonov, v skladu z ustreznimi SVM in TSI, ter strukturo poročila o preiskavi nesreč in incidentov. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (13). |
| --- | --- |

(44)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z mandatom Agencije za pripravo osnutkov SVM in SVC ter njihovimi spremembami ter za pripravo relevantnih priporočil za Komisijo; praktično ureditvijo v zvezi z izdajanjem varnostnih spričeval; podrobnimi določbami, ki opredeljujejo, katere od zahtev iz Priloge III se uporabljajo za funkcije vzdrževanja, ki jih opravljajo delavnice, zadolžene za vzdrževanje, vključno s podrobnimi določbami za zagotovitev enotnega izvajanja podeljevanja spričeval delavnicam, zadolženim za vzdrževanje, v skladu z ustreznimi SVM in TSI; podrobnimi določbami, ki opredeljujejo, katere od zahtev iz Priloge III se uporabljajo za izdajanje spričeval subjektom, zadolženim za vzdrževanje vozil, razen tovornih vagonov, na podlagi tehničnih lastnosti teh vozil, vključno s podrobnimi določbami za zagotovitev enotnega izvajanja pogojev za izdajanje spričeval subjektom, zadolženim za vzdrževanje vozil, razen tovornih vagonov, v skladu z ustreznimi SVM in TSI, ter strukturo poročila o preiskavi nesreč in incidentov. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (13).

| (45) | Države članice bi morale predpisati kazni, ki bi se uporabljale za kršitve nacionalnih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive, in zagotoviti, da se izvajajo. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

(45)

Države članice bi morale predpisati kazni, ki bi se uporabljale za kršitve nacionalnih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive, in zagotoviti, da se izvajajo. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

| (46) | Ker ciljev iz te direktive, in sicer usklajevanja dejavnosti v državah članicah za urejanje in nadzor varnosti, preiskav nesreč in določitve SVC, SVM, SVK ter skupnih zahtev za enotno varnostno spričevalo, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njihovega obsega lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(46)

Ker ciljev iz te direktive, in sicer usklajevanja dejavnosti v državah članicah za urejanje in nadzor varnosti, preiskav nesreč in določitve SVC, SVM, SVK ter skupnih zahtev za enotno varnostno spričevalo, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njihovega obsega lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (47) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi z Direktivo 2004/49/ES. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz navedene direktive. |
| --- | --- |

(47)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi z Direktivo 2004/49/ES. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz navedene direktive.

| (48) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos direktiv iz dela B Priloge IV v nacionalno pravo – |
| --- | --- |

(48)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos direktiv iz dela B Priloge IV v nacionalno pravo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta direktiva določa ukrepe za zagotovitev razvoja in izboljšanja varnosti železniškega sistema Unije ter olajšanje dostopa do trga storitev železniških prevozov z:

| (a) | uskladitvijo regulativnih struktur v državah članicah; |
| --- | --- |

(a)

uskladitvijo regulativnih struktur v državah članicah;

| (b) | določitvijo odgovornosti aktivnih udeležencev železniškega sistema Unije; |
| --- | --- |

(b)

določitvijo odgovornosti aktivnih udeležencev železniškega sistema Unije;

| (c) | razvojem skupnih varnostnih ciljev (SVC) in skupnih varnostnih metod (SVM) zaradi postopnega odpravljanja potrebe po nacionalnih predpisih; |
| --- | --- |

(c)

razvojem skupnih varnostnih ciljev (SVC) in skupnih varnostnih metod (SVM) zaradi postopnega odpravljanja potrebe po nacionalnih predpisih;

| (d) | določitvijo načel za izdajanje, podaljševanje, spreminjanje in omejevanje ali razveljavljanje varnostnih spričeval in pooblastil; |
| --- | --- |

(d)

določitvijo načel za izdajanje, podaljševanje, spreminjanje in omejevanje ali razveljavljanje varnostnih spričeval in pooblastil;

| (e) | zahtevo za ustanovitev nacionalnega varnostnega organa in organa za preiskavo nesreč in incidentov za vsako državo članico; in |
| --- | --- |

(e)

zahtevo za ustanovitev nacionalnega varnostnega organa in organa za preiskavo nesreč in incidentov za vsako državo članico; in

| (f) | določitvijo skupnih načel upravljanja, urejanja in nadzorovanja varnosti na železnici. |
| --- | --- |

(f)

določitvijo skupnih načel upravljanja, urejanja in nadzorovanja varnosti na železnici.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za železniške sisteme v državah članicah, ki se lahko razčlenijo v podsisteme za strukturna področja in področja delovanja. Obsega varnostne zahteve za sistem v celoti, vključno z varnim upravljanjem infrastrukture in vodenjem železniškega prometa ter z medsebojnim delovanjem ali vplivanjem med prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in drugimi aktivnimi udeleženci železniškega sistema Unije.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za:

| (a) | podzemne železnice; |
| --- | --- |

(a)

podzemne železnice;

| (b) | tramvaje in vozila lahke železnice ter infrastrukturo, ki jo uporabljajo izključno ta vozila; |
| --- | --- |

(b)

tramvaje in vozila lahke železnice ter infrastrukturo, ki jo uporabljajo izključno ta vozila;

| (c) | omrežja, ki so funkcionalno ločena od ostalega železniškega sistema Unije in so predvidena samo za opravljanje lokalnega, mestnega ali primestnega potniškega prometa, kakor tudi prevoznike, ki izvajajo dejavnost samo na teh omrežjih. |
| --- | --- |

(c)

omrežja, ki so funkcionalno ločena od ostalega železniškega sistema Unije in so predvidena samo za opravljanje lokalnega, mestnega ali primestnega potniškega prometa, kakor tudi prevoznike, ki izvajajo dejavnost samo na teh omrežjih.

3.   Države članice lahko iz področja uporabe ukrepov za izvajanje te direktive izvzamejo:

| (a) | zasebno železniško infrastrukturo, vključno s tiri, ki jo lastnik ali izvajalec uporablja za lastne dejavnosti prevoza blaga ali za nekomercialni prevoz oseb, in vozila, ki se uporabljajo izključno na takšni infrastrukturi; |
| --- | --- |

(a)

zasebno železniško infrastrukturo, vključno s tiri, ki jo lastnik ali izvajalec uporablja za lastne dejavnosti prevoza blaga ali za nekomercialni prevoz oseb, in vozila, ki se uporabljajo izključno na takšni infrastrukturi;

| (b) | infrastrukturo in vozila, predvidena izključno za lokalno, zgodovinsko ali turistično uporabo; |
| --- | --- |

(b)

infrastrukturo in vozila, predvidena izključno za lokalno, zgodovinsko ali turistično uporabo;

| (c) | infrastrukturo lahke železnice, ki jo občasno uporabljajo vozila navadne železnice pod pogoji obratovanja sistema lahke železnice, če je to potrebno izključno za namene povezljivosti teh vozil; in |
| --- | --- |

(c)

infrastrukturo lahke železnice, ki jo občasno uporabljajo vozila navadne železnice pod pogoji obratovanja sistema lahke železnice, če je to potrebno izključno za namene povezljivosti teh vozil; in

| (d) | vozila, ki se uporabljajo predvsem na infrastrukturi lahke železnice, a so opremljena z nekaterimi komponentami navadne železnice, potrebnimi za prevoz na omejenem delu infrastrukture navadne železnice, izključno za namene povezljivosti. |
| --- | --- |

(d)

vozila, ki se uporabljajo predvsem na infrastrukturi lahke železnice, a so opremljena z nekaterimi komponentami navadne železnice, potrebnimi za prevoz na omejenem delu infrastrukture navadne železnice, izključno za namene povezljivosti.

4.   Ne glede na odstavek 2 lahko države članice sklenejo, da se določbe iz te direktive v skladu z nacionalnim pravom uporabljajo za podzemno železnico in druge lokalne sisteme, kadar je to ustrezno.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „železniški sistem Unije“ pomeni železniški sistem Unije, kakor je opredeljen v točki 1 člena 2 Direktive (EU) .../... (14); |
| --- | --- |

1.

„železniški sistem Unije“ pomeni železniški sistem Unije, kakor je opredeljen v točki 1 člena 2 Direktive (EU) .../... (14);

| 2. | „upravljavec infrastrukture“ pomeni upravljavca infrastrukture, kakor je opredeljen v točki 2 člena 3 Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (15); |
| --- | --- |

2.

„upravljavec infrastrukture“ pomeni upravljavca infrastrukture, kakor je opredeljen v točki 2 člena 3 Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (15);

| 3. | „prevoznik v železniškem prometu“ pomeni prevoznika v železniškem prometu, kot je opredeljen v točki 1 člena 3 Direktive 2012/34/EU, in vsako drugo javno ali zasebno podjetje, katerega dejavnost je prevoz blaga in/ali potnikov v železniškem prometu, pri čemer mora prevoznik zagotoviti vleko, vključno s prevozniki, ki zagotavljajo samo vleko; |
| --- | --- |

3.

„prevoznik v železniškem prometu“ pomeni prevoznika v železniškem prometu, kot je opredeljen v točki 1 člena 3 Direktive 2012/34/EU, in vsako drugo javno ali zasebno podjetje, katerega dejavnost je prevoz blaga in/ali potnikov v železniškem prometu, pri čemer mora prevoznik zagotoviti vleko, vključno s prevozniki, ki zagotavljajo samo vleko;

| 4. | „tehnična specifikacija za interoperabilnost“ (TSI) pomeni specifikacijo, sprejeto v skladu z Direktivo (EU) .../... (14), v kateri je zajet vsak podsistem ali del podsistema zaradi izpolnjevanja bistvenih zahtev in zagotovitve interoperabilnosti železniškega sistema Unije; |
| --- | --- |

4.

„tehnična specifikacija za interoperabilnost“ (TSI) pomeni specifikacijo, sprejeto v skladu z Direktivo (EU) .../... (14), v kateri je zajet vsak podsistem ali del podsistema zaradi izpolnjevanja bistvenih zahtev in zagotovitve interoperabilnosti železniškega sistema Unije;

| 5. | „skupni varnostni cilji“ (SVC) pomeni najmanjše stopnje varnosti, ki jih morajo doseči celotni sistem in, če je to mogoče, različni deli železniškega sistema Unije (kot so železniški sistem za konvencionalne hitrosti, železniški sistem za visoke hitrosti, dolgi železniški predori ali proge, ki se uporabljajo samo za tovorni promet); |
| --- | --- |

5.

„skupni varnostni cilji“ (SVC) pomeni najmanjše stopnje varnosti, ki jih morajo doseči celotni sistem in, če je to mogoče, različni deli železniškega sistema Unije (kot so železniški sistem za konvencionalne hitrosti, železniški sistem za visoke hitrosti, dolgi železniški predori ali proge, ki se uporabljajo samo za tovorni promet);

| 6. | „skupne varnostne metode“ (SVM) pomeni metode, ki opisujejo ocenjevanje stopnje varnosti in doseganje varnostnih ciljev ter skladnosti z drugimi varnostnimi zahtevami; |
| --- | --- |

6.

„skupne varnostne metode“ (SVM) pomeni metode, ki opisujejo ocenjevanje stopnje varnosti in doseganje varnostnih ciljev ter skladnosti z drugimi varnostnimi zahtevami;

| 7. | „nacionalni varnostni organ“ pomeni nacionalni organ, ki je zadolžen za naloge v zvezi z varnostjo na železnici v skladu s to direktivo ali kateri koli organ, ki mu je več držav članic zaupalo te naloge, da bi zagotovil enoten varnostni režim; |
| --- | --- |

7.

„nacionalni varnostni organ“ pomeni nacionalni organ, ki je zadolžen za naloge v zvezi z varnostjo na železnici v skladu s to direktivo ali kateri koli organ, ki mu je več držav članic zaupalo te naloge, da bi zagotovil enoten varnostni režim;

| 8. | „nacionalni predpisi“ pomeni vse zavezujoče predpise, sprejete v državi članici, ne glede na to, kateri organ jih je izdal, ki vsebujejo zahteve v zvezi z varnostjo železnic ali tehnične zahteve, razen tistih, določenih v predpisih Unije ali mednarodnih predpisih, in ki se v zadevni državi članici uporabljajo za prevoznike v železniškem prometu, upravljavce infrastrukture ali tretje osebe; |
| --- | --- |

8.

„nacionalni predpisi“ pomeni vse zavezujoče predpise, sprejete v državi članici, ne glede na to, kateri organ jih je izdal, ki vsebujejo zahteve v zvezi z varnostjo železnic ali tehnične zahteve, razen tistih, določenih v predpisih Unije ali mednarodnih predpisih, in ki se v zadevni državi članici uporabljajo za prevoznike v železniškem prometu, upravljavce infrastrukture ali tretje osebe;

| 9. | „sistem varnega upravljanja“ pomeni organizacijo, ureditev in postopke, ki jih je vzpostavil upravljavec infrastrukture ali prevoznik v železniškem prometu, da bi zagotovil varno upravljanje svojih dejavnosti; |
| --- | --- |

9.

„sistem varnega upravljanja“ pomeni organizacijo, ureditev in postopke, ki jih je vzpostavil upravljavec infrastrukture ali prevoznik v železniškem prometu, da bi zagotovil varno upravljanje svojih dejavnosti;

| 10. | „glavni preiskovalec“ pomeni osebo, ki je odgovorna za organizacijo, izvajanje in nadzor preiskave; |
| --- | --- |

10.

„glavni preiskovalec“ pomeni osebo, ki je odgovorna za organizacijo, izvajanje in nadzor preiskave;

| 11. | „nesreča“ pomeni nehoteni ali nenamerni nepričakovani dogodek ali posebni niz takih dogodkov, ki imajo škodljive posledice; nesreče se razvrščajo v naslednje kategorije: trčenja, iztirjenja, nesreče na nivojskih prehodih, nesreče, ki vključujejo tirna vozila med gibanjem in v katerih so udeležene osebe, požari in druge; |
| --- | --- |

11.

„nesreča“ pomeni nehoteni ali nenamerni nepričakovani dogodek ali posebni niz takih dogodkov, ki imajo škodljive posledice; nesreče se razvrščajo v naslednje kategorije: trčenja, iztirjenja, nesreče na nivojskih prehodih, nesreče, ki vključujejo tirna vozila med gibanjem in v katerih so udeležene osebe, požari in druge;

| 12. | „resna nesreča“ pomeni trčenje ali iztirjenje vlakov, katerega posledice so smrt vsaj ene osebe ali hude poškodbe petih ali več oseb ali velika škoda na tirnih vozilih, infrastrukturi ali v okolju, in vsako drugo nesrečo z enakimi posledicami, ki ima očiten vpliv na ureditev varnosti na železnici ali na upravljanje varnosti; izraz „velika škoda“ pomeni škodo, ki jo lahko preiskovalni organ takoj oceni na skupno vsaj 2 milijona EUR; |
| --- | --- |

12.

„resna nesreča“ pomeni trčenje ali iztirjenje vlakov, katerega posledice so smrt vsaj ene osebe ali hude poškodbe petih ali več oseb ali velika škoda na tirnih vozilih, infrastrukturi ali v okolju, in vsako drugo nesrečo z enakimi posledicami, ki ima očiten vpliv na ureditev varnosti na železnici ali na upravljanje varnosti; izraz „velika škoda“ pomeni škodo, ki jo lahko preiskovalni organ takoj oceni na skupno vsaj 2 milijona EUR;

| 13. | „incident“ pomeni kateri koli dogodek, razen nesreče ali resne nesreče, ki vpliva ali bi lahko vplival na varnost obratovanja v železniškem prometu; |
| --- | --- |

13.

„incident“ pomeni kateri koli dogodek, razen nesreče ali resne nesreče, ki vpliva ali bi lahko vplival na varnost obratovanja v železniškem prometu;

| 14. | „preiskava“ pomeni postopek, ki se izvaja zaradi preprečevanja nesreč in incidentov, kar vključuje zbiranje in analizo informacij, pripravo zaključkov, vključno z odkrivanjem vzrokov, ter, kadar je to primerno, pripravo varnostnih priporočil; |
| --- | --- |

14.

„preiskava“ pomeni postopek, ki se izvaja zaradi preprečevanja nesreč in incidentov, kar vključuje zbiranje in analizo informacij, pripravo zaključkov, vključno z odkrivanjem vzrokov, ter, kadar je to primerno, pripravo varnostnih priporočil;

| 15. | „vzroki“ pomeni dejanja, opustitve dejanj, dogodke ali razmere (ali kombinacijo le-teh), ki so vzrok za nesrečo ali incident; |
| --- | --- |

15.

„vzroki“ pomeni dejanja, opustitve dejanj, dogodke ali razmere (ali kombinacijo le-teh), ki so vzrok za nesrečo ali incident;

| 16. | „lahka železnica“ pomeni mestni in/ali primestni železniški prevozni sistem z odpornostjo pri trku C–III ali C-IV (v skladu z EN 15227:2011) in največjo vlečno silo 800 kN (vzdolžna tlačna sila v območju spenjanja); sistemi lahke železnice imajo lahko ločeno progo ali si jo delijo z vozili v cestnem prometu in običajno ne izmenjujejo vozil s potniškim prometom na dolge razdalje ali tovornim prometom; |
| --- | --- |

16.

„lahka železnica“ pomeni mestni in/ali primestni železniški prevozni sistem z odpornostjo pri trku C–III ali C-IV (v skladu z EN 15227:2011) in največjo vlečno silo 800 kN (vzdolžna tlačna sila v območju spenjanja); sistemi lahke železnice imajo lahko ločeno progo ali si jo delijo z vozili v cestnem prometu in običajno ne izmenjujejo vozil s potniškim prometom na dolge razdalje ali tovornim prometom;

| 17. | „organ za ocenjevanje skladnosti“ pomeni organ, ki je bil priglašen ali imenovan za izvajanje dejavnosti ocenjevanja skladnosti, vključno z umerjanjem opreme, preskušanjem, certificiranjem in inšpekcijskim pregledovanjem; organ za ocenjevanje skladnosti postane priglašeni organ, potem ko ga je priglasila država članica; organ za ocenjevanje skladnosti postane „imenovani organ“, potem ko ga določi država članica; |
| --- | --- |

17.

„organ za ocenjevanje skladnosti“ pomeni organ, ki je bil priglašen ali imenovan za izvajanje dejavnosti ocenjevanja skladnosti, vključno z umerjanjem opreme, preskušanjem, certificiranjem in inšpekcijskim pregledovanjem; organ za ocenjevanje skladnosti postane priglašeni organ, potem ko ga je priglasila država članica; organ za ocenjevanje skladnosti postane „imenovani organ“, potem ko ga določi država članica;

| 18. | „komponente interoperabilnosti“ pomeni komponente interoperabilnosti, kakor so opredeljene v točki 7 člena 2 Direktive (EU) .../... (16); |
| --- | --- |

18.

„komponente interoperabilnosti“ pomeni komponente interoperabilnosti, kakor so opredeljene v točki 7 člena 2 Direktive (EU) .../... (16);

| 19. | „imetnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki je lastnik vozila ali ima pravico vozilo uporabljati ali vozilo izkorišča kot prevozno sredstvo in je kot tak registriran v registru vozil iz člena 47 Direktive (EU) .../... (16); |
| --- | --- |

19.

„imetnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki je lastnik vozila ali ima pravico vozilo uporabljati ali vozilo izkorišča kot prevozno sredstvo in je kot tak registriran v registru vozil iz člena 47 Direktive (EU) .../... (16);

| 20. | „subjekt, zadolžen za vzdrževanje,“ pomeni subjekt, ki je zadolžen za vzdrževanje vozila in je kot tak vpisan v registru vozil iz člena 47 Direktive (EU) .../... (16); |
| --- | --- |

20.

„subjekt, zadolžen za vzdrževanje,“ pomeni subjekt, ki je zadolžen za vzdrževanje vozila in je kot tak vpisan v registru vozil iz člena 47 Direktive (EU) .../... (16);

| 21. | „vozilo“ pomeni železniško vozilo, primerno za promet na kolesih na železniških progah, z lastnim pogonom ali brez njega; vozilo je sestavljeno iz enega ali več strukturnih in funkcionalnih podsistemov; |
| --- | --- |

21.

„vozilo“ pomeni železniško vozilo, primerno za promet na kolesih na železniških progah, z lastnim pogonom ali brez njega; vozilo je sestavljeno iz enega ali več strukturnih in funkcionalnih podsistemov;

| 22. | „proizvajalec“ pomeni proizvajalca, kot je opredeljen v točki 36 člena 2 Direktive (EU) .../... (16); |
| --- | --- |

22.

„proizvajalec“ pomeni proizvajalca, kot je opredeljen v točki 36 člena 2 Direktive (EU) .../... (16);

| 23. | „pošiljatelj“ pomeni podjetje, ki pošilja blago v svojem imenu ali v imenu tretje osebe; |
| --- | --- |

23.

„pošiljatelj“ pomeni podjetje, ki pošilja blago v svojem imenu ali v imenu tretje osebe;

| 24. | „prejemnik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki v skladu s prevozno pogodbo prevzame blago; če prevoz poteka brez prevozne pogodbe, se šteje, da je prejemnik katera koli fizična ali pravna oseba, ki prevzame blago ob prihodu; |
| --- | --- |

24.

„prejemnik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki v skladu s prevozno pogodbo prevzame blago; če prevoz poteka brez prevozne pogodbe, se šteje, da je prejemnik katera koli fizična ali pravna oseba, ki prevzame blago ob prihodu;

| 25. | „nakladalec“ pomeni podjetje, ki naklada embalirano blago, majhne zabojnike ali prenosne rezervoarje v ali na vagon ali v zabojnik ali ki naklada zabojnike, zabojnike za razsuti tovor, večprekatne posode za plin, zabojnike-cisterne ali prenosne rezervoarje na vagon; |
| --- | --- |

25.

„nakladalec“ pomeni podjetje, ki naklada embalirano blago, majhne zabojnike ali prenosne rezervoarje v ali na vagon ali v zabojnik ali ki naklada zabojnike, zabojnike za razsuti tovor, večprekatne posode za plin, zabojnike-cisterne ali prenosne rezervoarje na vagon;

| 26. | „razkladalec“ pomeni podjetje, ki odstrani zabojnik, zabojnik za razsuti tovor, večprekatno posodo za plin, zabojnik-cisterno ali premični rezervoar z vagona, ali vsako podjetje, ki raztovori embalirano blago, majhne zabojnike ali prenosne rezervoarje iz ali z vagona ali zabojnika, ali vsako podjetje, ki raztovori blago iz cisterne (vagona s cisterno, odstranljive cisterne, premičnega rezervoarja ali zabojnika-cisterne) ali prekatnega vagona ali večprekatne posode za plin ali z vagona, večjega zabojnika ali manjšega zabojnika za prevoz razsutega blaga ali zabojnika za razsuti tovor; |
| --- | --- |

26.

„razkladalec“ pomeni podjetje, ki odstrani zabojnik, zabojnik za razsuti tovor, večprekatno posodo za plin, zabojnik-cisterno ali premični rezervoar z vagona, ali vsako podjetje, ki raztovori embalirano blago, majhne zabojnike ali prenosne rezervoarje iz ali z vagona ali zabojnika, ali vsako podjetje, ki raztovori blago iz cisterne (vagona s cisterno, odstranljive cisterne, premičnega rezervoarja ali zabojnika-cisterne) ali prekatnega vagona ali večprekatne posode za plin ali z vagona, večjega zabojnika ali manjšega zabojnika za prevoz razsutega blaga ali zabojnika za razsuti tovor;

| 27. | „polnilec“ pomeni podjetje, ki naklada blago v cisterno (vključno z vagonom s cisterno, vagonom z odstranljivo cisterno, premičnim rezervoarjem ali zabojnikom-cisterno) na vagon, v večji zabojnik ali manjši zabojnik za prevoz razsutega blaga, ali na prekatni vagon ali v večprekatno posodo za plin; |
| --- | --- |

27.

„polnilec“ pomeni podjetje, ki naklada blago v cisterno (vključno z vagonom s cisterno, vagonom z odstranljivo cisterno, premičnim rezervoarjem ali zabojnikom-cisterno) na vagon, v večji zabojnik ali manjši zabojnik za prevoz razsutega blaga, ali na prekatni vagon ali v večprekatno posodo za plin;

| 28. | „praznilec“ pomeni podjetje, ki odstrani blago iz cisterne (vključno z vagonom s cisterno, vagonom z odstranljivo cisterno, premičnim rezervoarjem ali zabojnikom-cisterno), vagona, večjega zabojnika ali manjšega zabojnika za prevoz razsutega blaga, ali prekatnega vagona ali večprekatne posode za plin; |
| --- | --- |

28.

„praznilec“ pomeni podjetje, ki odstrani blago iz cisterne (vključno z vagonom s cisterno, vagonom z odstranljivo cisterno, premičnim rezervoarjem ali zabojnikom-cisterno), vagona, večjega zabojnika ali manjšega zabojnika za prevoz razsutega blaga, ali prekatnega vagona ali večprekatne posode za plin;

| 29. | „prevoznik“ pomeni podjetje, ki izvaja prevoz v skladu s prevozno pogodbo; |
| --- | --- |

29.

„prevoznik“ pomeni podjetje, ki izvaja prevoz v skladu s prevozno pogodbo;

| 30. | „naročnik“ pomeni javni ali zasebni subjekt, ki naroči projektiranje in/ali izgradnjo, obnovo ali nadgradnjo podsistema; |
| --- | --- |

30.

„naročnik“ pomeni javni ali zasebni subjekt, ki naroči projektiranje in/ali izgradnjo, obnovo ali nadgradnjo podsistema;

| 31. | „vrsta dejavnosti“ pomeni vrsto, ki jo označuje potniški promet, vključno s prevozom visokih hitrosti ali brez njega, tovorni promet, vključno s prevozom nevarnega blaga ali brez njega, in samo ranžiranje; |
| --- | --- |

31.

„vrsta dejavnosti“ pomeni vrsto, ki jo označuje potniški promet, vključno s prevozom visokih hitrosti ali brez njega, tovorni promet, vključno s prevozom nevarnega blaga ali brez njega, in samo ranžiranje;

| 32. | „obseg dejavnosti“ pomeni obseg, ki ga označuje število potnikov in/ali količina blaga in predvidena velikost prevoznika v železniškem prometu glede števila zaposlenih v železniškem sektorju (tj. kot mikro, malo, srednje ali veliko podjetje); |
| --- | --- |

32.

„obseg dejavnosti“ pomeni obseg, ki ga označuje število potnikov in/ali količina blaga in predvidena velikost prevoznika v železniškem prometu glede števila zaposlenih v železniškem sektorju (tj. kot mikro, malo, srednje ali veliko podjetje);

| 33. | „območje obratovanja“ pomeni omrežje ali omrežja v eni ali več državah članicah, kjer namerava prevoznik v železniškem prometu delovati. |
| --- | --- |

33.

„območje obratovanja“ pomeni omrežje ali omrežja v eni ali več državah članicah, kjer namerava prevoznik v železniškem prometu delovati.

POGLAVJE II

RAZVOJ IN UPRAVLJANJE VARNOSTI NA ŽELEZNICI

Člen 4

Vloga aktivnih udeležencev v železniškem sistemu Unije pri razvijanju in izboljševanju varnosti na železnici

1.   Države članice s ciljem razvijanja in izboljševanja varnosti na železnici v okviru svojih pristojnosti:

| (a) | zagotovijo, da se varnost na železnici v splošnem ohranja ter, kadar je to upravičeno in izvedljivo, stalno izboljšuje, upoštevajoč razvoj prava Unije in mednarodnih predpisov ter tehnični in znanstveni napredek, pri čemer ima prednost preprečevanje nesreč; |
| --- | --- |

(a)

zagotovijo, da se varnost na železnici v splošnem ohranja ter, kadar je to upravičeno in izvedljivo, stalno izboljšuje, upoštevajoč razvoj prava Unije in mednarodnih predpisov ter tehnični in znanstveni napredek, pri čemer ima prednost preprečevanje nesreč;

| (b) | zagotovijo, da se vsa veljavna zakonodaja izvršuje odprto in nediskriminatorno ob pospeševanju razvoja enotnega evropskega železniškega prometnega sistema; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da se vsa veljavna zakonodaja izvršuje odprto in nediskriminatorno ob pospeševanju razvoja enotnega evropskega železniškega prometnega sistema;

| (c) | zagotovijo, da se pri ukrepih za razvoj in izboljševanje varnosti na železnici upošteva potreba po sistemskem pristopu; |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo, da se pri ukrepih za razvoj in izboljševanje varnosti na železnici upošteva potreba po sistemskem pristopu;

| (d) | zagotovijo, da se odgovornost za varno obratovanje železniškega sistema Unije in nadzorovanje tveganja, povezanega s tem, zaupa upravljavcem infrastrukture in prevoznikom v železniškem prometu, ki so odgovorni za svoj del sistema in se zavežejo, da bodo:






  (i) | izvajali potrebne ukrepe za nadzorovanje tveganja iz točke (a) člena 6(1) ob medsebojnem sodelovanju, kadar je to primerno; |
| --- | --- | --- |

(d)

zagotovijo, da se odgovornost za varno obratovanje železniškega sistema Unije in nadzorovanje tveganja, povezanega s tem, zaupa upravljavcem infrastrukture in prevoznikom v železniškem prometu, ki so odgovorni za svoj del sistema in se zavežejo, da bodo:

(i)

izvajali potrebne ukrepe za nadzorovanje tveganja iz točke (a) člena 6(1) ob medsebojnem sodelovanju, kadar je to primerno;

| (ii) | uveljavljali predpise Unije in nacionalne predpise; |
| --- | --- |

(ii)

uveljavljali predpise Unije in nacionalne predpise;

| (iii) | vzpostavljali sisteme varnega upravljanja v skladu s to direktivo; |
| --- | --- |

(iii)

vzpostavljali sisteme varnega upravljanja v skladu s to direktivo;

| (e) | brez poseganja v civilnopravno odgovornost v skladu s pravnimi zahtevami držav članic zagotavljajo, da je vsak upravljavec infrastrukture in vsak prevoznik v železniškem prometu odgovoren za svoj del sistema in njegovo varno obratovanje, vključno s sklepanjem storitvenih pogodb z uporabniki, strankami, zadevnimi delavci ter drugimi aktivnimi udeleženci iz odstavka 6 ter njihovo oskrbo z materialom; |
| --- | --- |

(e)

brez poseganja v civilnopravno odgovornost v skladu s pravnimi zahtevami držav članic zagotavljajo, da je vsak upravljavec infrastrukture in vsak prevoznik v železniškem prometu odgovoren za svoj del sistema in njegovo varno obratovanje, vključno s sklepanjem storitvenih pogodb z uporabniki, strankami, zadevnimi delavci ter drugimi aktivnimi udeleženci iz odstavka 6 ter njihovo oskrbo z materialom;

| (f) | pripravljajo in objavljajo letne varnostne načrte, kjer bodo opisani ukrepi, načrtovani za dosego SVC; in |
| --- | --- |

(f)

pripravljajo in objavljajo letne varnostne načrte, kjer bodo opisani ukrepi, načrtovani za dosego SVC; in

| (g) | po potrebi podpirajo Agencijo pri njenih nalogah spremljanja razvoja varnosti na železnici na ravni Unije. |
| --- | --- |

(g)

po potrebi podpirajo Agencijo pri njenih nalogah spremljanja razvoja varnosti na železnici na ravni Unije.

2.   Agencija v okviru svojih pristojnosti zagotovi, da se varnost na železnici v splošnem ohranja ter, kadar je to praktično izvedljivo, stalno izboljšuje, upoštevajoč razvoj prava Unije ter tehničnega in znanstvenega napredka, pri čemer ima prednost preprečevanje resnih nesreč.

3.   Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture:

| (a) | izvajajo potrebne ukrepe za nadzorovanje tveganja iz točke (a) člena 6(1) ob medsebojnem sodelovanju in sodelovanju z drugimi aktivnimi udeleženci, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

(a)

izvajajo potrebne ukrepe za nadzorovanje tveganja iz točke (a) člena 6(1) ob medsebojnem sodelovanju in sodelovanju z drugimi aktivnimi udeleženci, kadar je to primerno;

| (b) | v svojih sistemih varnega upravljanja upoštevajo tveganja, povezana z dejavnostmi drugih aktivnih udeležencev in tretjih oseb; |
| --- | --- |

(b)

v svojih sistemih varnega upravljanja upoštevajo tveganja, povezana z dejavnostmi drugih aktivnih udeležencev in tretjih oseb;

| (c) | druge aktivne udeležence iz odstavka 4, ki lahko vplivajo na varno obratovanje železniškega sistema Unije, po potrebi pogodbeno zavežejo k izvajanju ukrepov za nadzorovanje tveganja; in |
| --- | --- |

(c)

druge aktivne udeležence iz odstavka 4, ki lahko vplivajo na varno obratovanje železniškega sistema Unije, po potrebi pogodbeno zavežejo k izvajanju ukrepov za nadzorovanje tveganja; in

| (d) | zagotovijo, da njihovi izvajalci izvajajo ukrepe za nadzorovanje tveganja z uporabo SVM za spremljanje procesov, opisanih v SVM za spremljanje iz točke (c) člena 6(1), kar je navedeno tudi v pogodbenih razmerjih, ki se na zahtevo razkrijejo Agenciji ali nacionalnemu varnostnemu organu. |
| --- | --- |

(d)

zagotovijo, da njihovi izvajalci izvajajo ukrepe za nadzorovanje tveganja z uporabo SVM za spremljanje procesov, opisanih v SVM za spremljanje iz točke (c) člena 6(1), kar je navedeno tudi v pogodbenih razmerjih, ki se na zahtevo razkrijejo Agenciji ali nacionalnemu varnostnemu organu.

4.   Brez poseganja v odgovornosti prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture iz odstavka 3 subjekti, odgovorni za vzdrževanje, in vsi drugi aktivni udeleženci, ki lahko vplivajo na varno obratovanje železniškega sistema Unije, vključno s proizvajalci, vzdrževalci, upravitelji, izvajalci storitev, naročniki, prevozniki, pošiljatelji, prejemniki, nakladalci, razkladalci, polnilci in praznilci:

| (a) | izvajajo potrebne ukrepe za nadzorovanje tveganja, kadar je to primerno in ob sodelovanju z drugimi aktivnimi udeleženci; |
| --- | --- |

(a)

izvajajo potrebne ukrepe za nadzorovanje tveganja, kadar je to primerno in ob sodelovanju z drugimi aktivnimi udeleženci;

| (b) | zagotovijo, da so podsistemi, dodatki, oprema in storitve, ki jih nudijo, v skladu z opredeljenimi zahtevami in pogoji za uporabo, tako da jih lahko zadevni prevoznik v železniškem prometu in/ali zadevni upravljavec infrastrukture varno uporablja. |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da so podsistemi, dodatki, oprema in storitve, ki jih nudijo, v skladu z opredeljenimi zahtevami in pogoji za uporabo, tako da jih lahko zadevni prevoznik v železniškem prometu in/ali zadevni upravljavec infrastrukture varno uporablja.

5.   Prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in kateri koli aktivni udeleženec iz odstavka 4, ki odkrije ali izve za varnostno tveganje, povezano z okvarami, gradbenimi neskladnostmi ali napakami pri delovanju tehnične opreme, vključno z opremo na strukturnih podsistemih, v okviru svojih pristojnosti:

| (a) | sprejme vse potrebne popravljalne ukrepe za odpravo ugotovljenega varnostnega tveganja; |
| --- | --- |

(a)

sprejme vse potrebne popravljalne ukrepe za odpravo ugotovljenega varnostnega tveganja;

| (b) | o teh tveganjih obvesti ustrezne udeležene strani, da bi jim omogočil sprejetje morebitnih nadaljnjih potrebnih popravljalnih ukrepov za zagotovitev trajne varnosti železniškega sistema Unije. Agencija lahko vzpostavi način za lažjo izmenjavo informacij med zadevnimi aktivnimi udeleženci, pri čemer upošteva zasebnost udeleženih uporabnikov, rezultate analize stroškov in koristi ter aplikacije IT in registre, ki jih je že vzpostavila. |
| --- | --- |

(b)

o teh tveganjih obvesti ustrezne udeležene strani, da bi jim omogočil sprejetje morebitnih nadaljnjih potrebnih popravljalnih ukrepov za zagotovitev trajne varnosti železniškega sistema Unije. Agencija lahko vzpostavi način za lažjo izmenjavo informacij med zadevnimi aktivnimi udeleženci, pri čemer upošteva zasebnost udeleženih uporabnikov, rezultate analize stroškov in koristi ter aplikacije IT in registre, ki jih je že vzpostavila.

6.   V primeru izmenjave vozil med prevozniki v železniškem prometu si vsi aktivni udeleženci izmenjajo vse informacije, ki so pomembne za varno obratovanje, tudi – a ne izključno – v zvezi s stanjem in zgodovino zadevnega vozila, sestavnimi deli dokumentacije o vzdrževanju za namene sledljivosti, sledljivostjo nakladalnih storitev in tovornimi listi.

Člen 5

Skupni varnostni kazalniki (SVK)

1.   Da bi olajšale oceno glede doseganja SVC in zagotovile spremljanje splošnega razvoja varnosti na železnici, države članice zbirajo informacije o SVK iz letnih poročil nacionalnih varnostnih organov iz člena 19.

2.   SVK so določeni v Prilogi I.

Člen 6

Skupne varnostne metode (SVM)

1.   SVM opisujejo, kako se ocenjujejo stopnje varnosti, doseganje varnostnih ciljev in skladnost z drugimi varnostnimi zahtevami, po potrebi tudi s strani neodvisnega organa za ocenjevanje, za ta namen pa se pripravijo in opredelijo:

| (a) | metode za ovrednotenje in oceno tveganja; |
| --- | --- |

(a)

metode za ovrednotenje in oceno tveganja;

| (b) | metode za ocenjevanje skladnosti z zahtevami iz varnostnih spričeval in varnostnih pooblastil, izdanih v skladu s členoma 10 in 12; |
| --- | --- |

(b)

metode za ocenjevanje skladnosti z zahtevami iz varnostnih spričeval in varnostnih pooblastil, izdanih v skladu s členoma 10 in 12;

| (c) | metode nadzora, ki jih uporabljajo nacionalni varnostni organi, in metode spremljanja, ki jih uporabljajo prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in subjekti, zadolženi za vzdrževanje; |
| --- | --- |

(c)

metode nadzora, ki jih uporabljajo nacionalni varnostni organi, in metode spremljanja, ki jih uporabljajo prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in subjekti, zadolženi za vzdrževanje;

| (d) | metode za oceno ravni varnosti in uspešnosti glede varnosti, ki jo zagotavljajo izvajalci v železniškem prometu na nacionalni ravni in na ravni Unije; |
| --- | --- |

(d)

metode za oceno ravni varnosti in uspešnosti glede varnosti, ki jo zagotavljajo izvajalci v železniškem prometu na nacionalni ravni in na ravni Unije;

| (e) | metode za oceno doseganja varnostnih ciljev na nacionalni ravni in ravni Unije; in |
| --- | --- |

(e)

metode za oceno doseganja varnostnih ciljev na nacionalni ravni in ravni Unije; in

| (f) | vse druge metode, povezane s sistemom varnega upravljanja, ki morajo biti harmonizirane na ravni Unije. |
| --- | --- |

(f)

vse druge metode, povezane s sistemom varnega upravljanja, ki morajo biti harmonizirane na ravni Unije.

2.   Komisija z izvedbenimi akti podeli Agenciji mandat za pripravo osnutkov SVM in njihovih sprememb ter za dajanje ustreznih priporočil Komisiji na podlagi jasne utemeljitve potrebe po novi ali spremenjeni SVM ter njenega učinka na veljavne predpise in raven varnosti v železniškem sistemu Unije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 28(3). Kadar odbor iz člena 28 (v nadaljnjem besedilu: odbor) ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

Pri pripravi, sprejetju in pregledu SVM se upoštevajo mnenja uporabnikov, nacionalnih varnostnih organov in deležnikov, vključno s socialnimi partnerji, kadar je to ustrezno. Priporočilom se priložijo poročila o izsledkih takšnih posvetovanj in poročilo z oceno učinka novih ali spremenjenih SVM, ki se sprejemajo.

3.   Med izvrševanjem mandata iz odstavka 2 tega člena Agencija ali Komisija odbor sistematično in redno obvešča o pripravljalnem delu v zvezi s SVM. Komisija lahko med tem delom Agenciji predloži katera koli koristna priporočila glede SVM ter analize stroškov in koristi. Komisija lahko zlasti zahteva, da Agencija preuči druge možne rešitve ter da se v poročilu, ki se priloži osnutku SVM, navede ocena stroškov in koristi v zvezi s temi drugimi rešitvami.

Komisiji pri nalogah iz prvega pododstavka pomaga odbor.

4.   Komisija preuči priporočila, ki jih je izdala Agencija, in tako preveri, da je mandat iz odstavka 2 izpolnjen. Če mandat ni izpolnjen, Komisija pozove Agencijo, naj ponovno preuči njena priporočila, pri čemer izpostavi tiste točke mandata, ki niso izpolnjene. Komisija lahko iz upravičenih razlogov sklene spremeniti mandat, ki ga je podelila Agenciji v skladu s postopkom iz odstavka 2.

Komisiji pri nalogah iz prvega pododstavka pomaga odbor.

5.   SVM se revidirajo v rednih časovnih presledkih, upoštevajoč izkušnje, pridobljene pri njihovem izvajanju in celotnem razvoju varnosti v železniškem prometu, ter z namenom, v splošnem, ohranjanja in, kadar je to upravičeno in izvedljivo, nenehnega izboljševanja varnosti.

6.   Na podlagi priporočila, ki ga je izdala Agencija, in po preučitvi iz odstavka 4 tega člena, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 27 v zvezi z vsebino SVM in njihovimi morebitnimi spremembami.

7.   Države članice brez odlašanja sprejmejo vse potrebne spremembe svojih nacionalnih predpisov ob upoštevanju sprejetja SVM in njihovih sprememb.

Člen 7

Skupni varnostni cilji (SVC)

1.   SVC vzpostavljajo minimalne varnostne ravni, ki jih morajo doseči celoten železniški sistem in – kolikor je možno – različni deli sistema v vsaki državi članici in Uniji. Izraženi so lahko v merilih za sprejemljivost tveganja ali kot ciljne varnostne ravni, upoštevajo pa zlasti:

| (a) | posamezna tveganja, povezana s potniki, osebjem, vključno z zaposlenimi ali izvajalci, uporabniki nivojskih križanj ter, brez poseganja v obstoječa nacionalna in mednarodna pravila o odgovornosti, nepooblaščenimi osebami na zemljišču železnice; |
| --- | --- |

(a)

posamezna tveganja, povezana s potniki, osebjem, vključno z zaposlenimi ali izvajalci, uporabniki nivojskih križanj ter, brez poseganja v obstoječa nacionalna in mednarodna pravila o odgovornosti, nepooblaščenimi osebami na zemljišču železnice;

| (b) | socialna tveganja. |
| --- | --- |

(b)

socialna tveganja.

2.   Komisija z izvedbenimi akti podeli Agenciji mandat za pripravo osnutkov SVC in njihovih sprememb ter za dajanje ustreznih priporočil Komisiji na podlagi jasne utemeljitve potrebe po novem ali spremenjenem SVC ter njegovem učinku na veljavne predpise. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 28(3). Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Med izvrševanjem mandata iz odstavka 2 Agencija ali Komisija odbor sistematično in redno obvešča o pripravljalnem delu v zvezi s SVC. Komisija lahko med tem delom Agenciji predloži katera koli koristna priporočila glede SVC ter analize stroškov in koristi. Komisija lahko zlasti zahteva, da Agencija preuči druge možne rešitve ter da se v poročilu, ki se priloži osnutku SVC, navede ocena stroškov in koristi v zvezi s temi drugimi rešitvami.

Komisiji pri nalogah iz prvega pododstavka pomaga odbor.

4.   Komisija preuči priporočila, ki jih je izdala Agencija, in tako preveri, da je mandat iz odstavka 2 izpolnjen. Če mandat ni izpolnjen, Komisija pozove Agencijo, naj ponovno preuči njena priporočila, pri čemer izpostavi tiste točke mandata, ki niso izpolnjene. Komisija lahko iz upravičenih razlogov sklene spremeniti mandat, ki ga je podelila Agenciji v skladu s postopkom iz odstavka 2.

Komisiji pri nalogah iz prvega pododstavka pomaga odbor.

5.   SVC se revidirajo v rednih časovnih presledkih ob upoštevanju celotnega razvoja varnosti na železnici. Revidirani SVC odražajo vsako prednostno področje, kjer je treba varnost dodatno izboljšati.

6.   Na podlagi priporočila, ki ga je izdala Agencija, in po preučitvi iz odstavka 4 tega člena, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 27 v zvezi z vsebino SVC in njihovimi morebitnimi spremembami.

7.   Države članice sprejmejo vse potrebne spremembe svojih nacionalnih predpisov, da bi dosegle vsaj SVC in vse revidirane SVC v skladu s časovnico izvajanja, ki jim je priložena. Te spremembe se upoštevajo v letnih varnostnih načrtih iz točke (f) člena 4(1). Države članice Komisiji priglasijo te predpise v skladu s členom 8.

Člen 8

Nacionalni predpisi na področju varnosti

1.   Nacionalni predpisi, priglašeni do .. (17). v skladu z Direktivo 2004/49/ES, se uporabljajo, če:

| (a) | spadajo v eno od vrst iz Priloge II; |
| --- | --- |

(a)

spadajo v eno od vrst iz Priloge II;

| (b) | so skladni s pravom Unije, zlasti s TSI, SVC in SVM, in |
| --- | --- |

(b)

so skladni s pravom Unije, zlasti s TSI, SVC in SVM, in

| (c) | ne bi privedli do samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja prevozov med državami članicami po železnici. |
| --- | --- |

(c)

ne bi privedli do samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja prevozov med državami članicami po železnici.

2.   Države članice do ... (18) pregledajo nacionalne predpise iz odstavka 1 in razveljavijo:

| (a) | vse nacionalne predpise, ki niso bili priglašeni ali ne izpolnjujejo meril iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

vse nacionalne predpise, ki niso bili priglašeni ali ne izpolnjujejo meril iz odstavka 1;

| (b) | vse nacionalne predpise, ki so zaradi prava Unije postali nepotrebni, zlasti TSI, SVC in SVM. |
| --- | --- |

(b)

vse nacionalne predpise, ki so zaradi prava Unije postali nepotrebni, zlasti TSI, SVC in SVM.

Države članice lahko v ta namen uporabijo instrument za upravljanje pravil iz člena 27(4) Uredbe (EU) .../... (19) in od Agencije zahtevajo, naj preuči določene predpise glede na merila, opredeljena v tem odstavku.

3.   Države članice lahko določijo nove nacionalne predpise v skladu s to direktivo samo v naslednjih primerih:

| (a) | če predpisi v zvezi z obstoječimi varnostnimi metodami niso zajeti v SVM; |
| --- | --- |

(a)

če predpisi v zvezi z obstoječimi varnostnimi metodami niso zajeti v SVM;

| (b) | če TSI še ne zajemajo operativnih predpisov železniškega omrežja; |
| --- | --- |

(b)

če TSI še ne zajemajo operativnih predpisov železniškega omrežja;

| (c) | kot nujen preventivni ukrep, zlasti po nesreči ali incidentu; |
| --- | --- |

(c)

kot nujen preventivni ukrep, zlasti po nesreči ali incidentu;

| (d) | če je treba revidirati predpise, ki so bili že priglašeni; ali |
| --- | --- |

(d)

če je treba revidirati predpise, ki so bili že priglašeni; ali

| (e) | če predpisi v zvezi z zahtevami za osebje, ki izvaja varnostno kritične naloge, vključno z merili izbire, fizičnimi in psihičnimi sposobnostmi ter poklicnim usposabljanjem, še niso zajeti v TSI ali Direktivi 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20). |
| --- | --- |

(e)

če predpisi v zvezi z zahtevami za osebje, ki izvaja varnostno kritične naloge, vključno z merili izbire, fizičnimi in psihičnimi sposobnostmi ter poklicnim usposabljanjem, še niso zajeti v TSI ali Direktivi 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20).

4.   Države članice prek ustreznega sistema IT v skladu s členom 27 Uredbe (EU) št. .../... (19). Agenciji in Komisiji pravočasno in v skladu z roki iz člena 25(1) Uredbe (EU) .../... (19) predložijo v pregled osnutek novega nacionalnega predpisa, in sicer pred predvideno uvedbo tega predpisa v nacionalni pravni sistem, pri čemer to uvedbo utemeljijo. Države članice zagotovijo, da je osnutek dovolj izdelan, da lahko Agencija opravi pregled v skladu s členom 25(2) Uredbe (EU) .../... (19).

5.   Takojšnje sprejetje in uporaba novega predpisa sta državam članicam dovoljena v primeru nujnih preventivnih ukrepov. Ta predpis se priglasi v skladu s členom 27(2) Uredbe (EU) .../... (19), ob upoštevanju ocene Agencije v skladu s členom 26(1), (2) in (5) Uredbe (EU) .../... (19).

6.   Če Agencija ugotovi, da kateri koli nacionalni predpis, ne glede na to, ali je bil priglašen ali ne, ni več potreben ali je v nasprotju s SVM ali katerim koli drugim pravnim aktom Unije, sprejetim po začetku uporabe zadevnega nacionalnega predpisa, se uporabi postopek iz člena 26 Uredbe (EU) .../... (21).

7.   Države članice Agenciji in Komisiji priglasijo obstoječe nacionalne predpise. Za to uporabijo ustrezen sistem IT v skladu s členom 27 Uredbe (EU) .../... (21). Države članice zagotovijo, da so veljavni nacionalni predpisi zlahka dostopni, v javni uporabi in da je v njih uporabljeno izrazje, ki ga lahko razumejo vse zainteresirane strani. Od držav članic se lahko zahteva, da zagotovijo dodatne informacije o nacionalnih predpisih.

8.   Države članice se lahko pri predpisih in omejitvah izključno lokalne narave odločijo, da jih ne priglasijo. V takšnih primerih države članice take predpise in omejitve navedejo v registrih infrastrukture iz člena 49 Direktive (EU).../... (22) ali pa v programu omrežja iz člena 27 Direktive 2012/34/EU navedejo, kje so ti predpisi in omejitve objavljeni.

9.   Za nacionalne predpise, priglašene v skladu s tem členom, postopek uradnega obveščanja iz Direktive (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta (23) ne velja.

10.   Agencija v skladu s postopki, določenimi v členih 25 in 26 Uredbe (EU) .../... (21), pregleda osnutke nacionalnih predpisov in obstoječe nacionalne predpise.

11.   Brez poseganja v odstavek 8 se nacionalni predpisi, ki niso priglašeni v skladu s tem členom, ne uporabljajo za namene te direktive.

Člen 9

Sistemi varnega upravljanja

1.   Upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu vzpostavijo svoje sisteme varnega upravljanja zaradi zagotovitve, da železniški sistem Unije doseže vsaj SVC, da je skladen z varnostnimi zahtevami iz TSI ter da se uporabljajo zadevni deli SVM in nacionalni predpisi, priglašeni v skladu s členom 8.

2.   Vsi pomembni deli sistema varnega upravljanja se dokumentirajo, pri čemer je zlasti opisana porazdelitev odgovornosti v organizaciji upravljavca železniške infrastrukture ali prevoznika v železniškem prometu. Prikazano mora biti, kako uprava zagotavlja nadzor na različnih ravneh, kako so vključeni osebje in njihovi predstavniki na vseh ravneh ter kako je zagotovljeno nenehno izboljševanje sistema varnega upravljanja. Obstaja jasna zavezanost k doslednemu upoštevanju človeških dejavnikov in uporabi metod. Upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu v okviru sistema varnega upravljanja spodbujajo kulturo medsebojnega zaupanja in učenja, pri kateri se osebje spodbuja, naj prispeva k razvoju varnosti, ob zagotavljanju zaupnosti.

3.   Sistem varnega upravljanja vsebuje naslednje osnovne elemente:

| (a) | varnostno politiko, ki jo je odobril glavni direktor organizacije in jo sporočil osebju; |
| --- | --- |

(a)

varnostno politiko, ki jo je odobril glavni direktor organizacije in jo sporočil osebju;

| (b) | kakovostne in količinske cilje organizacije v zvezi z ohranjanjem in povečevanjem varnosti ter načrte in postopke za doseganje teh ciljev; |
| --- | --- |

(b)

kakovostne in količinske cilje organizacije v zvezi z ohranjanjem in povečevanjem varnosti ter načrte in postopke za doseganje teh ciljev;

| (c) | postopke za izpolnjevanje obstoječih, novih in spremenjenih tehničnih in operativnih standardov ali drugih predpisanih pogojev iz TSI, nacionalnih predpisov iz člena 8 in Priloge II in iz drugih zadevnih predpisov ali odločitev organa, |
| --- | --- |

(c)

postopke za izpolnjevanje obstoječih, novih in spremenjenih tehničnih in operativnih standardov ali drugih predpisanih pogojev iz TSI, nacionalnih predpisov iz člena 8 in Priloge II in iz drugih zadevnih predpisov ali odločitev organa,

| (d) | postopke za zagotovitev skladnosti s standardi in drugimi predpisanimi pogoji v celotnem življenjskem ciklu opreme in dejavnosti; |
| --- | --- |

(d)

postopke za zagotovitev skladnosti s standardi in drugimi predpisanimi pogoji v celotnem življenjskem ciklu opreme in dejavnosti;

| (e) | postopke in metode za opredelitev tveganja, izvedbo ocene tveganja in ukrepov za nadzor nad tveganjem, kadar sprememba obratovalnih pogojev ali uvedba novih materialov pomeni novo tveganje za infrastrukturo ali vmesnik med človekom, strojem in organizacijo; |
| --- | --- |

(e)

postopke in metode za opredelitev tveganja, izvedbo ocene tveganja in ukrepov za nadzor nad tveganjem, kadar sprememba obratovalnih pogojev ali uvedba novih materialov pomeni novo tveganje za infrastrukturo ali vmesnik med človekom, strojem in organizacijo;

| (f) | zagotovitev programov za usposabljanje osebja in sistemov za ohranjanje usposobljenosti osebja ter za ustrezno opravljanje nalog, vključno z ureditvijo v zvezi s fizičnimi in psihičnimi sposobnostmi; |
| --- | --- |

(f)

zagotovitev programov za usposabljanje osebja in sistemov za ohranjanje usposobljenosti osebja ter za ustrezno opravljanje nalog, vključno z ureditvijo v zvezi s fizičnimi in psihičnimi sposobnostmi;

| (g) | ureditev za zagotovitev zadostnih informacij v organizaciji in, kadar je ustrezno, med organizacijami železniškega sistema; |
| --- | --- |

(g)

ureditev za zagotovitev zadostnih informacij v organizaciji in, kadar je ustrezno, med organizacijami železniškega sistema;

| (h) | postopke in oblike za dokumentiranje varnostnih informacij, ter določitev postopka za nadzor konfiguracije ključnih varnostnih informacij; |
| --- | --- |

(h)

postopke in oblike za dokumentiranje varnostnih informacij, ter določitev postopka za nadzor konfiguracije ključnih varnostnih informacij;

| (i) | postopke za zagotovitev, da se nesreče, incidenti, neposredna nevarnost nesreče in drugi nevarni dogodki prijavijo, preiščejo in analizirajo ter da se sprejmejo potrebni preventivni ukrepi; |
| --- | --- |

(i)

postopke za zagotovitev, da se nesreče, incidenti, neposredna nevarnost nesreče in drugi nevarni dogodki prijavijo, preiščejo in analizirajo ter da se sprejmejo potrebni preventivni ukrepi;

| (j) | pripravo načrtov za ukrepanje, pripravljenost ter obveščanje v izrednih razmerah, dogovorjenih z ustreznimi javnimi organi; |
| --- | --- |

(j)

pripravo načrtov za ukrepanje, pripravljenost ter obveščanje v izrednih razmerah, dogovorjenih z ustreznimi javnimi organi;

| (k) | določbe o periodičnih notranjih presojah sistema varnega upravljanja. |
| --- | --- |

(k)

določbe o periodičnih notranjih presojah sistema varnega upravljanja.

Upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu vključijo vse druge potrebne elemente, s katerimi se zajamejo tveganja glede varnosti, v skladu z oceno tveganja, ki izhaja iz njihove lastne dejavnosti.

4.   Sistem varnega upravljanja se prilagodi vrsti, obsegu, območju obratovanja in drugim pogojem za zadevno dejavnost. Ta sistem zagotovi kontrolo vseh tveganj, povezanih z dejavnostjo upravljavca infrastrukture ali prevoznika v železniškem prometu, vključno z vzdrževanjem, brez poseganja v člen 14, oskrbo z materialom ter uporabo izvajalcev. Brez poseganja v obstoječa nacionalna in mednarodna pravila o odgovornosti sistem varnega upravljanja upošteva, kadar je to primerno in upravičeno, tudi tveganja, ki izhajajo iz dejavnosti drugih aktivnih udeležencev iz člena 4.

5.   Sistem varnega upravljanja vsakega upravljavca infrastrukture upošteva učinke dejavnosti različnih prevoznikov v železniškem prometu na omrežju in omogoča vsem prevoznikom v železniškem prometu, da izvajajo dejavnosti v skladu s TSI in nacionalnimi predpisi ter s pogoji iz njihovega varnostnega spričevala.

Sistemi varnega upravljanja se razvijajo z namenom usklajevanja postopkov v izrednih razmerah upravljavca infrastrukture z vsemi prevozniki v železniškem prometu, ki izvajajo dejavnosti na njegovi infrastrukturi, in s službami za ukrepanje v izrednih razmerah, da se olajša hitro posredovanje reševalnih služb, in s katerimi koli drugimi stranmi, ki bi utegnile biti udeležene v izrednih razmerah. V primeru čezmejne infrastrukture sodelovanje med zadevnimi upravljavci infrastrukture lajša potrebno usklajevanje in pripravljenost pristojnih služb za ukrepanje v izrednih razmerah na obeh straneh meje.

Po resni nesreči prevoznik v železniškem prometu zagotovi pomoč žrtvam in jim pomaga pri pritožbenih postopkih v skladu s pravom Unije, zlasti Uredbo (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (24), in sicer brez poseganja v obveznosti drugih strani. Takšna pomoč se izvaja prek komuniciranja z družinami žrtev in vključuje psihološko podporo za žrtve nesreče in njihove družine.

6.   Vsako leto do 31. maja vsi upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu nacionalnemu varnostnemu organu predložijo letno varnostno poročilo v zvezi s prejšnjim koledarskim letom. To varnostno poročilo vsebuje:

| (a) | podatke o tem, kako se izpolnjujejo skupni varnostni cilji organizacije, in rezultate varnostnih načrtov; |
| --- | --- |

(a)

podatke o tem, kako se izpolnjujejo skupni varnostni cilji organizacije, in rezultate varnostnih načrtov;

| (b) | poročilo o razvoju nacionalnih varnostnih kazalnikov in SVK iz člena 5, če je to pomembno za organizacijo, ki pripravlja poročilo; |
| --- | --- |

(b)

poročilo o razvoju nacionalnih varnostnih kazalnikov in SVK iz člena 5, če je to pomembno za organizacijo, ki pripravlja poročilo;

| (c) | rezultate notranje varnostne presoje; |
| --- | --- |

(c)

rezultate notranje varnostne presoje;

| (d) | ugotovitve o pomanjkljivostih in napakah pri delovanju železniškega prometa in upravljavca infrastrukture, ki bi lahko bile pomembne za nacionalni varnostni organ, vključno s povzetkom informacij, ki se sporočijo zadevnim aktivnim udeležencem v skladu s točko (b) člena 4(5); ter |
| --- | --- |

(d)

ugotovitve o pomanjkljivostih in napakah pri delovanju železniškega prometa in upravljavca infrastrukture, ki bi lahko bile pomembne za nacionalni varnostni organ, vključno s povzetkom informacij, ki se sporočijo zadevnim aktivnim udeležencem v skladu s točko (b) člena 4(5); ter

| (e) | poročilo o uporabi zadevnih SVM. |
| --- | --- |

(e)

poročilo o uporabi zadevnih SVM.

7.   Agencija lahko na podlagi informacij, ki jih sporočijo nacionalni varnostni organi v skladu s členoma 17 in 19, na Komisijo naslovi priporočilo za izdajo SVM, v katerem se obravnava elemente sistema varnega upravljanja, ki jih je treba harmonizirati na ravni Unije, tudi s harmoniziranimi standardi, kot je določeno v točki (f) člena 6(1). V takih primerih se uporabi člen 6(2).

POGLAVJE III

IZDAJANJE VARNOSTNIH SPRIČEVAL IN PODELJEVANJE VARNOSTNIH POOBLASTIL

Člen 10

Enotno varnostno spričevalo

1.   Brez poseganja v odstavek 9 se dostop do železniške infrastrukture odobri samo prevoznikom v železniškem prometu, ki imajo enotno varnostno spričevalo, ki ga izda Agencija v skladu z odstavki 5 do 7 ali nacionalni varnostni organ v skladu z odstavkom 8.

Namen enotnega varnostnega spričevala je dokazati, da je zadevni prevoznik v železniškem prometu vzpostavil sistem varnega upravljanja in lahko varno obratuje na načrtovanem območju obratovanja.

2.   V vlogi za enotno varnostno spričevalo prevoznik v železniškem prometu navede vrsto in obseg zajetih dejavnosti v železniškem prometu in načrtovano območje obratovanja.

3.   Vlogi za enotno varnostno spričevalo se priloži dokumentacija, ki vključuje dokazila o tem, da:

| (a) | je prevoznik v železniškem prometu vzpostavil svoj sistem varnega upravljanja v skladu s členom 9 ter da izpolnjuje zahteve iz TSI, SVM in SVC ter druge zadevne zakonodaje za zagotovitev nadzora nad tveganji in varnega izvajanja prevoznih storitev na omrežju; in |
| --- | --- |

(a)

je prevoznik v železniškem prometu vzpostavil svoj sistem varnega upravljanja v skladu s členom 9 ter da izpolnjuje zahteve iz TSI, SVM in SVC ter druge zadevne zakonodaje za zagotovitev nadzora nad tveganji in varnega izvajanja prevoznih storitev na omrežju; in

| (b) | prevoznik v železniškem prometu izpolnjuje zahteve iz ustreznih nacionalnih predpisov, priglašenih v skladu s členom 8, kadar je to ustrezno. |
| --- | --- |

(b)

prevoznik v železniškem prometu izpolnjuje zahteve iz ustreznih nacionalnih predpisov, priglašenih v skladu s členom 8, kadar je to ustrezno.

Ta vloga in informacije o vseh vlogah, poteku zadevnih postopkov in njihovem izidu ter, kadar je primerno, zahtevah in odločitvah komisije za pritožbe se predložijo prek točke „vse na enem mestu“ iz člena 12 Uredbe (EU) .../... (25).

4.   Agencija ali v primeru iz odstavka 8 nacionalni varnostni organ izda enotno varnostno spričevalo ali obvesti prosilca o svoji negativni odločitvi, in sicer v vnaprej določenem in razumnem roku, najpozneje pa v štirih mesecih po tem, ko je prosilec predložil vse potrebne in katere koli dodatne zahtevane informacije. Agencija ali v primeru iz odstavka 8 nacionalni varnostni organ uporablja praktično ureditev za postopek izdaje spričevala, ki se določi v izvedbenem aktu iz odstavka 10.

5.   Agencija prevoznikom v železniškem prometu, ki imajo območje obratovanja v eni ali več držav članic, izda enotno varnostno spričevalo. Za izdajo takšnih spričeval Agencija:

| (a) | oceni elemente iz točke (a) odstavka 3 in |
| --- | --- |

(a)

oceni elemente iz točke (a) odstavka 3 in

| (b) | celotno dokumentacijo prevoznika v železniškem prometu nemudoma posreduje nacionalnim varnostnim organom, ki se ukvarjajo z načrtovanim območjem obratovanja, za oceno elementov iz točke (b) odstavka 3. |
| --- | --- |

(b)

celotno dokumentacijo prevoznika v železniškem prometu nemudoma posreduje nacionalnim varnostnim organom, ki se ukvarjajo z načrtovanim območjem obratovanja, za oceno elementov iz točke (b) odstavka 3.

Agencija ali nacionalni varnostni organ sta pooblaščena, da kot del navedenih ocen izvajata obiske in inšpekcijske preglede na lokaciji prevoznikov v železniškem prometu ter presoje, in lahko zahtevata ustrezne dopolnilne informacije. Agencija in nacionalni varnostni organi uskladijo organizacijo takšnih obiskov, presoj in inšpekcijskih pregledov.

6.   Agencija v enem mesecu po prejemu vloge za varnostno spričevalo prevoznika v železniškem prometu obvesti, da je dokumentacija popolna, ali zahteva ustrezne dopolnilne informacije ter za predložitev teh določi razumen rok. V zvezi s popolnostjo, ustreznostjo in doslednostjo dokumentacije lahko Agencija oceni tudi elemente iz točke (b) odstavka 3.

Agencija pred sprejetjem odločitve o izdaji enotnega varnostnega spričevala upošteva vse ocene v skladu z odstavkom 5.

Agencija je v celoti odgovorna za enotna varnostna spričevala, ki jih izda.

7.   Kadar se Agencija ne strinja z negativno oceno enega ali več nacionalnih varnostnih organov v skladu s točko (b) odstavka 5, zadevni organ ali organe obvesti o tem in navede razloge za nestrinjanje. Agencija in nacionalni varnostni organ ali organi sodelujejo, da bi se dogovorili o oceni, ki bi bila sprejemljiva za vse. Če je to potrebno, se lahko Agencija in nacionalni varnostni organ odločita, da vključita tudi prevoznika v železniškem prometu. Če se o oceni, ki bi bila sprejemljiva za vse, ni mogoče dogovoriti v enem mesecu po tem, ko je Agencija obvestila nacionalni varnostni organ ali organe o nestrinjanju, Agencija sprejme dokončno odločitev, razen če so nacionalni varnostni organ ali organi zadevo predložili v arbitražo komisiji za pritožbe, ustanovljeni v skladu s členom 55 Uredbe (EU) .../... (26). Komisija za pritožbe v enem mesecu po prejemu zahteve nacionalnega varnostnega organa ali organov odloči, ali se osnutek odločitve Agencije potrdi.

Kadar se komisija za pritožbe strinja z Agencijo, Agencija sprejme odločitev brez odlašanja.

Kadar se komisija za pritožbe strinja z negativno oceno nacionalnega varnostnega organa, Agencija izda enotno varnostno spričevalo za območje obratovanja, iz katerega so izključeni deli omrežja, ki so prejeli negativno oceno.

Kadar se Agencija ne strinja s pozitivno oceno enega ali več nacionalnih varnostnih organov v skladu s točko (b) odstavka 5, navedeni organ ali organe obvesti o tem in navede razloge za nestrinjanje. Agencija in nacionalni varnostni organ ali organi sodelujejo, da bi se dogovorili o oceni, ki bi bila sprejemljiva za vse. Če je to potrebno, se lahko Agencija in nacionalni varnostni organ odločita, da vključita tudi prosilca. Če se o oceni, ki bi bila sprejemljiva za vse, ni mogoče dogovoriti v enem mesecu po tem, ko je Agencija obvestila nacionalni varnostni organ ali organe o nestrinjanju, Agencija sprejme dokončno odločitev.

8.   Kadar je območje obratovanja omejeno na eno državo članico, lahko nacionalni varnostni organ te države članice na svojo odgovornost in če prosilec to zahteva, izda enotno varnostno spričevalo. Za izdajo takšnih spričeval nacionalni varnostni organ oceni dokumentacijo glede elementov iz odstavka 3 in v skladu s praktično ureditvijo, določeno v izvedbenem aktu iz odstavka 10. Nacionalni varnostni organ je pooblaščen, da kot del navedenih ocen izvaja obiske in inšpekcijske preglede na lokaciji prevoznikov v železniškem primeru ter presoje. Nacionalni varnostni organ v enem mesecu po prejemu zahteve prosilca obvesti, da je dokumentacija popolna, ali zahteva ustrezne dopolnilne informacije. Po posvetovanju s pristojnimi nacionalnimi varnostnimi organi velja enotno varnostno spričevalo tudi za prevoznike v železniškem prometu, ki vozijo do postaj sosednjih držav članic s podobnimi značilnostmi omrežja in podobnimi operativnimi predpisi, če so te postaje blizu meje, ne da bi bila potrebna razširitev območja obratovanja. To posvetovanje lahko poteka za vsak primer posebej ali se določi v čezmejnem sporazumu med državami članicami ali nacionalnimi varnostnimi organi.

Nacionalni varnostni organ je v celoti odgovoren za vsa enotna varnostna spričevala, ki jih izda.

9.   Država članica lahko izvajalcem iz tretjih držav dovoli dostop do postaje na svojem ozemlju, namenjene čezmejnim dejavnostim, ki je v bližini njene meje, ne da bi zahtevala enotno varnostno spričevalo, če je zagotovljena ustrezna raven varnosti, in sicer:

| (a) | s čezmejnim sporazumom med zadevno državo članico in sosednjo tretjo državo, ali |
| --- | --- |

(a)

s čezmejnim sporazumom med zadevno državo članico in sosednjo tretjo državo, ali

| (b) | s pogodbenimi dogovori med izvajalcem iz tretje države in prevoznikom v železniškem prometu ali upravljavcem infrastrukture, ki ima enotno varnostno spričevalo ali varnostno pooblastilo za opravljanje dejavnosti v tem omrežju, če so bili varnostni vidiki teh dogovorov ustrezno upoštevani v njihovem sistemu varnega upravljanja. |
| --- | --- |

(b)

s pogodbenimi dogovori med izvajalcem iz tretje države in prevoznikom v železniškem prometu ali upravljavcem infrastrukture, ki ima enotno varnostno spričevalo ali varnostno pooblastilo za opravljanje dejavnosti v tem omrežju, če so bili varnostni vidiki teh dogovorov ustrezno upoštevani v njihovem sistemu varnega upravljanja.

10.   Komisija do .. (27) z izvedbenimi akti sprejme praktično ureditev, v kateri določi:

| (a) | kako prosilec izpolni zahteve v zvezi z enotnim varnostnim spričevalom iz tega člena ter navede potrebne dokumente; |
| --- | --- |

(a)

kako prosilec izpolni zahteve v zvezi z enotnim varnostnim spričevalom iz tega člena ter navede potrebne dokumente;

| (b) | podrobnosti postopka za pridobitev spričevala, kot so postopkovne faze in roki za vsako fazo postopka; |
| --- | --- |

(b)

podrobnosti postopka za pridobitev spričevala, kot so postopkovne faze in roki za vsako fazo postopka;

| (c) | kako bosta v različnih fazah postopka obravnave vloge in pridobitve spričevala Agencija in nacionalni varnostni organ izpolnjevala zahteve iz tega člena, tudi pri ocenjevanju dokumentacije prosilca; in |
| --- | --- |

(c)

kako bosta v različnih fazah postopka obravnave vloge in pridobitve spričevala Agencija in nacionalni varnostni organ izpolnjevala zahteve iz tega člena, tudi pri ocenjevanju dokumentacije prosilca; in

| (d) | obdobje veljavnosti enotnih varnostnih spričeval, ki jih izda Agencija ali nacionalni varnostni organi, zlasti v primeru posodobitev katerega koli enotnega varnostnega spričevala zaradi spremembe vrste, obsega ali območja obratovanja. |
| --- | --- |

(d)

obdobje veljavnosti enotnih varnostnih spričeval, ki jih izda Agencija ali nacionalni varnostni organi, zlasti v primeru posodobitev katerega koli enotnega varnostnega spričevala zaradi spremembe vrste, obsega ali območja obratovanja.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 28(3). V njih se upoštevajo izkušnje, pridobljene z izvajanjem Uredbe Komisije (ES) št. 653/2007 (28) in Uredbe Komisije (EU) št. 1158/2010 (29), ter izkušnje, pridobljene med pripravo dogovorov o sodelovanju iz člena 11(1).

11.   V enotnem varnostnem spričevalu se navedejo vrsta in obseg zajetih dejavnosti v železniškem prometu ter območje obratovanja. Enotno varnostno spričevalo lahko zajema tudi tire, ki so v lasti prevoznika v železniškem prometu, če so vključeni v njegov sistem varnega upravljanja.

12.   Vsaka odločitev o zavrnitvi izdaje enotnega varnostnega spričevala ali izključitvi dela omrežja v skladu z negativno oceno, kot je navedeno v odstavku 7, se ustrezno obrazloži. Prosilec lahko v enem mesecu od prejema odločitve zahteva, da Agencija ali, če je ustrezno, nacionalni varnostni organ ponovno preuči svojo odločitev. Agencija ali nacionalni varnostni organ ima na voljo dva meseca od datuma prejema zahteve za ponovno preučitev, da potrdi ali spremeni svojo odločitev.

Če je negativna odločitev Agencije potrjena, se prosilec lahko pritoži pri komisiji za pritožbe, ustanovljeni v skladu s členom 55 Uredbe (EU) .../... (30).

Če je negativna odločitev nacionalnega varnostnega organa potrjena, se prosilec lahko pritoži pri pritožbenem organu v skladu z nacionalnim pravom. Države članice lahko za namen tega pritožbenega postopka imenujejo regulatorni organ iz člena 56 Direktive 2012/34/EU. V tem primeru se uporabi člen 18(3) te direktive.

13.   Enotno varnostno spričevalo, ki ga izda Agencija ali nacionalni varnostni organ v skladu s tem členom, se podaljša, ko prevoznik v železniškem prometu predloži vlogo, v časovnih presledkih, ki niso daljši kakor pet let. Delno ali v celoti se dopolni, kadar koli se bistveno spremeni vrsta ali obseg dejavnosti.

14.   Kadar je prosilec že prejel enotno varnostno spričevalo, izdano v skladu z odstavki 5 do 7, in želi razširiti svoje območje obratovanja ali če mu je bilo že izdano varnostno spričevalo v skladu z odstavkom 8 in želi razširiti svoje območje obratovanja v drugo državo članico, dopolni dokumentacijo z ustreznimi dokumenti iz odstavka 3 v zvezi z dodatnim območjem obratovanja. Prevoznik v železniškem prometu dokumentacijo predloži Agenciji, ki po končanju postopkov, določenih v odstavkih 4 do 7, izda posodobljeno enotno varnostno spričevalo, ki obsega razširjeno območje delovanja. V tem primeru se za oceno dokumentacije iz točke (b) odstavka 3 posvetovanje opravi samo z nacionalnimi varnostnimi organi, ki obravnavajo razširitev območja obratovanja.

Če ima prevoznik v železniškem prometu enotno varnostno spričevalo v skladu z odstavkom 8 in želi razširiti območje obratovanja v isti državi članici, dopolni dokumentacijo z ustreznimi dokumenti iz odstavka 3 v zvezi z dodatnim območjem obratovanja. Dokumentacijo predloži prek točke „vse na enem mestu“ iz člena 12 Uredbe (EU) .../... (31) nacionalnemu varnostnemu organu, ki po končanju postopkov, določenih v odstavku 8, izda posodobljeno enotno varnostno spričevalo, ki obsega razširjeno območje obratovanja.

15.   Agencija in pristojni nacionalni varnostni organi lahko zahtevajo, da se enotna varnostna spričevala, ki so jih izdali, revidirajo, ko se bistveno spremeni varnostni regulativni okvir.

16.   Agencija pristojne nacionalne varnostne organe o izdaji enotnega varnostnega spričevala obvesti brez odlašanja in v vsakem primeru v dveh tednih po njegovi izdaji. Agencija pristojne nacionalne varnostne organe takoj obvesti o podaljšanju, dopolnitvi ali razveljavitvi enotnega varnostnega spričevala. V obvestilu navede ime in naslov prevoznika v železniškem prometu, datum izdaje, vrsto, obseg, veljavnost in območje obratovanja enotnega varnostnega spričevala ter, v primeru razveljavitve, razloge za svojo odločitev. V primeru enotnih varnostnih spričeval, ki jih izdajo nacionalni varnostni organi, iste informacije Agenciji v istem časovnem roku zagotovijo pristojni nacionalni varnostni organi oziroma organ.

Člen 11

Sodelovanje med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi pri izdaji enotnih varnostnih spričeval

1.   Agencija in nacionalni varnostni organi za namene člena 10(5) in (6) te direktive sklenejo dogovore o sodelovanju v skladu s členom 76 Uredbe (EU) .../... (31). Dogovori o sodelovanju so lahko specifični ali okvirni in vključujejo enega ali več nacionalnih varnostnih organov. Dogovori o sodelovanju vsebujejo podroben opis nalog in pogojev za rezultate, roke, ki veljajo za njihovo predložitev, ter porazdelitev pristojbin, ki jih plača prosilec.

2.   Dogovori o sodelovanju lahko vključujejo tudi specifično ureditev sodelovanja v primeru omrežij, za katera je zaradi zemljepisnih ali zgodovinskih razlogov potrebno določeno strokovno znanje, da bi zmanjšali upravna bremena in stroške za prosilca. Kadar so takšna omrežja ločena od preostalega železniškega sistema Unije, lahko takšni posebni dogovori o sodelovanju zajemajo tudi možnost prenosa nalog na ustrezen nacionalni varnostni organ, če je to nujno za zagotovitev učinkovite in sorazmerne porazdelitve virov pri izdajanju spričeval. Ti dogovori o sodelovanju se sklenejo, preden Agencija začne izvajati naloge v zvezi s spričevali v skladu s členom 31(3).

3.   Če gre za države članice, v katerih je tirna širina omrežja drugačna od tirne širine glavnega železniškega omrežja znotraj Unije ter ki imajo enake tehnične in operativne zahteve kot sosednje tretje države, vsi zadevni nacionalni varnostni organi v teh državah članicah poleg dogovorov o sodelovanju iz odstavka 2 sklenejo z Agencijo še večstranski dogovor, v katerem opredelijo pogoje za lažjo razširitev območja obratovanja varnostnih spričeval v zadevnih državah članicah, kjer je to ustrezno.

Člen 12

Podeljevanje varnostnega pooblastila upravljavcu infrastrukture

1.   Da bi dobil dovoljenje za upravljanje in vodenje železniške infrastrukture, upravljavec infrastrukture pridobi varnostno pooblastilo od nacionalnega varnostnega organa v državi članici, v kateri se nahaja železniška infrastruktura.

Varnostno pooblastilo zajema dovoljenje, s katerim se potrdi sprejemljivost sistema varnega upravljanja upravljavca infrastrukture, določenega v členu 9, in vključuje postopke in določbe o izpolnjevanju zahtev, potrebnih za varno zasnovo, vzdrževanje in delovanje železniške infrastrukture, vključujoč, kadar je to primerno, vzdrževanje in delovanje sistema kontrole prometa in signalizacije.

Nacionalni varnostni organ pojasni zahteve za varnostna pooblastila in zahtevane dokumente, po potrebi v dokumentu z navodili za predložitev vloge.

2.   Varnostno pooblastilo velja pet let in se lahko podaljša, če upravljavec infrastrukture za to zaprosi. Delno ali v celoti se revidira, kadar koli se bistveno spremenijo bodisi podsistemi infrastrukture, signalizacije ali energije bodisi načela za njihovo delovanje in vzdrževanje. Upravljavec infrastrukture brez odlašanja obvesti nacionalni varnostni organ o vseh teh spremembah.

Nacionalni varnostni organ lahko zahteva, da se zadevni del varnostnega pooblastila revidira, ko se bistveno spremeni varnostni regulativni okvir.

3.   Nacionalni varnostni organ o vlogi za varnostno pooblastilo odloči brez odlašanja ter v vsakem primeru največ štiri mesece po tem, ko mu je prosilec predložil vse potrebne informacije in katere koli dodatne informacije, ki jih je zahteval.

4.   Nacionalni varnostni organ brez odlašanja in v vsakem primeru v dveh tednih obvesti Agencijo o varnostnih pooblastilih, ki so izdana, podaljšana, spremenjena ali razveljavljena. V obvestilu navede ime in naslov upravljavca železniške infrastrukture, datum izdaje, obseg in čas veljavnosti varnostnega pooblastila ter, v primeru razveljavitve, razloge za svojo odločitev.

5.   V primeru čezmejne infrastrukture pristojni nacionalni varnostni organi sodelujejo pri podeljevanju varnostnih pooblastil.

Člen 13

Dostop do sredstev za usposabljanje

1.   Države članice zagotovijo, da imajo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture ter njihovo osebje, ki izvaja varnostno kritične naloge, enakopraven in nediskriminatoren dostop do sredstev za usposabljanje strojevodij in spremnega osebja na vlakih, kadar koli je to usposabljanje potrebno za izvajanje storitev na njihovem omrežju.

Ponujene storitve usposabljanja vključujejo usposabljanje v zvezi s poznavanjem prog, operativnimi pravili in postopki, sistemom signalizacije in upravljanja vodenja prometa ter postopkov v izrednih razmerah, ki se uporabljajo na zadevnih progah.

Če usposabljanje ne vključuje izpitov in podelitve spričeval, države članice zagotovijo, da ima osebje prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture možnost pridobiti ta spričevala.

Nacionalni varnostni organ zagotovi, da so pri usposabljanju izpolnjene zahteve iz Direktive 2007/59/ES, TSI oziroma nacionalnih predpisov iz točke (e) člena 8(3) te direktive.

2.   Če so sredstva za usposabljanje dostopna samo prek enega prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca železniške infrastrukture, države članice zagotovijo, da so te dostopne tudi drugim prevoznikom v železniškem prometu po primerni in nediskriminatorni ceni, ki je stroškovna in lahko vključuje profitno maržo.

3.   Pri zaposlovanju novih strojevodij, vlakovnega osebja in osebja, ki izvaja varnostno kritične naloge, prevoznik v železniškem prometu lahko upošteva kakršna koli usposabljanja, kvalifikacije in izkušnje, pridobljene pri drugih prevoznikih v železniškem prometu. V ta namen so ti člani osebja upravičeni do dostopa do dokumentov ter pridobivanja in pošiljanja kopij dokumentov, ki potrjujejo njihovo usposobljenost, kvalifikacije in izkušnje.

4.   Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture so odgovorni za raven usposobljenosti in kvalifikacij svojega osebja, ki opravlja varnostno kritično delo.

Člen 14

Vzdrževanje vozil

1.   Vsakemu vozilu se pred uporabo v omrežju dodeli subjekt, ki je zadolžen za njegovo vzdrževanje in ki se ga vnese v register vozil v skladu s členom 47 Direktive (EU) .../... (32).

2.   Brez poseganja v pristojnosti prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture glede varnega upravljanja vlaka, kakor je to določeno v členu 4, subjekt, zadolžen za vzdrževanje, zagotovi, da vozila, za vzdrževanje katerih je zadolžen, varno obratujejo. V ta namen subjekt, zadolžen za vzdrževanje, vzpostavi sistem vzdrževanja teh vozil in s tem sistemom:

| (a) | zagotovi, da so vozila vzdrževana v skladu z dokumentacijo o vzdrževanju vsakega vozila in veljavnimi zahtevami, vključno s pravili o vzdrževanju in zadevnimi določbami TSI; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi, da so vozila vzdrževana v skladu z dokumentacijo o vzdrževanju vsakega vozila in veljavnimi zahtevami, vključno s pravili o vzdrževanju in zadevnimi določbami TSI;

| (b) | izvede potrebne metode za ovrednotenje in oceno tveganja, določene v SVM, kot je določeno v točki (a) člena 6(1), ob sodelovanju z drugimi aktivnimi udeleženci, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

(b)

izvede potrebne metode za ovrednotenje in oceno tveganja, določene v SVM, kot je določeno v točki (a) člena 6(1), ob sodelovanju z drugimi aktivnimi udeleženci, kadar je to primerno;

| (c) | zagotovi, da njegovi izvajalci izvajajo ukrepe za nadzorovanje tveganja z uporabo SVM za spremljanje iz točke (c) člena 6(1), kar je navedeno tudi v pogodbenih razmerjih, ki se razkrijejo na zahtevo Agencije ali nacionalnega varnostnega organa; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da njegovi izvajalci izvajajo ukrepe za nadzorovanje tveganja z uporabo SVM za spremljanje iz točke (c) člena 6(1), kar je navedeno tudi v pogodbenih razmerjih, ki se razkrijejo na zahtevo Agencije ali nacionalnega varnostnega organa;

| (d) | zagotovi sledljivost dejavnosti vzdrževanja. |
| --- | --- |

(d)

zagotovi sledljivost dejavnosti vzdrževanja.

3.   Sistem vzdrževanja sestavljajo naslednje funkcije:

| (a) | funkcija upravljanja, ki nadzoruje in usklajuje funkcije vzdrževanja iz točk (b) do (d) ter zagotavlja varno stanje vozil v železniškem sistemu; |
| --- | --- |

(a)

funkcija upravljanja, ki nadzoruje in usklajuje funkcije vzdrževanja iz točk (b) do (d) ter zagotavlja varno stanje vozil v železniškem sistemu;

| (b) | funkcije razvoja vzdrževanja, ki je odgovorna za upravljanje dokumentacije o vzdrževanju, vključno s konfiguracijo, na podlagi projektnih in operativnih podatkov ter učinkovitosti in izmenjavi izkušenj; |
| --- | --- |

(b)

funkcije razvoja vzdrževanja, ki je odgovorna za upravljanje dokumentacije o vzdrževanju, vključno s konfiguracijo, na podlagi projektnih in operativnih podatkov ter učinkovitosti in izmenjavi izkušenj;

| (c) | funkcija upravljanja vzdrževanja voznega parka, ki upravlja odstranitev vozil zaradi vzdrževanja in njihovo vrnitev v obratovanje po vzdrževanju; |
| --- | --- |

(c)

funkcija upravljanja vzdrževanja voznega parka, ki upravlja odstranitev vozil zaradi vzdrževanja in njihovo vrnitev v obratovanje po vzdrževanju;

| (d) | funkcija izvajanja vzdrževanja, ki izvaja potrebno tehnično vzdrževanje vozil ali njegovih delov, vključno z dokumentacijo o sprostitvi v obratovanje. |
| --- | --- |

(d)

funkcija izvajanja vzdrževanja, ki izvaja potrebno tehnično vzdrževanje vozil ali njegovih delov, vključno z dokumentacijo o sprostitvi v obratovanje.

Subjekt, zadolžen za vzdrževanje, samostojno izvaja funkcijo upravljanja, vendar lahko funkcije vzdrževanja iz točk (b) do (d) ali dele teh funkcij dodeli v zunanje izvajanje drugim pogodbenikom, kot so delavnice, zadolžene za vzdrževanje.

Subjekt, zadolžen za vzdrževanje zagotovi, da vse funkcije iz odstavkov (a) do (d) izpolnjujejo zahteve in merila za oceno, določena v Prilogi III.

Delavnice, zadolžene za vzdrževanje, uporabljajo zadevne razdelke Priloge III, kot je opredeljeno v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi točke (a) odstavka 8, ki ustrezajo funkcijam in dejavnostim, za katere se izda spričevalo.

4.   V primeru tovornih vagonov in, po sprejetju izvedbenih aktov iz točke (b) odstavka 8, v primeru drugih vozil se subjektu, zadolženemu za vzdrževanje, izda spričevalo ter mu akreditirani ali priznani organ ali nacionalni varnostni organ izda spričevalo subjekta, zadolženega za vzdrževanje (v nadaljnjem besedilu: spričevalo SZV), v skladu z naslednjimi pogoji:

| (a) | postopek za akreditacijo in postopek priznanja v okviru postopkov izdajanja spričeval temeljita na merilih neodvisnosti, strokovnosti in nepristranskosti, |
| --- | --- |

(a)

postopek za akreditacijo in postopek priznanja v okviru postopkov izdajanja spričeval temeljita na merilih neodvisnosti, strokovnosti in nepristranskosti,

| (b) | sistem izdajanja spričeval dokazuje, da je subjekt, zadolžen za vzdrževanje, vzpostavil sistem vzdrževanja, s katerim zagotavlja varno obratovanje vsakega vozila, za katerega vzdrževanje je zadolžen, |
| --- | --- |

(b)

sistem izdajanja spričeval dokazuje, da je subjekt, zadolžen za vzdrževanje, vzpostavil sistem vzdrževanja, s katerim zagotavlja varno obratovanje vsakega vozila, za katerega vzdrževanje je zadolžen,

| (c) | izdaja spričevala SZV temelji na oceni, ali je subjekt, zadolžen za vzdrževanje, zmožen izpolniti zadevne zahteve in merila za oceno, določena v Prilogi III, ter jih dosledno uporabljati. Vključen je sistem nadzora, da se zagotovi dosledno izpolnjevanje teh zahtev in meril za oceno po izdaji spričevala SZV, |
| --- | --- |

(c)

izdaja spričevala SZV temelji na oceni, ali je subjekt, zadolžen za vzdrževanje, zmožen izpolniti zadevne zahteve in merila za oceno, določena v Prilogi III, ter jih dosledno uporabljati. Vključen je sistem nadzora, da se zagotovi dosledno izpolnjevanje teh zahtev in meril za oceno po izdaji spričevala SZV,

| (d) | izdaja spričevala delavnicam, zadolženim za vzdrževanje, temelji na skladnosti z zadevnimi razdelki iz Priloge III, ki se uporabljajo za ustrezne funkcije in dejavnosti, za katere se izda spričevalo. |
| --- | --- |

(d)

izdaja spričevala delavnicam, zadolženim za vzdrževanje, temelji na skladnosti z zadevnimi razdelki iz Priloge III, ki se uporabljajo za ustrezne funkcije in dejavnosti, za katere se izda spričevalo.

Kadar je subjekt, zadolžen za vzdrževanje, prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec infrastrukture, lahko nacionalni varnostni organi v skladu s postopki iz člena 10 ali 12 preverijo skladnost s pogoji, določenimi v prvem pododstavku, ter jo potrdijo s spričevali, izdanimi v skladu s temi postopki.

5.   Spričevala, izdana v skladu z odstavkom 4, veljajo po vsej Uniji.

6.   Na podlagi priporočila Agencije Komisija z izvedbenimi akti sprejme podrobne določbe o pogojih za izdajo spričevala iz prvega pododstavka odstavka 4, subjektu, zadolženem za vzdrževanje tovornih vagonov, vključno z zahtevami iz Priloge III, in sicer ob upoštevanju zadevnih SVM in TSI, ter po potrebi te določbe spremeni.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 28(3).

Sistem podeljevanja spričeval, ki se uporablja za tovorne vagone in je bil sprejet z Uredbo Komisije (EU) št. 445/2011 (33), se še naprej uporablja do začetka uporabe izvedbenega akta iz tega odstavka.

7.   Agencija do ... (34) oceni sistem izdajanja spričeval subjektom, zadolženim za vzdrževanje tovornih vagonov, preuči primernost razširitve tega sistema na vsa vozila in obvezno izdajo spričeval delavnicam, zadolženim za vzdrževanje, ter svoje poročilo predloži Komisiji.

8.   Komisija na podlagi ocene, ki jo izvede Agencija na podlagi odstavka 7, z izvedbenimi akti, če je ustrezno, sprejme in po potrebi naknadno spremeni podrobne določbe, v katerih se opredeli, katere zahteve, določene v Prilogi III, se uporabljajo za:

| (a) | funkcije vzdrževanja, ki jih izvajajo delavnice, zadolžene za vzdrževanje, vključno s podrobnimi določbami za zagotovitev enotnega izvajanja postopkov izdajanja spričeval delavnicam, zadolženim za vzdrževanje, in sicer ob upoštevanju zadevnih SVM in TSI; |
| --- | --- |

(a)

funkcije vzdrževanja, ki jih izvajajo delavnice, zadolžene za vzdrževanje, vključno s podrobnimi določbami za zagotovitev enotnega izvajanja postopkov izdajanja spričeval delavnicam, zadolženim za vzdrževanje, in sicer ob upoštevanju zadevnih SVM in TSI;

| (b) | izdajanje spričeval subjektom, zadolženim za vzdrževanje vozil, ki niso tovorni vagoni, in sicer na podlagi tehničnih lastnosti teh vozil, vključno s podrobnimi določbami za zagotovitev enotnega izvajanja pogojev za izdajanje spričeval subjektom, zadolženim za vzdrževanje vozil, ki niso tovorni vagoni, in sicer ob upoštevanju zadevnih SVM in TSI. |
| --- | --- |

(b)

izdajanje spričeval subjektom, zadolženim za vzdrževanje vozil, ki niso tovorni vagoni, in sicer na podlagi tehničnih lastnosti teh vozil, vključno s podrobnimi določbami za zagotovitev enotnega izvajanja pogojev za izdajanje spričeval subjektom, zadolženim za vzdrževanje vozil, ki niso tovorni vagoni, in sicer ob upoštevanju zadevnih SVM in TSI.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 28(3).

Člen 15

Odstopanja od sistema izdajanja spričeval subjektom, zadolženim za vzdrževanje

1.   Države članice lahko obveznost opredelitve subjekta, zadolženega za vzdrževanje, izpolnjujejo z alternativnimi ukrepi v zvezi s sistemom vzdrževanja iz člena 14 v primerih:

| (a) | vozil, registriranih v tretji državi in vzdrževanih v skladu s pravom te države; |
| --- | --- |

(a)

vozil, registriranih v tretji državi in vzdrževanih v skladu s pravom te države;

| (b) | vozil, ki se uporabljajo na omrežjih ali progah, katerih tirna širina se razlikuje od tiste na glavnem železniškem omrežju v Uniji in za katere je izpolnjevanje zahtev iz člena 14(2) zagotovljeno z mednarodnimi sporazumi s tretjimi državami; |
| --- | --- |

(b)

vozil, ki se uporabljajo na omrežjih ali progah, katerih tirna širina se razlikuje od tiste na glavnem železniškem omrežju v Uniji in za katere je izpolnjevanje zahtev iz člena 14(2) zagotovljeno z mednarodnimi sporazumi s tretjimi državami;

| (c) | tovornih in potniških vagonov, ki so v skupni uporabi s tretjimi državami, v katerih je tirna širina drugačna od tirne širine glavnega železniškega omrežja znotraj Unije; |
| --- | --- |

(c)

tovornih in potniških vagonov, ki so v skupni uporabi s tretjimi državami, v katerih je tirna širina drugačna od tirne širine glavnega železniškega omrežja znotraj Unije;

| (d) | vozil, ki se uporabljajo na omrežjih iz člena 2(3), in vojaške opreme ter posebnega transporta, za katere je pred začetkom obratovanja potrebno ad hoc dovoljenje nacionalnih varnostnih organov. V tem primeru se odstopanja odobrijo za obdobja, ki niso daljša od petih let. |
| --- | --- |

(d)

vozil, ki se uporabljajo na omrežjih iz člena 2(3), in vojaške opreme ter posebnega transporta, za katere je pred začetkom obratovanja potrebno ad hoc dovoljenje nacionalnih varnostnih organov. V tem primeru se odstopanja odobrijo za obdobja, ki niso daljša od petih let.

2.   Alternativni ukrepi iz odstavka 1 se izvajajo z odstopanji, ki jih odobri ustrezni nacionalni varnostni organ ali Agencija pri:

| (a) | registriranju vozil v skladu s členom 47 Direktive (EU) .../... (35)., kar zadeva opredelitev subjekta, zadolženega za vzdrževanje; |
| --- | --- |

(a)

registriranju vozil v skladu s členom 47 Direktive (EU) .../... (35)., kar zadeva opredelitev subjekta, zadolženega za vzdrževanje;

| (b) | izdajanju enotnih varnostnih spričeval in podeljevanju varnostnih pooblastil prevoznikom v železniškem prometu in upravljavcem infrastrukture v skladu s členoma 10 in 12 te direktive, kar zadeva opredelitev subjekta, zadolženega za vzdrževanje ali izdajanje spričeval tem subjektom. |
| --- | --- |

(b)

izdajanju enotnih varnostnih spričeval in podeljevanju varnostnih pooblastil prevoznikom v železniškem prometu in upravljavcem infrastrukture v skladu s členoma 10 in 12 te direktive, kar zadeva opredelitev subjekta, zadolženega za vzdrževanje ali izdajanje spričeval tem subjektom.

3.   Odstopanja se opredelijo in utemeljijo v letnem poročilu iz člena 19. Če se zdi, da obstajajo prevelika tveganja glede varnosti v železniškem sistemu Unije, Agencija o tem nemudoma obvesti Komisijo. Komisija stopi v stik z zadevnimi stranmi in, če je to ustrezno, od zadevne države članice zahteva, naj umakne svojo odločitev o odstopanju.

POGLAVJE IV

NACIONALNI VARNOSTNI ORGANI

Člen 16

Naloge

1.   Vsaka država članica ustanovi nacionalni varnostni organ. Države članice zagotovijo, da ima nacionalni varnostni organ potrebne notranje in zunanje organizacijske zmogljivosti v smislu človeških in materialnih virov. Ta organ je v svoji organizaciji, pravni strukturi in v postopkih odločanja neodvisen od katerega koli prevoznika v železniškem prometu, upravljavca infrastrukture, prosilca ali naročnika in vsakega subjekta, ki oddaja javna naročila storitev. Če je takšna neodvisnost zagotovljena, je lahko ta organ oddelek znotraj nacionalnega ministrstva, pristojnega za promet.

2.   Nacionalnemu varnostnemu organu se zaupajo vsaj naslednje naloge:

| (a) | izdajanje dovoljenj za začetek obratovanja podsistemov upravljanja-vodenja in signalizacije ob progi ter energetskih in infrastrukturnih podsistemov, ki so del železniškega sistema Unije, v skladu s členom 18(2) Direktive (EU) .../... (35); |
| --- | --- |

(a)

izdajanje dovoljenj za začetek obratovanja podsistemov upravljanja-vodenja in signalizacije ob progi ter energetskih in infrastrukturnih podsistemov, ki so del železniškega sistema Unije, v skladu s členom 18(2) Direktive (EU) .../... (35);

| (b) | izdajanje, podaljševanje, spreminjanje in razveljavljanje dovoljenj za dajanje vozil na trg v skladu s členom 21(8) Direktive (EU) .../... (35); |
| --- | --- |

(b)

izdajanje, podaljševanje, spreminjanje in razveljavljanje dovoljenj za dajanje vozil na trg v skladu s členom 21(8) Direktive (EU) .../... (35);

| (c) | podpora Agenciji pri izdajanju, podaljševanju, spreminjanju in preklicu dovoljenj za dajanje vozil na trg v skladu s členom 21(5) Direktive (EU) .../... (36). ter dovoljenj za tip vozila v skladu s členom 24 Direktive (EU) .../... (36); |
| --- | --- |

(c)

podpora Agenciji pri izdajanju, podaljševanju, spreminjanju in preklicu dovoljenj za dajanje vozil na trg v skladu s členom 21(5) Direktive (EU) .../... (36). ter dovoljenj za tip vozila v skladu s členom 24 Direktive (EU) .../... (36);

| (d) | nadzorovanje skladnosti komponent interoperabilnosti na svojem ozemlju z bistvenimi zahtevami iz člena 8 Direktive (EU) .../... (36); |
| --- | --- |

(d)

nadzorovanje skladnosti komponent interoperabilnosti na svojem ozemlju z bistvenimi zahtevami iz člena 8 Direktive (EU) .../... (36);

| (e) | zagotavljanje, da je bila številka vozila dodeljena v skladu s členom 46 Direktive (EU) .../... (36), brez poseganja v člen 47(4) navedene direktive; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanje, da je bila številka vozila dodeljena v skladu s členom 46 Direktive (EU) .../... (36), brez poseganja v člen 47(4) navedene direktive;

| (f) | podpora Agenciji pri izdajanju, podaljševanju, spreminjanju in razveljavljanju enotnih varnostnih spričeval, izdanih v skladu s členom 10(5); |
| --- | --- |

(f)

podpora Agenciji pri izdajanju, podaljševanju, spreminjanju in razveljavljanju enotnih varnostnih spričeval, izdanih v skladu s členom 10(5);

| (g) | izdajanje, podaljševanje, spreminjanje in razveljavljanje enotnih varnostnih spričeval, izdanih v skladu s členom 10(8); |
| --- | --- |

(g)

izdajanje, podaljševanje, spreminjanje in razveljavljanje enotnih varnostnih spričeval, izdanih v skladu s členom 10(8);

| (h) | izdajanje, podaljševanje, spreminjanje in razveljavljanje varnostnih pooblastil, podeljenih v skladu s členom 12; |
| --- | --- |

(h)

izdajanje, podaljševanje, spreminjanje in razveljavljanje varnostnih pooblastil, podeljenih v skladu s členom 12;

| (i) | spremljanje, krepitev ter, kadar je to primerno, uveljavljanje in posodabljanje varnostnega regulativnega okvira, vključno s sistemom nacionalnih pravil; |
| --- | --- |

(i)

spremljanje, krepitev ter, kadar je to primerno, uveljavljanje in posodabljanje varnostnega regulativnega okvira, vključno s sistemom nacionalnih pravil;

| (j) | nadzor prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture v skladu s členom 17; |
| --- | --- |

(j)

nadzor prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture v skladu s členom 17;

| (k) | po potrebi in v skladu z nacionalnim pravom izdajanje, obnavljanje, spreminjanje in razveljavljanje dovoljenj za strojevodjo v skladu z Direktivo 2007/59/ES; |
| --- | --- |

(k)

po potrebi in v skladu z nacionalnim pravom izdajanje, obnavljanje, spreminjanje in razveljavljanje dovoljenj za strojevodjo v skladu z Direktivo 2007/59/ES;

| (l) | po potrebi in v skladu z nacionalnim pravom izdajanje, podaljševanje, spreminjanje in razveljavljanje spričeval, izdanih subjektom, zadolženim za vzdrževanje. |
| --- | --- |

(l)

po potrebi in v skladu z nacionalnim pravom izdajanje, podaljševanje, spreminjanje in razveljavljanje spričeval, izdanih subjektom, zadolženim za vzdrževanje.

3.   Naloge iz odstavka 2 se ne smejo prenesti ali dati v podizvajanje upravljavcu infrastrukture, prevozniku v železniškem prometu ali naročniku.

Člen 17

Nadzor

1.   Nacionalni varnostni organi nadzorujejo, da prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture neprekinjeno izpolnjujejo obstoječo pravno obveznost, v skladu s katero morajo uporabljati sistem varnega upravljanja iz člena 9.

V ta namen nacionalni varnostni organi uporabljajo načela iz ustreznih SVM za nadzor iz točke (c) člena 6(1) ter zagotovijo, da dejavnosti nadzora zajemajo zlasti preverjanje, da prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture uporabljajo:

| (a) | sistem varnega upravljanja za spremljanje njegove učinkovitosti; |
| --- | --- |

(a)

sistem varnega upravljanja za spremljanje njegove učinkovitosti;

| (b) | posamezne ali delne elemente sistema varnega upravljanja, vključno z operativnimi dejavnostmi, zagotavljanjem vzdrževanja in materiala ter uporabo izvajalcev za spremljanje njihove učinkovitosti; in |
| --- | --- |

(b)

posamezne ali delne elemente sistema varnega upravljanja, vključno z operativnimi dejavnostmi, zagotavljanjem vzdrževanja in materiala ter uporabo izvajalcev za spremljanje njihove učinkovitosti; in

| (c) | ustrezne SVM iz člena 6. Dejavnosti nadzora v zvezi s to točko se, kadar je to ustrezno, uporabljajo tudi za subjekte, zadolžene za vzdrževanje. |
| --- | --- |

(c)

ustrezne SVM iz člena 6. Dejavnosti nadzora v zvezi s to točko se, kadar je to ustrezno, uporabljajo tudi za subjekte, zadolžene za vzdrževanje.

2.   Prevozniki v železniškem prometu ustrezni nacionalni varnostni organ obvestijo vsaj dva meseca pred začetkom delovanja nove dejavnosti v železniškem prometu, da mu omogočijo načrtovanje dejavnosti nadzora. Prevozniki v železniškem prometu predložijo tudi razčlenitev kategorij osebja in tipov vozil.

3.   Imetnik enotnega varnostnega spričevala pristojne nacionalne varnostne organe brez odlašanja obvesti o kakršnih koli večjih spremembah informacij iz odstavka 2.

4.   Pristojni organi, ki jih imenujejo države članice, spremljajo izpolnjevanje veljavnih predpisov o delovnem času ter času vožnje in počitka za strojevodje. Kadar naloge spremljanja izpolnjevanja obveznosti ne opravljajo nacionalni varnostni organi, pristojni organi sodelujejo z nacionalnimi varnostnimi organi, da jim omogočijo izpolnjevanje njihove vloge nadzora varnosti na železnici.

5.   Če nacionalni varnostni organ ugotovi, da imetnik enotnega varnostnega spričevala ne izpolnjuje več pogojev za spričevalo, lahko od Agencije zahteva, naj to spričevalo omeji ali razveljavi. Agencija o tem takoj obvesti vse pristojne nacionalne varnostne organe. Če se Agencija odloči, da bo omejila ali razveljavila enotno varnostno spričevalo, svojo odločitev obrazloži.

V primeru nesoglasja med Agencijo in nacionalnim varnostnim organom se uporabi arbitražni postopek iz člena 10(7). Če je v tem arbitražnem postopku odločeno, da se enotno varnostno spričevalo ne sme niti omejiti niti razveljaviti, se začasni varnostni ukrepi iz odstavka 6 tega člena prenehajo izvajati.

Če je nacionalni varnostni organ sam izdal spričevalo v skladu s členom 10(8), ga lahko omeji ali razveljavi, pri čemer svojo odločitev obrazloži in o njej obvesti Agencijo.

Imetnik enotnega varnostnega spričevala, katerega spričevalo je Agencija ali nacionalni varnostni organ omejil ali razveljavil, ima pravico do pritožbe v skladu s členom 10(12).

6.   Če nacionalni varnostni organ med nadzorom ugotovi resno varnostno tveganje, lahko kadar koli uporabi začasne varnostne ukrepe, med drugim lahko tudi takoj omeji ali začasno prekine izvajanje ustreznih dejavnosti. Če je enotno varnostno spričevalo izdala Agencija, nacionalni varnostni organ o tem takoj obvesti Agencijo in predloži dokazila, ki podpirajo njegovo odločitev.

Če Agencija ugotovi, da imetnik enotnega varnostnega spričevala ne izpolnjuje več pogojev za spričevalo, ga nemudoma omeji ali razveljavi.

Če Agencija ugotovi, da so ukrepi, ki jih je sprejel nacionalni varnostni organ, nesorazmerni, lahko od slednjega zahteva, da jih umakne ali prilagodi. Agencija in nacionalni varnostni organ sodelujejo, da bi se dogovorili o rešitvi, ki bi bila sprejemljiva za vse. V tem procesu po potrebi sodeluje tudi prevoznik v železniškem prometu. Če je slednji postopek neuspešen, odločitev nacionalnega varnostnega organa o uporabi začasnega ukrepa ostane v veljavi.

Odločitev nacionalnega varnostnega organa o začasnem varnostnem ukrepu je predmet nacionalne sodne presoje iz člena 18(3). V takem primeru se lahko začasni varnostni ukrepi, brez poseganja v odstavek 5, uporabljajo do konca sodne presoje.

Če se začasni ukrep uporablja več kot tri mesece, nacionalni varnostni organ pozove Agencijo, naj omeji ali razveljavi enotno varnostno spričevalo, pri čemer se uporabi postopek iz odstavka 5.

7.   Nacionalni varnostni organ nadzoruje podsisteme upravljanja-vodenja in signalizacije ob progi ter energetske in infrastrukturne podsisteme ter zagotavlja njihovo usklajenost z bistvenimi zahtevami. V primeru čezmejne infrastrukture bo dejavnosti nadzora izvajal v sodelovanju z drugimi ustreznimi nacionalnimi varnostnimi organi. Če nacionalni varnostni organ ugotovi, da upravljavec infrastrukture ne izpolnjuje več pogojev za njegovo varnostno pooblastilo, navedeno pooblastilo omeji ali razveljavi, pri čemer svojo odločitev obrazloži.

8.   Nacionalni varnostni organi lahko pri nadzoru učinkovitosti sistemov varnega upravljanja upravljavcev infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu upoštevajo uspešnost pri zagotavljanju varnosti aktivnih udeležencev iz člena 4(4) te direktive ter po potrebi centrov za usposabljanje iz Direktive 2007/59/ES, kolikor njihove dejavnosti vplivajo na varnost v železniškem prometu. Ta odstavek se uporablja brez poseganja v odgovornost prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture iz člena 4(3) te direktive.

9.   Nacionalni varnostni organi držav članic, v katerih deluje prevoznik v železniškem prometu, sodelujejo pri usklajevanju svojih dejavnosti nadzora v zvezi s tem prevoznikom, da bi zagotovili izmenjavo vseh ključnih informacij o zadevnem prevozniku, zlasti v zvezi z znanimi tveganji in njegovo uspešnostjo pri zagotavljanju varnosti. Nacionalni varnostni organ informacije deli tudi z drugimi ustreznimi nacionalnimi varnostnimi organi in Agencijo, če ugotovi, da prevoznik v železniškem prometu ne izvaja potrebnih ukrepov za nadzorovanje tveganja.

To sodelovanje zagotavlja dovolj obširen nadzor in preprečuje podvajanje inšpekcijskih pregledov in presoj. Nacionalni varnostni organi lahko oblikujejo skupne načrte nadzora za zagotavljanje rednega izvajanja presoj in drugih inšpekcijskih pregledov, pri čemer upoštevajo vrsto in obseg prevoznih storitev v vsaki zadevni državi članici.

Agencija pri takem usklajevanju pomaga s pripravo smernic.

10.   Nacionalni varnostni organi lahko pošljejo opomine upravljavcem infrastrukture in prevoznikom v železniškem prometu, če ti ne izpolnjujejo svojih obveznosti iz odstavka 1.

11.   Nacionalni varnostni organi informacije, ki jih Agencija zbere med ocenjevanjem dokumentacije iz točke (a) člena 10(5), uporabljajo za namene nadzora prevoznika v železniškem prometu po izdaji njegovega enotnega varnostnega spričevala. Informacije, zbrane med postopkom pridobivanja varnostnega pooblastila v skladu s členom 12, uporabljajo za namene nadzora upravljavca infrastrukture.

12.   Agencija ali pristojni nacionalni varnostni organi za podaljšanje enotnih varnostnih spričeval v primeru varnostnega spričevala, izdanega v skladu s členom 10(8), uporabljajo informacije, zbrane med dejavnostmi nadzora. Nacionalni varnostni organi tudi za podaljšanje varnostnih pooblastil uporabljajo informacije, zbrane med svojimi dejavnostmi nadzora.

13.   Agencija in nacionalni varnostni organi uredijo vse potrebno za usklajevanje in zagotavljanje izmenjave vseh informacij iz odstavkov 10, 11 in 12.

Člen 18

Načela pri odločanju

1.   Agencija pri preučitvi vlog za enotno varnostno spričevalo v skladu s členom 10(1) in nacionalni varnostni organi opravljajo svoje naloge javno, nediskriminatorno in pregledno. Zlasti omogočijo vsem zainteresiranim stranem, da se izjavijo in navedejo razloge za svoje odločitve.

Hitro odgovorijo na zahteve in vloge ter brez odlašanja sporočijo svoje zahteve glede informacij ter vse svoje odločitve sprejmejo v štirih mesecih po tem, ko je prosilec predložil vse zadevne informacije. Pri opravljanju nalog iz člena 16 lahko kadar koli zahtevajo tehnično pomoč upravljavcev infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu ali drugih usposobljenih organov.

Pri pripravi nacionalnega regulativnega okvira se nacionalni varnostni organi posvetujejo z vsemi zadevnimi aktivnimi udeleženci in zainteresiranimi stranmi, vključno z upravljavci infrastrukture, prevozniki v železniškem prometu, proizvajalci in vzdrževalci, uporabniki in predstavniki osebja.

2.   Nacionalni varnostni organi lahko svobodno opravijo vse inšpekcijske preglede, presoje in preiskave, ki so potrebni za izpolnitev njihovih nalog, ter jim je odobren dostop do vse zadevne dokumentacije ter prostorov, naprav, objektov in opreme upravljavcev infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu, pa tudi vseh aktivnih udeležencev iz člena 4. Agencija ima glede prevoznikov v železniškem prometu enake pravice, kadar izvaja svoje naloge v zvezi z izdajanjem varnostnih spričeval v skladu s členom 10(5).

3.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da so vse odločitve, ki jih sprejmejo nacionalni varnostni organi, predmet sodne presoje.

4.   Nacionalni varnostni organi aktivno izmenjujejo stališča in izkušnje, zlasti v okviru omrežja, ki ga vzpostavi Agencija, z namenom harmonizacije svojih načel odločanja po vsej Uniji.

Člen 19

Letna poročila

Nacionalni varnostni organi objavijo letno poročilo o dejavnostih v preteklem letu in ga pošljejo Agenciji do 30. septembra. Poročilo vsebuje podatke o:

| (a) | razvoju varnosti na železnici, vključno z združevanjem SVK na ravni držav članici v skladu s členom 5(1); |
| --- | --- |

(a)

razvoju varnosti na železnici, vključno z združevanjem SVK na ravni držav članici v skladu s členom 5(1);

| (b) | pomembnih spremembah zakonodaje in ureditve glede varnosti na železnici; |
| --- | --- |

(b)

pomembnih spremembah zakonodaje in ureditve glede varnosti na železnici;

| (c) | spremembah pri izdajanju varnostnih spričeval in podeljevanju varnostnih pooblastil; |
| --- | --- |

(c)

spremembah pri izdajanju varnostnih spričeval in podeljevanju varnostnih pooblastil;

| (d) | rezultatih in izkušnjah pri nadzoru nad upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, vključno s številom in rezultati inšpekcijskih pregledov ter presoj; |
| --- | --- |

(d)

rezultatih in izkušnjah pri nadzoru nad upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, vključno s številom in rezultati inšpekcijskih pregledov ter presoj;

| (e) | odstopanjih, določenih v skladu s členom 15; in |
| --- | --- |

(e)

odstopanjih, določenih v skladu s členom 15; in

| (f) | izkušnjah prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture pri uporabi zadevnih SVM. |
| --- | --- |

(f)

izkušnjah prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture pri uporabi zadevnih SVM.

POGLAVJE V

PREISKAVA NESREČ IN INCIDENTOV

Člen 20

Obveznost preiskave

1.   Države članice zagotovijo, da preiskovalni organ iz člena 22 opravi preiskavo po vsaki resni nesreči na železniškem sistemu Unije. Cilj preiskave je po možnosti izboljšati varnost železnic in preprečiti nesreče.

2.   Preiskovalni organ iz člena 22 lahko preišče tudi tiste nesreče in incidente, ki bi lahko v okoliščinah, ki se ne bi bistveno razlikovale, povzročili resne nesreče, vključno s tehničnimi napakami strukturnih podsistemov ali komponent interoperabilnosti železniškega sistema Unije.

Preiskovalni organ lahko odloči, ali je treba preiskati take nesreče ali incidente. Pri svoji odločitvi upošteva:

| (a) | resnost nesreče ali incidenta; |
| --- | --- |

(a)

resnost nesreče ali incidenta;

| (b) | ali je to del niza nesreč ali incidentov, ki zadevajo celotni sistem; |
| --- | --- |

(b)

ali je to del niza nesreč ali incidentov, ki zadevajo celotni sistem;

| (c) | vpliv na varnost v železniškem prometu; in |
| --- | --- |

(c)

vpliv na varnost v železniškem prometu; in

| (d) | zahteve upravljavcev infrastrukture, prevoznikov v železniškem prometu, nacionalnega varnostnega organa ali države članice. |
| --- | --- |

(d)

zahteve upravljavcev infrastrukture, prevoznikov v železniškem prometu, nacionalnega varnostnega organa ali države članice.

3.   Obseg preiskav in postopka, ki ga je treba izvesti pri opravljanju preiskav, določi preiskovalni organ, ob upoštevanju člena 21 in 23 ter glede na pričakovano pridobitev spoznanj iz te nesreče ali incidenta v zvezi z izboljšanjem varnosti.

4.   Preiskava v nobenem primeru ni namenjena pripisovanju krivde ali odgovornosti.

Člen 21

Status preiskave

1.   Države članice v okviru svojih notranjih pravnih redov opredelijo pravni status preiskave, ki glavnim preiskovalcem omogoči čim bolj učinkovito in hitro opravljanje nalog.

2.   V skladu s svojo nacionalno zakonodajo države članice zagotovijo polno sodelovanje z organi, pristojnimi za vse sodne preiskave, in poskrbijo, da se preiskovalcem čim prej zagotovi dostop do informacij in dokazov, pomembnih za preiskavo. Zlasti se jim:

| (a) | zagotovi takojšen dostop do kraja nesreče ali incidenta in do vpletenega tirnega vozila, zadevne infrastrukture ter tudi do objektov in naprav za upravljanje prometa in signalizacije; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi takojšen dostop do kraja nesreče ali incidenta in do vpletenega tirnega vozila, zadevne infrastrukture ter tudi do objektov in naprav za upravljanje prometa in signalizacije;

| (b) | prizna pravica do takojšnega popisa dokazov in nadzorovane odstranitve razbitin, infrastrukturnih objektov in naprav ali komponent za pregled ali analizo; |
| --- | --- |

(b)

prizna pravica do takojšnega popisa dokazov in nadzorovane odstranitve razbitin, infrastrukturnih objektov in naprav ali komponent za pregled ali analizo;

| (c) | omogoči neomejen dostop do posnetkov naprav za snemanje verbalnih sporočil na vlaku in za evidentiranje delovanja sistema signalizacije in upravljanja prometa ter njihovo uporabo; |
| --- | --- |

(c)

omogoči neomejen dostop do posnetkov naprav za snemanje verbalnih sporočil na vlaku in za evidentiranje delovanja sistema signalizacije in upravljanja prometa ter njihovo uporabo;

| (d) | omogoči dostop do rezultatov preiskav teles žrtev; |
| --- | --- |

(d)

omogoči dostop do rezultatov preiskav teles žrtev;

| (e) | omogoči dostop do rezultatov preiskav vlakovnega osebja in drugega železniškega osebja, vpletenega v nesrečo ali incident; |
| --- | --- |

(e)

omogoči dostop do rezultatov preiskav vlakovnega osebja in drugega železniškega osebja, vpletenega v nesrečo ali incident;

| (f) | ponudi priložnost, da zaslišijo vlakovno osebje, ki je bilo vpleteno v nesrečo ali incident in druge priče; ter |
| --- | --- |

(f)

ponudi priložnost, da zaslišijo vlakovno osebje, ki je bilo vpleteno v nesrečo ali incident in druge priče; ter

| (g) | omogoči dostop do vseh ustreznih podatkov ali evidenc upravljavca infrastrukture, udeleženih prevoznikov v železniškem prometu, subjektov, zadolženih za vzdrževanje, in nacionalnega varnostnega organa. |
| --- | --- |

(g)

omogoči dostop do vseh ustreznih podatkov ali evidenc upravljavca infrastrukture, udeleženih prevoznikov v železniškem prometu, subjektov, zadolženih za vzdrževanje, in nacionalnega varnostnega organa.

3.   Agencija sodeluje s preiskovalnim organom, kadar se preiskujejo vozila, ki jim je Agencija izdala dovoljenje, ali prevozniki v železniškem prometu, ki jim je Agencija izdala spričevalo. Agencija preiskovalnemu organu čim prej predloži vse zahtevane informacije ali evidence in na zahtevo tudi svojo obrazložitev.

4.   Preiskava se opravi neodvisno od sodne preiskave.

Člen 22

Preiskovalni organ

1.   Vsaka država članica zagotovi, da preiskave nesreč in incidentov iz člena 20 opravi stalni organ, ki ima vsaj enega preiskovalca, ki je v primeru nesreče ali incidenta sposoben opravljati funkcijo glavnega preiskovalca. Ta organ je v svoji organizaciji, pravni strukturi in v postopkih odločanja neodvisen od upravljavca infrastrukture, prevoznika v železniškem prometu, organa za določanje uporabnine, organa za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti in organa za ocenjevanje skladnosti ter od katere koli strani, katere interesi bi lahko bili v nasprotju z nalogami, ki so zaupane preiskovalnemu organu. Poleg tega je funkcionalno neodvisen od nacionalnega varnostnega organa, Agencije in vsakega železniškega regulatornega organa.

2.   Preiskovalni organ opravlja svoje naloge neodvisno od drugih subjektov iz odstavka 1 in mora biti zmožen pridobiti zadostna sredstva za ta namen. Njegovi preiskovalci pridobijo status, ki jim zagotavlja potrebno jamstvo za neodvisnost.

3.   Države članice zagotovijo, da so prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in, kadar je to primerno, nacionalni varnostni organ, dolžni preiskovalni organ nemudoma obvestiti o nesrečah in incidentih iz člena 20 ter pri tem zagotoviti vse razpoložljive informacije. Kadar je to ustrezno, se ta obvestila posodobijo takoj, ko so na voljo nove informacije.

Preiskovalni organ brez odlašanja in v vsakem primeru najpozneje dva meseca po prejemu uradnega obvestila o nesreči ali incidentu odloči, ali bo začel preiskavo.

4.   Preiskovalni organ lahko združuje svoje naloge na podlagi te direktive s preiskovanjem primerov, ki ne sodijo med železniške nesreče in incidente, v kolikor te druge preiskave ne ogrožajo njegove neodvisnosti.

5.   Preiskovalni organ lahko po potrebi in če to ne posega v njegovo neodvisnost iz odstavka 1, zahteva pomoč preiskovalnih organov iz drugih držav članic ali od Agencije, da priskrbijo strokovno znanje in izkušnje ali da opravijo tehnične preglede, analize ali ocene.

6.   Države članice lahko preiskovalnemu organu zaupajo nalogo, da opravi tudi druge preiskave železniških nesreč in incidentov poleg tistih iz člena 20.

7.   Preiskovalni organi aktivno izmenjujejo stališča in izkušnje zaradi izboljšanja skupnih preiskovalnih metod, oblikovanja skupnih načel spremljanja izvedbe varnostnih priporočil ter prilagajanja tehničnemu in znanstvenemu napredku.

Brez poseganja v odstavek 1 Agencija pri izvajanju te naloge pomaga preiskovalnim organom v skladu s členom 38(2) Uredbe (EU) .../... (37).

Preiskovalni organi ob podpori Agencije v skladu s členom 38(2) Uredbe (EU) .../... (37) uvedejo program medsebojnih pregledov, pri katerem se vse preiskovalne organe spodbudi k sodelovanju pri spremljanju njihove učinkovitosti in neodvisnosti. Preiskovalni organi ob podpori sekretariata iz člena 38(2) Uredbe (EU) .../... (37) objavijo:

| (a) | skupni program medsebojnih pregledov in merila, ki se pri tem uporabijo; in |
| --- | --- |

(a)

skupni program medsebojnih pregledov in merila, ki se pri tem uporabijo; in

| (b) | letno poročilo o programu, v katerem so izpostavljeni elementi, ki so bili opredeljeni kot pozitivni, in dani predlogi za izboljšave. |
| --- | --- |

(b)

letno poročilo o programu, v katerem so izpostavljeni elementi, ki so bili opredeljeni kot pozitivni, in dani predlogi za izboljšave.

Poročila o medsebojnih pregledih prejmejo vsi preiskovalni organi in Agencija. Ta poročila se prostovoljno objavijo.

Člen 23

Preiskovalni postopek

1.   Nesreče ali incidente iz člena 20 preišče preiskovalni organ države članice, v kateri so se zgodili. Če ni mogoče ugotoviti, v kateri državi članici se je nesreča ali incident zgodil, ali če se je zgodil na mejnih objektih med državama članicama ali v njihovi bližini, se zadevni preiskovalni organi dogovorijo, kateri izmed njih bo opravil preiskavo, ali se dogovorijo, da jo opravijo skupaj. V prvem primeru se drugemu preiskovalnemu organu omogoči sodelovanje pri preiskavi in neovirana souporaba rezultatov.

Preiskovalni organi iz drugih držav članic so, če je to ustrezno, povabljeni k udeležbi pri preiskavi, kadar koli:

| (a) | je v nesreči ali incidentu vpleten prevoznik v železniškem prometu, ki ima sedež in je pridobil licenco v eni od teh držav članic; ali |
| --- | --- |

(a)

je v nesreči ali incidentu vpleten prevoznik v železniškem prometu, ki ima sedež in je pridobil licenco v eni od teh držav članic; ali

| (b) | je v nesreči ali incidentu vpleteno vozilo, ki je registrirano ali se vzdržuje v eni od teh držav članic. |
| --- | --- |

(b)

je v nesreči ali incidentu vpleteno vozilo, ki je registrirano ali se vzdržuje v eni od teh držav članic.

Preiskovalni organi iz povabljenih držav članic imajo potrebna pooblastila, da lahko na poziv pomagajo pri zbiranju dokazov za preiskovalni organ iz druge države članice.

Preiskovalni organi iz povabljenih držav članic imajo dostop do potrebnih informacij in dokazov, da lahko učinkovito sodelujejo v preiskavi, pri čemer ustrezno upoštevajo nacionalno zakonodajo v zvezi s sodnimi postopki.

Ta odstavek ne preprečuje državam članicam, da bi se dogovorile, da zadevni organi skupaj opravljajo preiskave tudi v drugih okoliščinah.

2.   Organ, ki je pristojen za preiskavo, pripravi vsa ustrezna sredstva, ki so potrebna za opravljanje preiskave, v zvezi z vsako nesrečo ali incidentom, vključno z operativnim in tehničnim strokovnim znanjem in izkušnjami. Strokovno znanje in izkušnje se lahko pridobijo znotraj ali izven organa, odvisno od vrste nesreče ali incidenta, ki ga je treba preiskati.

3.   Preiskava se opravi na čim bolj odprt način, da se vse strani lahko izjavijo in souporabijo rezultate. Zadevni upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu, nacionalni varnostni organ, Agencija, žrtve in njihovi sorodniki, lastniki poškodovanega premoženja, proizvajalci, zadevne službe za ukrepanje ob izrednih dogodkih ter predstavniki osebja in uporabnikov dobijo priložnost za predložitev ustreznih tehničnih informacij za izboljšanje kakovosti poročila o preiskavi. Preiskovalni organ upošteva tudi razumne potrebe žrtev in njihovih sorodnikov ter jih obvešča o napredku preiskave.

4.   Preiskovalni organ konča svoje preiskave na kraju nesreče v najkrajšem možnem času, da omogoči upravljavcu infrastrukture, da obnovi infrastrukturo in jo prepusti opravljanju železniških prometnih storitev, takoj ko je to mogoče.

Člen 24

Poročila

1.   O preiskavi nesreče ali incidenta iz člena 20 se pripravijo poročila v obliki, ki je primerna glede na vrsto in resnost nesreče ali incidenta ter glede na pomen ugotovitev preiskave. Poročila navajajo cilje preiskav iz člena 20(1) in vsebujejo, kadar je to primerno, varnostna priporočila.

2.   Preiskovalni organ objavi končno poročilo v najkrajšem možnem času in praviloma najpozneje 12 mesecev po datumu dogodka. Če končnega poročila ni mogoče objaviti v 12 mesecih, preiskovalni organ izda vmesno izjavo najmanj ob vsaki obletnici nesreče, v njej pa predstavi napredek preiskave in vsa morebitna vprašanja v zvezi z varnostjo. Poročilo se skupaj z varnostnimi priporočili pošlje zadevnim stranem iz člena 23(3) ter zadevnim organom in stranem v drugih državah članicah.

Komisija upošteva izkušnje, ki jih pridobijo preiskovalni organi, in z izvedbenimi akti določi strukturo poročil za poročanje o preiskavah nesreč in incidentov, ki jo je treba čim bolj upoštevati. Poročila vsebujejo naslednje elemente:

| (a) | opis in ozadje dogodka; |
| --- | --- |

(a)

opis in ozadje dogodka;

| (b) | evidenco preiskav in poizvedb, vključno s sistemom varnega upravljanja, veljavnimi pravili in predpisi, delovanjem tirnih vozil ter tehničnih objektov in naprav, organiziranostjo delovne sile, dokumentacijo o operativnem sistemu ter podobnimi predhodnimi dogodki; |
| --- | --- |

(b)

evidenco preiskav in poizvedb, vključno s sistemom varnega upravljanja, veljavnimi pravili in predpisi, delovanjem tirnih vozil ter tehničnih objektov in naprav, organiziranostjo delovne sile, dokumentacijo o operativnem sistemu ter podobnimi predhodnimi dogodki;

| (c) | analizo vzrokov dogodka in zadevne zaključke, vključno z dejavniki, ki so k temu prispevali, povezanih z:






  (i) | dejanji vpletenih oseb; |
| --- | --- | --- |

(c)

analizo vzrokov dogodka in zadevne zaključke, vključno z dejavniki, ki so k temu prispevali, povezanih z:

(i)

dejanji vpletenih oseb;

| (ii) | stanjem tirnih vozil ali tehničnih objektov in naprav; |
| --- | --- |

(ii)

stanjem tirnih vozil ali tehničnih objektov in naprav;

| (iii) | znanjem in spretnostmi osebja, postopki in vzdrževanjem; |
| --- | --- |

(iii)

znanjem in spretnostmi osebja, postopki in vzdrževanjem;

| (iv) | pogoji iz regulativnega okvira in |
| --- | --- |

(iv)

pogoji iz regulativnega okvira in

| (v) | uporabo sistema varnega upravljanja. |
| --- | --- |

(v)

uporabo sistema varnega upravljanja.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 28(3).

3.   Preiskovalni organ vsako leto do 30. septembra objavi letno poročilo o preiskavah, opravljenih v preteklem letu, varnostnih priporočilih, ki so bila izdana, in ukrepih, sprejetih v skladu s predhodno izdanimi priporočili.

Člen 25

Informacije, ki jih je treba poslati Agenciji

1.   Preiskovalni organ v sedmih dneh po odločitvi o začetku preiskave o tem obvesti Agencijo. Obvestilo navaja datum, čas in kraj dogodka ter vrsto dogodka in njegove posledice glede smrtnih žrtev, poškodb in materialne škode.

2.   Preiskovalni organ pošlje Agenciji izvod končnega poročila iz člena 24(2) in letnega poročila iz člena 24(3).

Člen 26

Varnostna priporočila

1.   Varnostno priporočilo, ki ga izda preiskovalni organ, v nobenem primeru ne sproži domneve o krivdi ali odgovornosti za nesrečo ali incident.

2.   Priporočila se pošljejo nacionalnemu varnostnemu organu in, kadar je to potrebno zaradi narave priporočila, Agenciji, drugim organom v zadevni državi članici ali drugim državam članicam. Države članice, njihovi nacionalni varnostni organi in Agencija v okviru svojih pristojnosti sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se varnostna priporočila, ki jih izdajo preiskovalni organi, primerno upoštevajo ter, kadar je to primerno, uresničijo.

3.   Agencija, nacionalni varnostni organ in drugi organi oblasti ali, kadar je to primerno, druge države članice, na katere so priporočila naslovljena, redno obveščajo preiskovalni organ o ukrepih, ki so jih sprejeli ali načrtovali na podlagi danih priporočil.

POGLAVJE VI

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 27

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 6(6) in člena 7(6) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od ... (38). Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Zlasti je pomembno, da Komisija pred sprejetjem teh delegiranih aktov ravna v skladu s svojo običajno prakso in opravi posvetovanja s strokovnjaki, vključno s strokovnjaki držav članic.

4.   Prenos pooblastila iz člena 6(6) in člena 7(6) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 6(6) in členom 7(6), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 28

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor iz člena 51 Direktive (EU) .../... (39). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 29

Poročilo in nadaljnje ukrepanje Unije

1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do ... (40) in nato vsakih pet let predloži poročilo o izvajanju te direktive, zlasti zaradi spremljanja učinkovitosti ukrepov za izdajanje enotnih varnostnih spričeval.

Poročilu se po potrebi dodajo predlogi za nadaljnje ukrepanje Unije.

2.   Agencija oceni razvoj kulture varnosti, vključno s poročanjem o dogodkih. Komisiji do ... (41) predloži poročilo, v katerem po potrebi predlaga izboljšave sistema. Komisija na podlagi teh priporočil sprejme ustrezne ukrepe in po potrebi predlaga spremembe te direktive.

3.   Komisija do ... (42) poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o ukrepih, sprejetih za uresničitev naslednjih ciljev:

| (a) | obveznosti proizvajalcev, da varnostno kritične komponente, ki so v obtoku v evropskem železniškem omrežju, označijo z identifikacijsko kodo, ki zagotavlja, da je na njeni podlagi mogoče jasno razbrati komponento, ime proizvajalca in pomembnejše podatke o proizvodnji; |
| --- | --- |

(a)

obveznosti proizvajalcev, da varnostno kritične komponente, ki so v obtoku v evropskem železniškem omrežju, označijo z identifikacijsko kodo, ki zagotavlja, da je na njeni podlagi mogoče jasno razbrati komponento, ime proizvajalca in pomembnejše podatke o proizvodnji;

| (b) | popolne sledljivosti teh varnostno kritičnih komponent, sledljivosti vzdrževalnih dejavnosti, povezanih z njimi, in identifikacije njihove zgodovine obratovanja ter |
| --- | --- |

(b)

popolne sledljivosti teh varnostno kritičnih komponent, sledljivosti vzdrževalnih dejavnosti, povezanih z njimi, in identifikacije njihove zgodovine obratovanja ter

| (c) | opredelitev skupnih obveznih načel pri vzdrževanju teh komponent. |
| --- | --- |

(c)

opredelitev skupnih obveznih načel pri vzdrževanju teh komponent.

Člen 30

Kazni

Države članice predpišejo kazni, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Predpisane kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne, nediskriminatorne in odvračilne. Države članice uradno obvestijo Komisijo o teh predpisih do datuma iz člena 33(1) ter brez odlašanja o vseh kasnejših spremembah, ki na te predpise vplivajo.

Člen 31

Prehodne določbe

1.   Priloga V k Direktivi 2004/49/ES se uporablja do datuma začetka uporabe izvedbenih aktov iz člena 24(2) te direktive.

2.   Brez poseganja v odstavek 3 tega člena za prevoznike v železniškem prometu, ki morajo pridobiti spričevalo med ... (43) in ... (44), velja Direktiva 2004/49/ES. Takšna varnostna spričevala so veljavna do datuma izteka njihove veljavnosti.

3.   Agencija začne izdajati spričevala v skladu s členom 10 do ... (45), kar zadeva območja obratovanja v državah članicah, ki Agencije in Komisije niso uradno obvestile v skladu s členom 33(2). Z odstopanjem od člena 10 lahko nacionalni varnostni organi držav članic, ki so Agencijo in Komisijo uradno obvestile v skladu s členom 33(2), še naprej izdajajo spričevala v skladu z Direktivo 2004/49/ES do... (46).

Člen 32

Priporočila in mnenja Agencije

Za namene uporabe te direktive Agencija zagotovi priporočila in mnenja v skladu s členom 13 Uredbe (EU) .../... (47). Ta priporočila in mnenja se lahko upoštevajo, ko Unija sprejema pravne akte na podlagi te direktive.

Člen 33

Prenos

1.   Države članice do .. (45). uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členi 2, 3 in 4, členi od 8 do 11, členom 12(5), členom 15(3), členi 16 do 19, členom 21(2), členom 23(3) in (7), členom 24(2), členom 26(3) in prilogama II in III. Besedilo navedenih predpisov nemudoma sporočijo Komisiji.

2.   Države članice lahko obdobje za prenos iz odstavka 1 podaljšajo za eno leto. V ta namen države članice, ki zakonov in drugih predpisov ne bodo sprejele v roku za prenos iz odstavka 1, Agencijo in Komisijo o tem uradno obvestijo do ... (48) in navedejo razloge za takšno podaljšanje.

3.   Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključijo tudi izjavo, da se v veljavnih zakonih in drugih predpisih sklicevanja na direktivo, razveljavljeno s to direktivo, štejejo kot sklicevanja na to direktivo. Način sklicevanja in obliko izjave določijo države članice.

4.   Obveznost prenosa in izvajanja te direktive se ne uporablja za Ciper in Malto, dokler se na njunih ozemljih ne vzpostavi železniški sistem.

Takoj ko javni ali zasebni subjekt predloži uradno vlogo za izgradnjo železniške proge, da bi z njo upravljal en ali več prevoznikov v železniškem prometu, zadevna država članica v dveh letih od prejema vloge sprejme predpise za izvajanje te direktive.

Člen 34

Razveljavitev

Direktiva 2004/49/ES, kakor je bila spremenjena z direktivami iz dela A Priloge IV, se razveljavi z učinkom od ... (46), brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in uporabo direktiv iz dela B Priloge IV.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se razumejo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge V.

Člen 35

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 36

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 122.

1

(2)  UL C 356, 5.12.2013, str. 92.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 10. decembra 2015.

3

(4)  Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti ter o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (UL L 164, 30.4.2004, str. 44).

4

(5)  Direktiva (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (UL L ...).

5

(6)  Direktiva iz dokumenta 2013/0015 (COD) (glej stran 1 tega Uradnega lista).

6

(7)  Uredba (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o Agenciji Evropske unije za železnice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (UL L ...).

7

(8)  Uredba iz dokumenta 2013/0014 (COD) (UL C 56, 12.2.2016, str. 1).

8

(9)  Direktiva iz dokumenta 2013/0015 (COD).

9

(10)  Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (UL L 191, 18.7.2008, str. 1).

10

(11)  Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13).

11

(12)  Uredba iz dokumenta 2013/0014 (COD).

12

(13)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

13

(14)  Direktiva iz dokumenta 2013/0015 (COD).

14

(15)  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

15

(16)  Direktiva iz dokumenta 2013/0015 (COD).

16

(17)  Datum začetka veljavnosti te direktive.

17

(18)  Dve leti po datumu začetka veljavnosti te direktive.

18

(19)  Uredba iz dokumenta 2013/0014 (COD).

19

(20)  Direktiva 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti (UL L 315, 3.12.2007, str. 51).

20

(21)  Uredba iz dokumenta 2013/0014 (COD).

21

(22)  Direktiva iz dokumenta 2013/0015 (COD).

22

(23)  Direktiva (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe (UL L 241, 17.9.2015, str. 1).

23

(24)  Uredba (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (UL L 315, 3.12.2007, str. 14).

24

(25)  Uredba iz dokumenta 2013/0014(COD).

25

(26)  Uredba iz dokumenta 2013/0014 (COD).

26

(27)  Dve leti po začetku veljavnosti te direktive.

27

(28)  Uredba Komisije (ES) št. 653/2007 z dne 13. junija 2007 o uporabi enotne evropske oblike za varnostna spričevala in dokumentacijo za vloge v skladu s členom 10 Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta in o veljavnosti varnostnih spričeval, izdanih na podlagi Direktive 2001/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 153, 14.6.2007, str. 9).

28

(29)  Uredba Komisije (EU) št. 1158/2010 z dne 9. decembra 2010 o skupni varnostni metodi ocenjevanja skladnosti z zahtevami za pridobitev železniških varnostnih spričeval (UL L 326, 10.12.2010, str. 11).

29

(30)  Uredba iz dokumenta 2013/0014 (COD).

30

(31)  Uredba iz dokumenta 2013/0014 (COD).

31

(32)  Direktiva iz dokumenta 2013/0015 (COD).

32

(33)  Uredba Komisije (EU) št. 445/2011 z dne 10. maja 2011 o sistemu podeljevanja spričevala subjekta, zadolženega za vzdrževanje, za tovorne vagone in o spremembi Uredbe (ES) št. 653/2007 (UL L 122, 11.5.2011, str. 22).

33

(34)  Dve leti od začetka veljavnosti te direktive.

34

(35)  Številka direktive iz dokumenta 2013/0015 (COD).

35

(36)  Direktiva iz dokumenta 2013/0015 (COD).

36

(37)  Uredba iz dokumenta 2013/0014 (COD).

37

(38)  Datum začetka veljavnosti te direktive.

38

(39)  Direktiva iz dokumenta 2013/0015 (COD).

39

(40)  Pet let po datumu začetka veljavnosti te direktive.

40

(41)  Osem let po začetku veljavnosti te direktive.

41

(42)  18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

42

(43)  Datum začetka veljavnosti te direktive.

43

(44)  Tri leta po začetku veljavnosti te direktive.

44

(45)  Tri leta po začetku veljavnosti te direktive.

45

(46)  Štiri leta po začetku veljavnosti te direktive.

46

(47)  Uredba iz dokumenta 2013/0014 (COD).

47

(48)  30 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

48

---

PRILOGA I

SKUPNI VARNOSTNI KAZALNIKI

Nacionalni varnostni organi vsako leto poročajo o skupnih varnostnih kazalnikih.

Če se po predložitvi poročila odkrijejo nova dejstva ali napake, nacionalni varnostni organ spremeni ali popravi kazalnike za določeno leto ob prvi primerni priložnosti, najpozneje pa v naslednjem letnem poročilu.

Skupne opredelitve pojmov za skupne varnostne kazalnike in metode za izračun gospodarskih posledic nesreč so navedene v Dodatku.

1.   Kazalniki v zvezi z nesrečami

| 1.1 | Skupno in relativno (glede na vlakovne kilometre) število resnih nesreč in razčlenitev za naslednje vrste nesreč:






  — | trčenje vlaka s tirnimi vozili, |
| --- | --- | --- |

1.1

Skupno in relativno (glede na vlakovne kilometre) število resnih nesreč in razčlenitev za naslednje vrste nesreč:

—

trčenje vlaka s tirnimi vozili,

| — | trčenje vlaka z ovirami v svetlem profilu, |
| --- | --- |

—

trčenje vlaka z ovirami v svetlem profilu,

| — | iztirjenje vlakov, |
| --- | --- |

—

iztirjenje vlakov,

| — | nesreče na nivojskem prehodu, tudi nesreče, v katere so vpleteni pešci na nivojskem prehodu, in dodatna razčlenitev za pet vrst nivojskih prehodov iz točke 6.2, |
| --- | --- |

—

nesreče na nivojskem prehodu, tudi nesreče, v katere so vpleteni pešci na nivojskem prehodu, in dodatna razčlenitev za pet vrst nivojskih prehodov iz točke 6.2,

| — | nesreče, ki jih povzročijo tirna vozila med gibanjem in v katerih so udeležene osebe, razen samomorov in poskusov samomorov, |
| --- | --- |

—

nesreče, ki jih povzročijo tirna vozila med gibanjem in v katerih so udeležene osebe, razen samomorov in poskusov samomorov,

| — | požari na tirnih vozilih, |
| --- | --- |

—

požari na tirnih vozilih,

| — | drugo. |
| --- | --- |

—

drugo.

O vsaki hudi nesreči se poroča po vrsti primarne nesreče, četudi so posledice sekundarne nesreče resnejše (npr. požar po iztirjenju).

| 1.2 | Skupno in relativno (glede na vlakovne kilometre) število hudo poškodovanih oseb in smrtnih žrtev po vrstah nesreče, razčlenjeno na naslednje kategorije:






  — | potniki (tudi glede na skupno število potniških kilometrov in število potniških vlakovnih kilometrov), |
| --- | --- | --- |

1.2

Skupno in relativno (glede na vlakovne kilometre) število hudo poškodovanih oseb in smrtnih žrtev po vrstah nesreče, razčlenjeno na naslednje kategorije:

—

potniki (tudi glede na skupno število potniških kilometrov in število potniških vlakovnih kilometrov),

| — | zaposleni ali izvajalec, |
| --- | --- |

—

zaposleni ali izvajalec,

| — | uporabniki nivojskih prehodov, |
| --- | --- |

—

uporabniki nivojskih prehodov,

| — | nepooblaščene osebe na zemljišču železnice, |
| --- | --- |

—

nepooblaščene osebe na zemljišču železnice,

| — | druge osebe na peronu, |
| --- | --- |

—

druge osebe na peronu,

| — | druge osebe, ki niso na peronu. |
| --- | --- |

—

druge osebe, ki niso na peronu.

2.   Kazalniki v zvezi z nevarnim blagom

Skupno in relativno (glede na vlakovne kilometre) število nesreč pri prevozu nevarnega blaga, razčlenjenih na naslednje kategorije:

| — | nesreče, v kateri je udeleženo najmanj eno železniško vozilo, ki prevaža nevarno blago, kakor je opredeljeno v Dodatku, |
| --- | --- |

—

nesreče, v kateri je udeleženo najmanj eno železniško vozilo, ki prevaža nevarno blago, kakor je opredeljeno v Dodatku,

| — | število takih nesreč, v katerih pride do razlitja ali razsutja nevarnega blaga. |
| --- | --- |

—

število takih nesreč, v katerih pride do razlitja ali razsutja nevarnega blaga.

3.   Kazalniki v zvezi s samomori

Skupno in relativno (glede na vlakovne kilometre) število samomorov in poskusov samomorov.

4.   Kazalniki v zvezi z znanilci nesreč

Skupno in relativno (glede na vlakovne kilometre) število znanilcev nesreč in razčlenitev po naslednjih vrstah znanilcev:

| — | poškodovani tiri, |
| --- | --- |

—

poškodovani tiri,

| — | deformacija (smerna ali višinska – vegavost) tira, |
| --- | --- |

—

deformacija (smerna ali višinska – vegavost) tira,

| — | napake pri oddajanju signala, |
| --- | --- |

—

napake pri oddajanju signala,

| — | neupoštevanje signalnega znaka za nevarnost z vožnjo mimo mesta nevarnosti, |
| --- | --- |

—

neupoštevanje signalnega znaka za nevarnost z vožnjo mimo mesta nevarnosti,

| — | neupoštevanje signalnega znaka za nevarnost brez vožnje mimo mesta nevarnosti, |
| --- | --- |

—

neupoštevanje signalnega znaka za nevarnost brez vožnje mimo mesta nevarnosti,

| — | poškodovana kolesa na aktivnih tirnih vozilih, |
| --- | --- |

—

poškodovana kolesa na aktivnih tirnih vozilih,

| — | poškodovane osi na aktivnih tirnih vozilih. |
| --- | --- |

—

poškodovane osi na aktivnih tirnih vozilih.

Poročati je treba o vseh znanilcih nesreč, tistih, ki imajo za posledico nesrečo, in tistih, ki je nimajo. (O znanilcu nesreče, ki ima za posledico hudo nesrečo, se poroča tudi v okviru kazalnikov v zvezi z znanilci nesreč, o znanilcu nesreče, ki za posledico nima hude nesreče, pa se poroča le v okviru kazalnikov v zvezi z znanilci nesreče).

5.   Kazalniki za izračun gospodarskih posledic nesreč

Skupne in relativne (glede na vlakovne kilometre) vrednosti v EUR:

| — | število smrtnih žrtev in hudo poškodovanih oseb, pomnoženo z vrednostjo preprečevanja žrtve (VPŽ), |
| --- | --- |

—

število smrtnih žrtev in hudo poškodovanih oseb, pomnoženo z vrednostjo preprečevanja žrtve (VPŽ),

| — | stroški škode za okolje, |
| --- | --- |

—

stroški škode za okolje,

| — | stroški materialne škode na tirnih vozilih ali infrastrukturi, |
| --- | --- |

—

stroški materialne škode na tirnih vozilih ali infrastrukturi,

| — | stroški zamud, ki so posledica nesreč. |
| --- | --- |

—

stroški zamud, ki so posledica nesreč.

Varnostni organi poročajo o gospodarskih posledicah hudih nesreč.

VPŽ je vrednost, ki jo družba pripisuje preprečevanju posamezne žrtve in kot taka ni referenca za odškodovanje udeležencev v nesrečah.

6.   Kazalniki v zvezi s tehnično varnostjo infrastrukture in njenim izvajanjem

| 6.1 | Odstotek tirov z obratujočimi sistemi zaščite vlaka, odstotek vlakovnih kilometrov ob uporabi obratujočih sistemov zaščite vlaka, kadar ti sistemi zagotavljajo:






  — | opozarjanje, |
| --- | --- | --- |

6.1

Odstotek tirov z obratujočimi sistemi zaščite vlaka, odstotek vlakovnih kilometrov ob uporabi obratujočih sistemov zaščite vlaka, kadar ti sistemi zagotavljajo:

—

opozarjanje,

| — | opozarjanje in avtomatsko zaustavljanje, |
| --- | --- |

—

opozarjanje in avtomatsko zaustavljanje,

| — | opozarjanje in avtomatsko zaustavljanje ter ločeno nadziranje hitrosti, |
| --- | --- |

—

opozarjanje in avtomatsko zaustavljanje ter ločeno nadziranje hitrosti,

| — | opozarjanje in avtomatsko zaustavljanje ter neprekinjeno nadziranje hitrosti. |
| --- | --- |

—

opozarjanje in avtomatsko zaustavljanje ter neprekinjeno nadziranje hitrosti.

| 6.2 | Število nivojskih prehodov (skupaj, na progovni kilometer in tirni kilometer) po naslednjih petih vrstah:






  (a) | pasivni nivojski prehod; |
| --- | --- | --- |

6.2

Število nivojskih prehodov (skupaj, na progovni kilometer in tirni kilometer) po naslednjih petih vrstah:

(a)

pasivni nivojski prehod;

| (b) | aktivni nivojski prehod:






  (i) | ročni; |
| --- | --- | --- |

(b)

aktivni nivojski prehod:

(i)

ročni;

| (ii) | avtomatski z opozorilom na strani uporabnika; |
| --- | --- |

(ii)

avtomatski z opozorilom na strani uporabnika;

| (iii) | avtomatski z zaščito na strani uporabnika; |
| --- | --- |

(iii)

avtomatski z zaščito na strani uporabnika;

| (iv) | z zaščito na strani proge. |
| --- | --- |

(iv)

z zaščito na strani proge.

Dodatek

Skupne opredelitve pojmov za skupne varnostne kazalnike in metode za izračun gospodarskih posledic nesreč

1.   Kazalniki v zvezi z nesrečami

| 1.1 | „huda nesreča“ pomeni vsako nesrečo, v kateri je udeleženo najmanj eno premikajoče se tirno vozilo, katere posledica je najmanj ena smrtno ponesrečena ali hudo poškodovana oseba ali velika škoda na tirnih vozilih, progi, drugih napravah ali okolju oziroma večje motnje prometa, razen nesreč v delavnicah, skladiščih in depojih; |
| --- | --- |

1.1

„huda nesreča“ pomeni vsako nesrečo, v kateri je udeleženo najmanj eno premikajoče se tirno vozilo, katere posledica je najmanj ena smrtno ponesrečena ali hudo poškodovana oseba ali velika škoda na tirnih vozilih, progi, drugih napravah ali okolju oziroma večje motnje prometa, razen nesreč v delavnicah, skladiščih in depojih;

| 1.2 | „velika škoda na voznem parku, progi, drugih napravah ali okolju“ pomeni škodo, ki znaša 150 000 EUR ali več; |
| --- | --- |

1.2

„velika škoda na voznem parku, progi, drugih napravah ali okolju“ pomeni škodo, ki znaša 150 000 EUR ali več;

| 1.3 | „večje motnje prometa“ pomeni, da so vlakovne storitve na glavni železniški progi prekinjene za šest ur ali več; |
| --- | --- |

1.3

„večje motnje prometa“ pomeni, da so vlakovne storitve na glavni železniški progi prekinjene za šest ur ali več;

| 1.4 | „vlak“ pomeni eno ali več tirnih vozil, ki jih vleče ena ali več lokomotiv oziroma ena ali več elektromotornih ali dizelmotornih garnitur, ki vožnjo opravljajo sama pod določeno številko ali posebno označbo od začetne fiksne točke do končne fiksne točke, vključno z lokomotivo, ki opravlja vožnjo sama kot lokomotivski vlak; |
| --- | --- |

1.4

„vlak“ pomeni eno ali več tirnih vozil, ki jih vleče ena ali več lokomotiv oziroma ena ali več elektromotornih ali dizelmotornih garnitur, ki vožnjo opravljajo sama pod določeno številko ali posebno označbo od začetne fiksne točke do končne fiksne točke, vključno z lokomotivo, ki opravlja vožnjo sama kot lokomotivski vlak;

| 1.5 | „trčenje vlaka s tirnim vozilom“ pomeni čelno trčenje, trčenje sprednji del-zadnji del ali trčenje v bok med delom enega in delom drugega vlaka ali tirnega vozila ali z ranžirnimi tirnimi vozili; |
| --- | --- |

1.5

„trčenje vlaka s tirnim vozilom“ pomeni čelno trčenje, trčenje sprednji del-zadnji del ali trčenje v bok med delom enega in delom drugega vlaka ali tirnega vozila ali z ranžirnimi tirnimi vozili;

| 1.6 | „trčenje vlaka z oviro znotraj svetlega profila“ pomeni trčenje med delom vlaka in predmeti, ki so pritrjeni ali začasno navzoči na progi ali v njeni bližini (razen na nivojskih prehodih, če jih je izgubilo vozilo ali uporabnik, ki prečka prehod), vključno s trčenjem s kontaktnimi vodniki; |
| --- | --- |

1.6

„trčenje vlaka z oviro znotraj svetlega profila“ pomeni trčenje med delom vlaka in predmeti, ki so pritrjeni ali začasno navzoči na progi ali v njeni bližini (razen na nivojskih prehodih, če jih je izgubilo vozilo ali uporabnik, ki prečka prehod), vključno s trčenjem s kontaktnimi vodniki;

| 1.7 | „iztirjenje vlaka“ pomeni vsak primer, v katerem vsaj eno kolo vlaka zapusti tirnice; |
| --- | --- |

1.7

„iztirjenje vlaka“ pomeni vsak primer, v katerem vsaj eno kolo vlaka zapusti tirnice;

| 1.8 | „nesreča na nivojskem prehodu“ pomeni vsako nesrečo na nivojskih prehodih, v katero so vpleteni vsaj eno tirno vozilo in eno ali več vozil, ki prečkajo prehod, drugi uporabniki, ki prečkajo prehod, kot so pešci, ali drugi objekti, začasno navzoči na progi ali v njeni bližini, če jih je izgubilo vozilo ali uporabnik, ki prečka prehod; |
| --- | --- |

1.8

„nesreča na nivojskem prehodu“ pomeni vsako nesrečo na nivojskih prehodih, v katero so vpleteni vsaj eno tirno vozilo in eno ali več vozil, ki prečkajo prehod, drugi uporabniki, ki prečkajo prehod, kot so pešci, ali drugi objekti, začasno navzoči na progi ali v njeni bližini, če jih je izgubilo vozilo ali uporabnik, ki prečka prehod;

| 1.9 | „nesreča, ki jo povzročijo tirna vozila med gibanjem in v kateri so udeležene osebe“, pomeni nesrečo ene ali več oseb, ki jih zadene tirno vozilo ali predmet, ki je na to vozilo pritrjen oziroma se je od tega vozila ločil, kar vključuje osebe, ki padejo s tirnih vozil, in osebe, ki med potovanjem v teh vozilih padejo ali jih zadenejo nepritrjeni predmeti; |
| --- | --- |

1.9

„nesreča, ki jo povzročijo tirna vozila med gibanjem in v kateri so udeležene osebe“, pomeni nesrečo ene ali več oseb, ki jih zadene tirno vozilo ali predmet, ki je na to vozilo pritrjen oziroma se je od tega vozila ločil, kar vključuje osebe, ki padejo s tirnih vozil, in osebe, ki med potovanjem v teh vozilih padejo ali jih zadenejo nepritrjeni predmeti;

| 1.10 | „požar v tirnih vozilih“ pomeni požar ali eksplozijo v tirnih vozilih (vključno z njihovim tovorom) med vožnjo od odhodne do namembne postaje, vključno s postanki na odhodni postaji, namembni postaji ali vmesnih postajah ter med ranžiranjem; |
| --- | --- |

1.10

„požar v tirnih vozilih“ pomeni požar ali eksplozijo v tirnih vozilih (vključno z njihovim tovorom) med vožnjo od odhodne do namembne postaje, vključno s postanki na odhodni postaji, namembni postaji ali vmesnih postajah ter med ranžiranjem;

| 1.11 | „drugo (druga nesreča)“ pomeni vsako nesrečo, razen trčenja vlaka s tirnim vozilom, trčenja vlaka z oviro znotraj svetlega profila, iztirjenja vlaka, nesreče na nivojskem prehodu, nesreče, ki jo povzročijo tirna vozila med gibanjem osebam, ali požara v tirnih vozilih; |
| --- | --- |

1.11

„drugo (druga nesreča)“ pomeni vsako nesrečo, razen trčenja vlaka s tirnim vozilom, trčenja vlaka z oviro znotraj svetlega profila, iztirjenja vlaka, nesreče na nivojskem prehodu, nesreče, ki jo povzročijo tirna vozila med gibanjem osebam, ali požara v tirnih vozilih;

| 1.12 | „potnik“ pomeni vsako osebo, razen članov vlakovnega osebja, ki potuje z železnico, vključno s potnikom, ki poskuša na vlak vstopiti ali z vlaka izstopiti, medtem ko se giblje, vendar le za statistične podatke o nesrečah; |
| --- | --- |

1.12

„potnik“ pomeni vsako osebo, razen članov vlakovnega osebja, ki potuje z železnico, vključno s potnikom, ki poskuša na vlak vstopiti ali z vlaka izstopiti, medtem ko se giblje, vendar le za statistične podatke o nesrečah;

| 1.13 | „zaposleni ali izvajalec“ pomeni vsako osebo, katere zaposlitev je povezana z železnico in ki je na delovnem mestu ob nesreči, vključno z osebjem izvajalcev, samozaposlenimi izvajalci, osebjem vlaka in osebami, ki upravljajo tirna vozila in infrastrukturne naprave; |
| --- | --- |

1.13

„zaposleni ali izvajalec“ pomeni vsako osebo, katere zaposlitev je povezana z železnico in ki je na delovnem mestu ob nesreči, vključno z osebjem izvajalcev, samozaposlenimi izvajalci, osebjem vlaka in osebami, ki upravljajo tirna vozila in infrastrukturne naprave;

| 1.14 | „uporabnik nivojskega prehoda“ pomeni vsako osebo, ki uporablja nivojski prehod za prečkanje železniške proge s katerim koli prevoznim sredstvom ali peš; |
| --- | --- |

1.14

„uporabnik nivojskega prehoda“ pomeni vsako osebo, ki uporablja nivojski prehod za prečkanje železniške proge s katerim koli prevoznim sredstvom ali peš;

| 1.15 | „nepooblaščena oseba na zemljišču železnice“ pomeni vsako osebo, ki se nahaja na zemljišču železnice, na katerem je taka navzočnost prepovedana, razen uporabnikov nivojskega prehoda; |
| --- | --- |

1.15

„nepooblaščena oseba na zemljišču železnice“ pomeni vsako osebo, ki se nahaja na zemljišču železnice, na katerem je taka navzočnost prepovedana, razen uporabnikov nivojskega prehoda;

| 1.16 | „druga oseba na peronu“ pomeni vsako osebo na železniškem peronu, ki ni opredeljena kot „potnik“, „zaposleni ali izvajalec“, „uporabnik nivojskega prehoda“, „druga oseba na peronu“ ali „nepooblaščena oseba na zemljišču železnice“; |
| --- | --- |

1.16

„druga oseba na peronu“ pomeni vsako osebo na železniškem peronu, ki ni opredeljena kot „potnik“, „zaposleni ali izvajalec“, „uporabnik nivojskega prehoda“, „druga oseba na peronu“ ali „nepooblaščena oseba na zemljišču železnice“;

| 1.17 | „druga oseba, ki se ne nahaja na peronu“ pomeni vsako osebo, ki se ne nahaja na železniškem peronu ter ni opredeljena kot „potnik“, „zaposleni ali izvajalec“, „uporabnik nivojskega prehoda“, „druga oseba na peronu“ ali „nepooblaščena oseba na zemljišču železnice“; |
| --- | --- |

1.17

„druga oseba, ki se ne nahaja na peronu“ pomeni vsako osebo, ki se ne nahaja na železniškem peronu ter ni opredeljena kot „potnik“, „zaposleni ali izvajalec“, „uporabnik nivojskega prehoda“, „druga oseba na peronu“ ali „nepooblaščena oseba na zemljišču železnice“;

| 1.18 | „smrt (smrtna žrtev)“ pomeni vsako osebo, ki je zaradi nesreče umrla takoj ali v 30 dneh, izvzeti so primeri samomora; |
| --- | --- |

1.18

„smrt (smrtna žrtev)“ pomeni vsako osebo, ki je zaradi nesreče umrla takoj ali v 30 dneh, izvzeti so primeri samomora;

| 1.19 | „huda poškodba (hudo poškodovana oseba)“ pomeni vsako poškodovano osebo, ki je zaradi posledic nesreče hospitalizirana za več kot 24 ur; izvzeti so primeri poskusa samomora. |
| --- | --- |

1.19

„huda poškodba (hudo poškodovana oseba)“ pomeni vsako poškodovano osebo, ki je zaradi posledic nesreče hospitalizirana za več kot 24 ur; izvzeti so primeri poskusa samomora.

2.   Kazalniki v zvezi z nevarnim blagom

| 2.1 | „Nesreča pri prevozu nevarnega blaga“ pomeni vsako nesrečo ali incident, o katerih je treba poročati v skladu z oddelkom 1.8.5 RID (1)/ADR; |
| --- | --- |

2.1

„Nesreča pri prevozu nevarnega blaga“ pomeni vsako nesrečo ali incident, o katerih je treba poročati v skladu z oddelkom 1.8.5 RID (1)/ADR;

| 2.2 | „nevarno blago“ pomeni snovi in izdelke, katerih prevoz je z RID prepovedan ali pa dovoljen le pod tam določenimi pogoji. |
| --- | --- |

2.2

„nevarno blago“ pomeni snovi in izdelke, katerih prevoz je z RID prepovedan ali pa dovoljen le pod tam določenimi pogoji.

3.   Kazalniki v zvezi s samomori

| 3.1 | „Samomor“ pomeni dejanje namernega poškodovanja samega sebe, ki ima za posledico smrt, kakor ga je evidentiral in klasificiral pristojni nacionalni organ; |
| --- | --- |

3.1

„Samomor“ pomeni dejanje namernega poškodovanja samega sebe, ki ima za posledico smrt, kakor ga je evidentiral in klasificiral pristojni nacionalni organ;

| 3.2 | „poskus samomora“ pomeni dejanje namernega poškodovanja samega sebe, ki ima za posledico hudo poškodbo. |
| --- | --- |

3.2

„poskus samomora“ pomeni dejanje namernega poškodovanja samega sebe, ki ima za posledico hudo poškodbo.

4.   Kazalniki v zvezi z znanilci nesreč

| 4.1 | „poškodovana tirnica“ pomeni ločitev tirnice na dva ali več delov ali ločitev katerega koli kosa kovine tirnice, kar povzroči vrzel na vozni površini tirnice, ki je daljša od 50 mm in globlja od 10 mm; |
| --- | --- |

4.1

„poškodovana tirnica“ pomeni ločitev tirnice na dva ali več delov ali ločitev katerega koli kosa kovine tirnice, kar povzroči vrzel na vozni površini tirnice, ki je daljša od 50 mm in globlja od 10 mm;

| 4.2 | „deformacija (smerna ali višinska – vegavost) tira“ pomeni vsako napako v zvezi z neprekinjenostjo in geometrijo tira, zaradi katere je treba tir zapreti ali nemudoma zmanjšati dovoljeno hitrost; |
| --- | --- |

4.2

„deformacija (smerna ali višinska – vegavost) tira“ pomeni vsako napako v zvezi z neprekinjenostjo in geometrijo tira, zaradi katere je treba tir zapreti ali nemudoma zmanjšati dovoljeno hitrost;

| 4.3 | „napaka pri oddajanju signala“ pomeni vsako tehnično napako signalnega sistema (na infrastrukturi ali tirnih vozilih), ki ima za posledico manj omejevalne signalne informacije od zahtevanih; |
| --- | --- |

4.3

„napaka pri oddajanju signala“ pomeni vsako tehnično napako signalnega sistema (na infrastrukturi ali tirnih vozilih), ki ima za posledico manj omejevalne signalne informacije od zahtevanih;

| 4.4 | „neupoštevanje signalnega znaka za nevarnost z vožnjo mimo mesta nevarnosti“ pomeni vsak dogodek, pri katerem kateri koli del vlaka prekorači zanj odobren premik in potuje preko mesta nevarnosti; |
| --- | --- |

4.4

„neupoštevanje signalnega znaka za nevarnost z vožnjo mimo mesta nevarnosti“ pomeni vsak dogodek, pri katerem kateri koli del vlaka prekorači zanj odobren premik in potuje preko mesta nevarnosti;

| 4.5 | „neupoštevanje signalnega znaka za nevarnost brez vožnje mimo mesta nevarnosti“ pomeni vsak dogodek, pri katerem kateri koli del vlaka prekorači zanj odobren premik, vendar ne potuje preko mesta nevarnosti.
  Neodobren premik iz točk 4.4 in 4.5 pomeni vožnjo mimo:






  — | ob progi stoječega signala, ki kaže signalni znak za nevarnost, ali signalni znak Stoj, če sistem zaščite vlaka ne deluje, |
| --- | --- | --- |

4.5

„neupoštevanje signalnega znaka za nevarnost brez vožnje mimo mesta nevarnosti“ pomeni vsak dogodek, pri katerem kateri koli del vlaka prekorači zanj odobren premik, vendar ne potuje preko mesta nevarnosti.

Neodobren premik iz točk 4.4 in 4.5 pomeni vožnjo mimo:

—

ob progi stoječega signala, ki kaže signalni znak za nevarnost, ali signalni znak Stoj, če sistem zaščite vlaka ne deluje,

| — | konca z varnostjo povezanega odobrenega premika, določenega v sistemu zaščite vlaka, |
| --- | --- |

—

konca z varnostjo povezanega odobrenega premika, določenega v sistemu zaščite vlaka,

| — | točke, sporočene z ustno ali pisno odobritvijo, določeno v predpisih, |
| --- | --- |

—

točke, sporočene z ustno ali pisno odobritvijo, določeno v predpisih,

| — | tabel za zaustavitev (blažilci za zaustavitev niso vključeni) ali ročnih signalov. |
| --- | --- |

—

tabel za zaustavitev (blažilci za zaustavitev niso vključeni) ali ročnih signalov.

Primeri, v katerih tirno vozilo brez priključenega vlečnega vozila ali vlak brez strojevodje prevozi signalni znak za nevarnosti, niso vključeni. Primeri, v katerih iz katerega koli razloga signal ne pokaže signalnega znaka za nevarnosti pravočasno, da bi voznik lahko vlak zaustavil pred signalom, niso vključeni.

Varnostni organi lahko o teh štirih vrstah neodobrenega premika, navedenih v alineah v tej točki, poročajo ločeno, poročajo pa o vsaj enem zbirnem kazalniku, ki vsebuje podatke o vseh štirih postavkah;

| 4.6 | „zlomljeno kolo na tirnem vozilu v obratovanju“ pomeni zlom, ki vpliva na kolo in povzroča nevarnost nesreče (iztirjenje ali trčenje); |
| --- | --- |

4.6

„zlomljeno kolo na tirnem vozilu v obratovanju“ pomeni zlom, ki vpliva na kolo in povzroča nevarnost nesreče (iztirjenje ali trčenje);

| 4.7 | „zlomljena os na tirnem vozilu v obratovanju“ pomeni zlom, ki vpliva na os in povzroča nevarnost nesreče (iztirjenje ali trčenje). |
| --- | --- |

4.7

„zlomljena os na tirnem vozilu v obratovanju“ pomeni zlom, ki vpliva na os in povzroča nevarnost nesreče (iztirjenje ali trčenje).

5.   Skupne metodologije za izračun gospodarskih posledic nesreč

| 5.1 | Vrednost preprečevanja žrtve (VPŽ) vključuje:






  1. | vrednost varnosti same po sebi: vrednosti pripravljenosti plačati (PP) na podlagi študij navedenih preferenc, opravljenih v državah članicah, za katere se uporabljajo; |
| --- | --- | --- |

5.1

Vrednost preprečevanja žrtve (VPŽ) vključuje:

1.

vrednost varnosti same po sebi: vrednosti pripravljenosti plačati (PP) na podlagi študij navedenih preferenc, opravljenih v državah članicah, za katere se uporabljajo;

| 2. | neposredni in posredni gospodarski stroški: vrednosti stroškov, ki so ocenjeni v državi članici in jih sestavljajo:






  — | stroški zdravljenja in rehabilitacije, |
| --- | --- | --- |

2.

neposredni in posredni gospodarski stroški: vrednosti stroškov, ki so ocenjeni v državi članici in jih sestavljajo:

—

stroški zdravljenja in rehabilitacije,

| — | sodni stroški, stroški policije, zasebnih preiskav trčenj in službe za ukrepanje v izrednih razmerah ter upravni stroški zavarovanja, |
| --- | --- |

—

sodni stroški, stroški policije, zasebnih preiskav trčenj in službe za ukrepanje v izrednih razmerah ter upravni stroški zavarovanja,

| — | izgube v proizvodnji: vrednost blaga in storitev, ki bi jih oseba lahko proizvedla ali opravila za družbo, če nesreče ne bi bilo. |
| --- | --- |

—

izgube v proizvodnji: vrednost blaga in storitev, ki bi jih oseba lahko proizvedla ali opravila za družbo, če nesreče ne bi bilo.

Pri izračunu stroškov, ki jih pomenijo žrtve, se smrtne žrtve in hude poškodbe upoštevajo ločeno (različni VPŽ za smrtno žrtev in za hudo poškodbo).

| 5.2 | Skupna načela za oceno vrednosti varnosti same po sebi in neposrednih in/ali posrednih gospodarskih stroškov:
  Pri presojanju, ali so razpoložljive ocene o tem, kakšna je vrednost varnosti same po sebi, ustrezne ali ne, se upošteva naslednje:






  — | ocene se morajo nanašati na sistem za vrednotenje zmanjševanja tveganja smrtnosti v prometnem sektorju in biti skladne s pristopom, ki temelji na PP, v skladu z metodami navedenih preferenc, |
| --- | --- | --- |

5.2

Skupna načela za oceno vrednosti varnosti same po sebi in neposrednih in/ali posrednih gospodarskih stroškov:

Pri presojanju, ali so razpoložljive ocene o tem, kakšna je vrednost varnosti same po sebi, ustrezne ali ne, se upošteva naslednje:

—

ocene se morajo nanašati na sistem za vrednotenje zmanjševanja tveganja smrtnosti v prometnem sektorju in biti skladne s pristopom, ki temelji na PP, v skladu z metodami navedenih preferenc,

| — | uporabljeni vzorec anketiranih glede vrednosti mora biti reprezentativen za zadevno populacijo. Odražati mora zlasti starostno/dohodkovno porazdelitev skupaj z drugimi pomembnimi družbeno-gospodarskimi in/ali demografskimi značilnostmi populacije, |
| --- | --- |

—

uporabljeni vzorec anketiranih glede vrednosti mora biti reprezentativen za zadevno populacijo. Odražati mora zlasti starostno/dohodkovno porazdelitev skupaj z drugimi pomembnimi družbeno-gospodarskimi in/ali demografskimi značilnostmi populacije,

| — | metode poizvedovanja o vrednostih PP: anketa mora biti oblikovana tako, da so vprašanja anketirancem jasna in smiselna. |
| --- | --- |

—

metode poizvedovanja o vrednostih PP: anketa mora biti oblikovana tako, da so vprašanja anketirancem jasna in smiselna.

Neposredni in posredni gospodarski stroški se ocenijo na podlagi dejanskih stroškov, ki jih nosi družba.

5.3   Definicije

| 5.3.1 | „stroški škode za okolje“ pomeni stroške, ki jih morajo poravnati prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture, da bi na poškodovanem območju znova vzpostavili stanje, kot je bilo pred železniško nesrečo; na podlagi njihovih izkušenj se ti stroški tudi ocenijo; |
| --- | --- |

5.3.1

„stroški škode za okolje“ pomeni stroške, ki jih morajo poravnati prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture, da bi na poškodovanem območju znova vzpostavili stanje, kot je bilo pred železniško nesrečo; na podlagi njihovih izkušenj se ti stroški tudi ocenijo;

| 5.3.2 | „stroški materialne škode na tirnih vozilih ali infrastrukturi“ pomeni stroške zagotovitve novih tirnih vozil ali infrastrukture z enako funkcionalnostjo in tehničnimi parametri, kot so jih imela tirna vozila ali infrastruktura, ki jih ni več mogoče popraviti, in stroške vzpostavitve stanja, kot je bilo pred nesrečo, pri tirnih vozilih ali infrastrukturi, ki jih je mogoče popraviti, – pri čemer oboje ocenijo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture v skladu s svojimi izkušnjami – vključeni pa so tudi stroški najema tirnih vozil zaradi nerazpoložljivosti poškodovanih vozil; |
| --- | --- |

5.3.2

„stroški materialne škode na tirnih vozilih ali infrastrukturi“ pomeni stroške zagotovitve novih tirnih vozil ali infrastrukture z enako funkcionalnostjo in tehničnimi parametri, kot so jih imela tirna vozila ali infrastruktura, ki jih ni več mogoče popraviti, in stroške vzpostavitve stanja, kot je bilo pred nesrečo, pri tirnih vozilih ali infrastrukturi, ki jih je mogoče popraviti, – pri čemer oboje ocenijo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture v skladu s svojimi izkušnjami – vključeni pa so tudi stroški najema tirnih vozil zaradi nerazpoložljivosti poškodovanih vozil;

| 5.3.3 | „stroški zamud, ki so posledica nesreč“ pomeni denarno vrednost zamud, ki jih imajo uporabniki železniškega prevoza (potniki in stranke v tovornem prometu) zaradi nesreč, izračunani pa so po naslednjem modelu:
  VT = denarna vrednost prihranjenega potovalnega časa
  Vrednost časa za potnike na vlaku (na uro) | VTP = [VT poslovnih potnikov] * [povprečni odstotek poslovnih potnikov na leto] + [VT neposlovnih potnikov] * [povprečni odstotek neposlovnih potnikov na leto]
  VTP se meri v EUR na potnika na uro.
  „poslovni potnik“ pomeni potnika, ki potuje zaradi svojih poklicnih dejavnosti, pri čemer prevoz na delo ni vključen. |
| --- | --- | --- |

5.3.3

„stroški zamud, ki so posledica nesreč“ pomeni denarno vrednost zamud, ki jih imajo uporabniki železniškega prevoza (potniki in stranke v tovornem prometu) zaradi nesreč, izračunani pa so po naslednjem modelu:

VT = denarna vrednost prihranjenega potovalnega časa

Vrednost časa za potnike na vlaku (na uro)

VTP = [VT poslovnih potnikov] * [povprečni odstotek poslovnih potnikov na leto] + [VT neposlovnih potnikov] * [povprečni odstotek neposlovnih potnikov na leto]

VTP se meri v EUR na potnika na uro.

„poslovni potnik“ pomeni potnika, ki potuje zaradi svojih poklicnih dejavnosti, pri čemer prevoz na delo ni vključen.

Vrednost časa za tovorni vlak (na uro):

| | VTF = [VT tovornih vlakov] * [(tonski kilometer)/(vlakovni kilometer)]
  VTF se meri v EUR na tono tovora na uro.
  Povprečno število ton blaga, prevoženega na vlak v enem letu = (tonski kilometer)/(vlakovni kilometer)
  CM – strošek 1 minute zamude vlaka |
| --- | --- |

VTF = [VT tovornih vlakov] * [(tonski kilometer)/(vlakovni kilometer)]

VTF se meri v EUR na tono tovora na uro.

Povprečno število ton blaga, prevoženega na vlak v enem letu = (tonski kilometer)/(vlakovni kilometer)

CM – strošek 1 minute zamude vlaka

Potniški vlak

| | CMP = K1 * (VTP/60) * [(potniški kilometer)/(vlakovni kilometer)]
  Povprečno število potnikov na vlak v enem letu = (potniški kilometer)/(vlakovni kilometer) |
| --- | --- |

CMP = K1 * (VTP/60) * [(potniški kilometer)/(vlakovni kilometer)]

Povprečno število potnikov na vlak v enem letu = (potniški kilometer)/(vlakovni kilometer)

Tovorni vlak

| | CMF = K2* (VT
  F
  /60)
  Faktorja K1 in K2 sta med vrednostjo časa in vrednostjo zamude, kakor sta bili ocenjeni v študiji navedenih preferenc, saj je treba upoštevati, da se čas, izgubljen zaradi zamud, dojema precej bolj negativno kot običajen potovalni čas.
  Stroški zamud zaradi nesreče = CMP * (minute zamude potniških vlakov) + CMF * (minute zamude tovornih vlakov) |
| --- | --- |

CMF = K2* (VT
  F
  /60)

Faktorja K1 in K2 sta med vrednostjo časa in vrednostjo zamude, kakor sta bili ocenjeni v študiji navedenih preferenc, saj je treba upoštevati, da se čas, izgubljen zaradi zamud, dojema precej bolj negativno kot običajen potovalni čas.

Stroški zamud zaradi nesreče = CMP * (minute zamude potniških vlakov) + CMF * (minute zamude tovornih vlakov)

Področje uporabe modela

| | Pri hudih nesrečah se stroški zamud izračunajo, kot sledi:






  — | dejanske zamude na železniških progah, na katerih so se zgodile nesreče, kot se izmerijo na postaji, |
| --- | --- | --- |

Pri hudih nesrečah se stroški zamud izračunajo, kot sledi:

—

dejanske zamude na železniških progah, na katerih so se zgodile nesreče, kot se izmerijo na postaji,

| — | dejanske zamude ali, če to ni mogoče, ocenjene zamude na drugih prizadetih progah. |
| --- | --- |

—

dejanske zamude ali, če to ni mogoče, ocenjene zamude na drugih prizadetih progah.

6.   Kazalniki v zvezi s tehnično varnostjo infrastrukture in njenim izvajanjem

| 6.1 | „sistem zaščite vlaka“ pomeni sistem, ki pomaga zagotavljati spoštovanje signalnih znakov in omejitev hitrosti; |
| --- | --- |

6.1

„sistem zaščite vlaka“ pomeni sistem, ki pomaga zagotavljati spoštovanje signalnih znakov in omejitev hitrosti;

| 6.2 | „sistemi na vlaku“ pomeni sisteme, ki so vozniku v pomoč pri opazovanju signaliziranja ob progi in kabinskega signaliziranja ter tako zagotavljajo zaščito pred mestom nevarnosti in spoštovanje omejitev hitrosti. Na vlaku se uporabljajo naslednji sistemi zaščite:






  (a) | opozorilo za avtomatsko opozarjanje voznika; |
| --- | --- | --- |

6.2

„sistemi na vlaku“ pomeni sisteme, ki so vozniku v pomoč pri opazovanju signaliziranja ob progi in kabinskega signaliziranja ter tako zagotavljajo zaščito pred mestom nevarnosti in spoštovanje omejitev hitrosti. Na vlaku se uporabljajo naslednji sistemi zaščite:

(a)

opozorilo za avtomatsko opozarjanje voznika;

| (b) | opozorilo in avtomatsko zaustavljanje za opozarjanje voznika in avtomatsko zaustavljanje ob vožnji mimo signala nevarnosti; |
| --- | --- |

(b)

opozorilo in avtomatsko zaustavljanje za opozarjanje voznika in avtomatsko zaustavljanje ob vožnji mimo signala nevarnosti;

| (c) | opozorilo in avtomatsko zaustavljanje ter ločeno nadziranje hitrosti, ki zagotavljajo zaščito pred mesti nevarnosti, pri čemer „ločeno nadziranje hitrosti“ pomeni nadzor hitrosti na določenih lokacijah (omejevalniki hitrosti) ob približevanju signala; |
| --- | --- |

(c)

opozorilo in avtomatsko zaustavljanje ter ločeno nadziranje hitrosti, ki zagotavljajo zaščito pred mesti nevarnosti, pri čemer „ločeno nadziranje hitrosti“ pomeni nadzor hitrosti na določenih lokacijah (omejevalniki hitrosti) ob približevanju signala;

| (d) | opozorilo in avtomatsko zaustavljanje ter neprekinjeno nadziranje hitrosti, ki zagotavljajo zaščito pred mesti nevarnosti in neprekinjen nadzor hitrostne omejitve na progi, pri čemer „neprekinjeno nadziranje hitrosti“ pomeni neprekinjeno navajanje in uveljavljanje največje dovoljene ciljne hitrosti na vseh odsekih proge. |
| --- | --- |

(d)

opozorilo in avtomatsko zaustavljanje ter neprekinjeno nadziranje hitrosti, ki zagotavljajo zaščito pred mesti nevarnosti in neprekinjen nadzor hitrostne omejitve na progi, pri čemer „neprekinjeno nadziranje hitrosti“ pomeni neprekinjeno navajanje in uveljavljanje največje dovoljene ciljne hitrosti na vseh odsekih proge.

Vrsta (d) se obravnava kot sistem avtomatske zaščite vlaka.

| 6.3 | „nivojski prehod“ pomeni vsako nivojsko križanje ceste ali prehoda in železnice, ki ga priznava upravljavec železniške infrastrukture in je odprto za javne ali zasebne uporabnike. Prehodi med peroni na postajah so izključeni, prav tako tudi prehodi čez tire, ki so namenjeni izključno zaposlenim; |
| --- | --- |

6.3

„nivojski prehod“ pomeni vsako nivojsko križanje ceste ali prehoda in železnice, ki ga priznava upravljavec železniške infrastrukture in je odprto za javne ali zasebne uporabnike. Prehodi med peroni na postajah so izključeni, prav tako tudi prehodi čez tire, ki so namenjeni izključno zaposlenim;

| 6.4 | „cesta“ za namene statističnih podatkov o železniških nesrečah pomeni vsako javno ali zasebno cesto, ulico ali avtocesto, vključno z vzporednimi pešpotmi in kolesarskimi stezami; |
| --- | --- |

6.4

„cesta“ za namene statističnih podatkov o železniških nesrečah pomeni vsako javno ali zasebno cesto, ulico ali avtocesto, vključno z vzporednimi pešpotmi in kolesarskimi stezami;

| 6.5 | „prehod“ pomeni vsako pot, razen ceste, namenjeno prehodu ljudi, živali, vozil ali strojev; |
| --- | --- |

6.5

„prehod“ pomeni vsako pot, razen ceste, namenjeno prehodu ljudi, živali, vozil ali strojev;

| 6.6 | „pasivni nivojski prehod“ pomeni nivojski prehod brez kakršne koli oblike sistema opozarjanja ali zaščite, ki bi se sprožil, ko prečkanje prehoda za uporabnika ni varno; |
| --- | --- |

6.6

„pasivni nivojski prehod“ pomeni nivojski prehod brez kakršne koli oblike sistema opozarjanja ali zaščite, ki bi se sprožil, ko prečkanje prehoda za uporabnika ni varno;

| 6.7 | „aktivni nivojski prehod“ pomeni nivojski prehod, na katerem so uporabniki, ki ga prečkajo, zavarovani ali opozorjeni pred prihajajočim vlakom z napravami, ki se sprožijo, ko prečkanje prehoda za uporabnika ni varno.






  — | Zavarovanje z uporabo fizičnih naprav vključuje:






  — | polovične ali polne pregrade, |
| --- | --- | --- | --- |

6.7

„aktivni nivojski prehod“ pomeni nivojski prehod, na katerem so uporabniki, ki ga prečkajo, zavarovani ali opozorjeni pred prihajajočim vlakom z napravami, ki se sprožijo, ko prečkanje prehoda za uporabnika ni varno.

—

Zavarovanje z uporabo fizičnih naprav vključuje:

—

polovične ali polne pregrade,

| — | zapornice. |
| --- | --- |

—

zapornice.

| — | Opozorilo z uporabo fiksne opreme na nivojskih prehodih:






  — | vidne naprave: luči, |
| --- | --- | --- |

—

Opozorilo z uporabo fiksne opreme na nivojskih prehodih:

—

vidne naprave: luči,

| — | zvočne naprave: zvonovi, rogovi, električne hupe itd. |
| --- | --- |

—

zvočne naprave: zvonovi, rogovi, električne hupe itd.

Aktivni nivojski prehodi so razvrščeni, kakor sledi:

| (a) | ročni: nivojski prehod, na katerem zaščito ali opozorilo na strani uporabnika ročno sproži zaposleni pri železnici; |
| --- | --- |

(a)

ročni: nivojski prehod, na katerem zaščito ali opozorilo na strani uporabnika ročno sproži zaposleni pri železnici;

| (b) | avtomatski z opozorilom na strani uporabnika: nivojski prehod, kjer opozorilo na strani uporabnika sproži prihajajoči vlak; |
| --- | --- |

(b)

avtomatski z opozorilom na strani uporabnika: nivojski prehod, kjer opozorilo na strani uporabnika sproži prihajajoči vlak;

| (c) | avtomatski z zaščito na strani uporabnika: nivojski prehod, kjer zaščito na strani uporabnika sproži prihajajoči vlak. To vključuje nivojski prehod tako z zaščito kot opozorilom na strani uporabnika; |
| --- | --- |

(c)

avtomatski z zaščito na strani uporabnika: nivojski prehod, kjer zaščito na strani uporabnika sproži prihajajoči vlak. To vključuje nivojski prehod tako z zaščito kot opozorilom na strani uporabnika;

| (d) | z zaščito na strani proge: nivojski prehod, kjer signal ali drug sistem zaščite vlaka vlaku omogoča nadaljevanje poti le, ko je nivojski prehod v celoti zaščiten na strani uporabnika in je vpad onemogočen. |
| --- | --- |

(d)

z zaščito na strani proge: nivojski prehod, kjer signal ali drug sistem zaščite vlaka vlaku omogoča nadaljevanje poti le, ko je nivojski prehod v celoti zaščiten na strani uporabnika in je vpad onemogočen.

7.   Opredelitev merilnih enot

| 7.1 | „Vlakovni kilometer“ pomeni mersko enoto, ki predstavlja vožnjo vlaka na razdalji en kilometer. Razdalja, ki se uporablja, je dejanska razdalja opravljene vožnje, če je na voljo, sicer se uporablja standardna razdalja omrežja med odhodnim in namembnim krajem. Upošteva se samo razdalja na nacionalnem ozemlju države poročevalke; |
| --- | --- |

7.1

„Vlakovni kilometer“ pomeni mersko enoto, ki predstavlja vožnjo vlaka na razdalji en kilometer. Razdalja, ki se uporablja, je dejanska razdalja opravljene vožnje, če je na voljo, sicer se uporablja standardna razdalja omrežja med odhodnim in namembnim krajem. Upošteva se samo razdalja na nacionalnem ozemlju države poročevalke;

| 7.2 | „potniški kilometer“ pomeni mersko enoto, ki predstavlja prevoz enega potnika v železniškem prometu na razdalji en kilometer. Upošteva se samo razdalja na nacionalnem ozemlju države poročevalke; |
| --- | --- |

7.2

„potniški kilometer“ pomeni mersko enoto, ki predstavlja prevoz enega potnika v železniškem prometu na razdalji en kilometer. Upošteva se samo razdalja na nacionalnem ozemlju države poročevalke;

| 7.3 | „progovni kilometer“ pomeni v kilometrih merjeno dolžino železniškega omrežja v državah članicah, katerega področje uporabe je opredeljeno v členu 2. Pri večtirnih železniških progah se šteje samo razdalja med odhodnim in namembnim krajem; |
| --- | --- |

7.3

„progovni kilometer“ pomeni v kilometrih merjeno dolžino železniškega omrežja v državah članicah, katerega področje uporabe je opredeljeno v členu 2. Pri večtirnih železniških progah se šteje samo razdalja med odhodnim in namembnim krajem;

| 7.4 | „tirni kilometer“ pomeni v kilometrih merjeno dolžino železniškega omrežja v državah članicah, katerega področje uporabe je opredeljeno v členu 2. Šteje se vsak tir večtirne železniške proge. |
| --- | --- |

7.4

„tirni kilometer“ pomeni v kilometrih merjeno dolžino železniškega omrežja v državah članicah, katerega področje uporabe je opredeljeno v členu 2. Šteje se vsak tir večtirne železniške proge.

---

(1)  RID, Pravilnik o mednarodnem železniškem prevozu nevarnega blaga, kakor je bil sprejet v skladu z Direktivo 2008/68/ES.

---

PRILOGA II

PRIGLASITEV NACIONALNIH VARNOSTNIH PREDPISOV

Nacionalni varnostni predpisi, priglašeni v skladu s točko (a) člena 8(1), vključujejo:

| 1. | predpise v zvezi z obstoječimi nacionalnimi varnostnimi cilji in varnostnimi metodami; |
| --- | --- |

1.

predpise v zvezi z obstoječimi nacionalnimi varnostnimi cilji in varnostnimi metodami;

| 2. | predpise v zvezi z zahtevami za sisteme varnega upravljanja in izdajanjem varnostnih spričeval prevoznikov v železniškem prometu; |
| --- | --- |

2.

predpise v zvezi z zahtevami za sisteme varnega upravljanja in izdajanjem varnostnih spričeval prevoznikov v železniškem prometu;

| 3. | skupne operativne predpise železniškega omrežja, ki še niso zajeta v TSI, vključno s predpisi v zvezi s sistemom signalizacije in vodenja prometa; |
| --- | --- |

3.

skupne operativne predpise železniškega omrežja, ki še niso zajeta v TSI, vključno s predpisi v zvezi s sistemom signalizacije in vodenja prometa;

| 4. | predpise v zvezi z zahtevami za dodatne notranje operativne predpise (predpise družbe), ki jih morajo uveljaviti upravljavci železniške infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu; |
| --- | --- |

4.

predpise v zvezi z zahtevami za dodatne notranje operativne predpise (predpise družbe), ki jih morajo uveljaviti upravljavci železniške infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu;

| 5. | predpise v zvezi z zahtevami za osebje, ki izvaja varnostno kritične naloge, vključno z merili izbire, zdravstvenimi sposobnostmi in poklicnim usposabljanjem ter podeljevanjem spričeval, če še niso zajeti v TSI; |
| --- | --- |

5.

predpise v zvezi z zahtevami za osebje, ki izvaja varnostno kritične naloge, vključno z merili izbire, zdravstvenimi sposobnostmi in poklicnim usposabljanjem ter podeljevanjem spričeval, če še niso zajeti v TSI;

| 6. | predpise v zvezi s preiskavo nesreč in incidentov. |
| --- | --- |

6.

predpise v zvezi s preiskavo nesreč in incidentov.

---

PRILOGA III

Zahteve in merila za ocenjevanje, ki jih morajo upoštevati organizacije, ki predložijo vlogo za spričevalo subjekta, zadolženega za vzdrževanje, ali za spričevalo v zvezi s funkcijami vzdrževanja, ki jih subjekt, zadolžen za vzdrževanje, dodeli v zunanje izvajanje

Vsi pomembni deli sistema upravljanja organizacije morajo biti dokumentirani, pri čemer mora zlasti biti opisana porazdelitev odgovornosti v organizaciji in s podizvajalci. Prikazano mora biti, kako uprava zagotavlja nadzor na različnih ravneh, kako so vključeni osebje in njihovi predstavniki na vseh ravneh ter kako je zagotovljeno nenehno izboljševanje.

Osnovne zahteve za štiri funkcije subjekta, zadolženega za vzdrževanje, ki jih mora organizacija izpolniti sama ali v okviru pogodbenih razmerij, so:

| 1. | vodstvo – zavezanost razvoju in uporabi sistema vzdrževanja organizacije ter stalnemu izboljševanju njegove učinkovitosti, |
| --- | --- |

1.

vodstvo – zavezanost razvoju in uporabi sistema vzdrževanja organizacije ter stalnemu izboljševanju njegove učinkovitosti,

| 2. | ocena tveganja – strukturiran pristop pri ocenjevanju tveganj, povezanih z vzdrževanjem tovornih vozil, vključno s tveganji, ki neposredno izhajajo iz operativnih procesov in dejavnosti drugih organizacij/oseb, ter pri opredeljevanju ustreznih ukrepov za obvladovanje tveganj, |
| --- | --- |

2.

ocena tveganja – strukturiran pristop pri ocenjevanju tveganj, povezanih z vzdrževanjem tovornih vozil, vključno s tveganji, ki neposredno izhajajo iz operativnih procesov in dejavnosti drugih organizacij/oseb, ter pri opredeljevanju ustreznih ukrepov za obvladovanje tveganj,

| 3. | spremljanje – strukturiran pristop, s katerim se zagotovijo uvedba in pravilno delovanje ukrepov za obvladovanje tveganj in uresničevanje ciljev organizacije s temi ukrepi, |
| --- | --- |

3.

spremljanje – strukturiran pristop, s katerim se zagotovijo uvedba in pravilno delovanje ukrepov za obvladovanje tveganj in uresničevanje ciljev organizacije s temi ukrepi,

| 4. | stalno izboljševanje – strukturiran pristop, ki omogoča analizo informacij, zbranih z rednim spremljanjem ali presojami, ali informacij iz drugih pomembnih virov ter učenje in sprejemanje preventivnih ali korektivnih ukrepov za ohranjanje ali izboljševanje ravni varnosti na podlagi zadevnih rezultatov, |
| --- | --- |

4.

stalno izboljševanje – strukturiran pristop, ki omogoča analizo informacij, zbranih z rednim spremljanjem ali presojami, ali informacij iz drugih pomembnih virov ter učenje in sprejemanje preventivnih ali korektivnih ukrepov za ohranjanje ali izboljševanje ravni varnosti na podlagi zadevnih rezultatov,

| 5. | struktura in odgovornost – strukturiran pristop, ki omogoča opredelitev odgovornosti posameznikov in skupin ter s tem zanesljivo izvajanje varnostnih ciljev organizacije, |
| --- | --- |

5.

struktura in odgovornost – strukturiran pristop, ki omogoča opredelitev odgovornosti posameznikov in skupin ter s tem zanesljivo izvajanje varnostnih ciljev organizacije,

| 6. | upravljanje usposobljenosti – strukturiran pristop, ki zagotavlja, da so zaposleni ustrezno usposobljeni za varno, uspešno in učinkovito doseganje ciljev organizacije v vseh razmerah, |
| --- | --- |

6.

upravljanje usposobljenosti – strukturiran pristop, ki zagotavlja, da so zaposleni ustrezno usposobljeni za varno, uspešno in učinkovito doseganje ciljev organizacije v vseh razmerah,

| 7. | informacije – strukturiran pristop, ki zagotavlja, da so pomembne informacije na voljo tistim, ki sprejemajo mnenja in odločitve na vseh ravneh organizacije, pa tudi popolnost in ustreznost informacij, |
| --- | --- |

7.

informacije – strukturiran pristop, ki zagotavlja, da so pomembne informacije na voljo tistim, ki sprejemajo mnenja in odločitve na vseh ravneh organizacije, pa tudi popolnost in ustreznost informacij,

| 8. | dokumentacija – strukturiran pristop, ki zagotavlja sledljivosti vseh pomembnih informacij, |
| --- | --- |

8.

dokumentacija – strukturiran pristop, ki zagotavlja sledljivosti vseh pomembnih informacij,

| 9. | pogodbene dejavnosti – strukturiran pristop, s katerim se zagotovi ustrezno upravljanje podizvajalskih dejavnosti, ki omogočajo uresničitev ciljev organizacije, ter zajema vse kompetence in zahteve; |
| --- | --- |

9.

pogodbene dejavnosti – strukturiran pristop, s katerim se zagotovi ustrezno upravljanje podizvajalskih dejavnosti, ki omogočajo uresničitev ciljev organizacije, ter zajema vse kompetence in zahteve;

| 10. | Dejavnosti vzdrževanja – strukturiran pristop, s katerim se zagotovijo:






  — | opredelitev in ustrezno upravljanje vseh dejavnosti vzdrževanja, ki vplivajo na varnost in varnostno kritične komponente, ter opredelitev in ustrezno upravljanje potrebnih sprememb navedenih dejavnosti vzdrževanja, ki mora temeljiti na izkušnjah in biti v skladu s skupnimi varnostnimi metodami pri oceni tveganja iz točke (a) člena 6(1), pa tudi ustrezno dokumentiranje zadevnih sprememb, |
| --- | --- | --- |

10.

Dejavnosti vzdrževanja – strukturiran pristop, s katerim se zagotovijo:

—

opredelitev in ustrezno upravljanje vseh dejavnosti vzdrževanja, ki vplivajo na varnost in varnostno kritične komponente, ter opredelitev in ustrezno upravljanje potrebnih sprememb navedenih dejavnosti vzdrževanja, ki mora temeljiti na izkušnjah in biti v skladu s skupnimi varnostnimi metodami pri oceni tveganja iz točke (a) člena 6(1), pa tudi ustrezno dokumentiranje zadevnih sprememb,

| — | skladnost z osnovnimi zahtevami glede interoperabilnosti, |
| --- | --- |

—

skladnost z osnovnimi zahtevami glede interoperabilnosti,

| — | uporaba in preverjanje prostorov za vzdrževanje ter opreme in orodij, ki so bili posebej razviti in zahtevani za izvajanje vzdrževanja, |
| --- | --- |

—

uporaba in preverjanje prostorov za vzdrževanje ter opreme in orodij, ki so bili posebej razviti in zahtevani za izvajanje vzdrževanja,

| — | analiza začetne dokumentacije o vozilu za zagotovitev prve dokumentacije o vzdrževanju in ustrezne uporabe te dokumentacije ob izdajanju nalogov za vzdrževanje, |
| --- | --- |

—

analiza začetne dokumentacije o vozilu za zagotovitev prve dokumentacije o vzdrževanju in ustrezne uporabe te dokumentacije ob izdajanju nalogov za vzdrževanje,

| — | da se komponente (vključno z nadomestnimi) in material uporabljajo, kot je določeno v nalogih za vzdrževanje in dokumentaciji dobavitelja; shranjevanje in prevoz teh sestavnih delov in materiala ter ravnanje z njimi mora biti ustrezno, kot je določeno v nalogih za vzdrževanje in dokumentaciji dobavitelja, ter skladno z veljavnimi nacionalnimi in mednarodnimi predpisi, pa tudi zahtevami na zadevnih nalogih za vzdrževanje, |
| --- | --- |

—

da se komponente (vključno z nadomestnimi) in material uporabljajo, kot je določeno v nalogih za vzdrževanje in dokumentaciji dobavitelja; shranjevanje in prevoz teh sestavnih delov in materiala ter ravnanje z njimi mora biti ustrezno, kot je določeno v nalogih za vzdrževanje in dokumentaciji dobavitelja, ter skladno z veljavnimi nacionalnimi in mednarodnimi predpisi, pa tudi zahtevami na zadevnih nalogih za vzdrževanje,

| — | določanje, opredeljevanje, zagotavljanje in evidentiranje ustreznih prostorov za vzdrževanje, opreme in orodja ter njihovo dajanje na voljo za opravljanje vzdrževalnih storitev v skladu z nalogi za vzdrževanje in drugimi veljavnimi specifikacijami, pri čemer se zagotovijo varno vzdrževanje, uporaba ergonomije in varovanje zdravja, |
| --- | --- |

—

določanje, opredeljevanje, zagotavljanje in evidentiranje ustreznih prostorov za vzdrževanje, opreme in orodja ter njihovo dajanje na voljo za opravljanje vzdrževalnih storitev v skladu z nalogi za vzdrževanje in drugimi veljavnimi specifikacijami, pri čemer se zagotovijo varno vzdrževanje, uporaba ergonomije in varovanje zdravja,

| — | da organizacija z ustreznimi postopki, ki morajo biti dokumentirani, zagotavlja pravilno uporabo, kalibriranje, hrambo in vzdrževanje svoje merilne opreme, vseh prostorov, opreme in orodij; |
| --- | --- |

—

da organizacija z ustreznimi postopki, ki morajo biti dokumentirani, zagotavlja pravilno uporabo, kalibriranje, hrambo in vzdrževanje svoje merilne opreme, vseh prostorov, opreme in orodij;

| 11. | Nadzorne dejavnosti – strukturiran pristop, s katerim se zagotovijo:






  — | pravočasen umik vozil iz obratovanja zaradi načrtovanih, pogojnih ali korektivnih vzdrževalnih del oziroma kadar koli, če se ugotovi, da je prišlo do okvar ali da je to potrebno iz drugih razlogov, |
| --- | --- | --- |

11.

Nadzorne dejavnosti – strukturiran pristop, s katerim se zagotovijo:

—

pravočasen umik vozil iz obratovanja zaradi načrtovanih, pogojnih ali korektivnih vzdrževalnih del oziroma kadar koli, če se ugotovi, da je prišlo do okvar ali da je to potrebno iz drugih razlogov,

| — | potrebni ukrepi za nadzorovanje kakovosti, |
| --- | --- |

—

potrebni ukrepi za nadzorovanje kakovosti,

| — | izvajanje vzdrževalnih del v skladu z nalogi za vzdrževanje in izdaja obvestila o sprostitvi v obratovanje, ki vključuje morebitne omejitve uporabe, |
| --- | --- |

—

izvajanje vzdrževalnih del v skladu z nalogi za vzdrževanje in izdaja obvestila o sprostitvi v obratovanje, ki vključuje morebitne omejitve uporabe,

| — | poročanje o morebitnih primerih neizpolnjevanja zahtev pri uporabi sistema za upravljanje, ki bi lahko povzročili nesreče, incidente, neposredno nevarnost nesreče ali druge nevarne dogodke, ter preiskavo in analizo takšnih primerov, pa tudi sprejetje ustreznih preventivnih ukrepov v skladu s skupno varnostno metodo za spremljanje iz točke (c) člena 6(1), |
| --- | --- |

—

poročanje o morebitnih primerih neizpolnjevanja zahtev pri uporabi sistema za upravljanje, ki bi lahko povzročili nesreče, incidente, neposredno nevarnost nesreče ali druge nevarne dogodke, ter preiskavo in analizo takšnih primerov, pa tudi sprejetje ustreznih preventivnih ukrepov v skladu s skupno varnostno metodo za spremljanje iz točke (c) člena 6(1),

| — | periodične notranje presoje in spremljanje v skladu s skupno varnostno metodo za spremljanje iz točke (c) člena 6(1). |
| --- | --- |

—

periodične notranje presoje in spremljanje v skladu s skupno varnostno metodo za spremljanje iz točke (c) člena 6(1).

---

PRILOGA IV

DEL A

Razveljavljena uredba s seznamom naknadnih sprememb

(iz člena 34)

| Direktiva 2004/49/ES | (UL L 164, 30.4.2004, str. 44). |
| --- | --- |
| Direktiva 2008/57/ES | (UL L 191, 18.7.2008, str. 1). |
| Direktiva 2008/110/ES | (UL L 345, 23.12.2008, str. 62). |
| Direktiva Komisije 2009/149/ES | (UL L 313, 28.11.2009, str. 65). |
| Popravek, 2004/49/ES | (UL L 220, 21.6.2004, str. 16). |
| Direktiva Komisije 2014/88/EU | (UL L 201, 10.7.2014, str. 9). |

Direktiva 2004/49/ES

(UL L 164, 30.4.2004, str. 44).

Direktiva 2008/57/ES

(UL L 191, 18.7.2008, str. 1).

Direktiva 2008/110/ES

(UL L 345, 23.12.2008, str. 62).

Direktiva Komisije 2009/149/ES

(UL L 313, 28.11.2009, str. 65).

Popravek, 2004/49/ES

(UL L 220, 21.6.2004, str. 16).

Direktiva Komisije 2014/88/EU

(UL L 201, 10.7.2014, str. 9).

DEL B

Rok za prenos v nacionalno pravo

(iz člena 34)

| Direktiva | Rok za prenos |
| --- | --- |
| 2004/49/ES | 30. april 2006 |
| 2008/57/ES | 19. Julij 2010 |
| 2008/110/ES | 24. december 2010 |
| Direktiva Komisije 2009/149/ES | 18. junij 2010 |
| Direktiva Komisije 2014/88/EU | 30. julij 2015 |

Direktiva

Rok za prenos

2004/49/ES

30. april 2006

2008/57/ES

19. Julij 2010

2008/110/ES

24. december 2010

Direktiva Komisije 2009/149/ES

18. junij 2010

Direktiva Komisije 2014/88/EU

30. julij 2015

---

PRILOGA V

Korelacijska tabela

| Direktiva 2004/49/ES | Ta Direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2 | Člen 2 |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Člen 4 | Člen 4 |
| Člen 5 | Člen 5 |
| Člen 6 | Člen 6 |
| Člen 7 | Člen 7 |
| Člen 8 | Člen 8 |
| Člen 9 | Člen 9 |
| Člen 10 | Člen 10 |
| — | Člen 11 |
| Člen 11 | Člen 12 |
| Člen 12 | — |
| Člen 13 | Člen 13 |
| Člen 14a (1) do (7) | Člen 14 |
| Člen 14a (8) | Člen 15 |
| Člen 15 | — |
| Člen 16 | Člen 16 |
| — | Člen 17 |
| Člen 17 | Člen 18 |
| Člen 18 | Člen 19 |
| Člen 19 | Člen 20 |
| Člen 20 | Člen 21 |
| Člen 21 | Člen 22 |
| Člen 22 | Člen 23 |
| Člen 23 | Člen 24 |
| Člen 24 | Člen 25 |
| Člen 25 | Člen 26 |
| Člen 26 | — |
| — | Člen 27 |
| Člen 27 | Člen 28 |
| Člen 28 | — |
| Člen 29 | — |
| Člen 30 | — |
| Člen 31 | Člen 29 |
| Člen 32 | Člen 30 |
| — | Člen 31 |
| — | Člen 32 |
| Člen 33 | Člen 33 |
| — | Člen 34 |
| Člen 34 | Člen 35 |
| Člen 35 | Člen 36 |
| Priloga I | Priloga I |
| Priloga II | Priloga II |
| Priloga III | — |
| Priloga IV | — |
| Priloga V | — |
| — | Priloga III |

Direktiva 2004/49/ES

Ta Direktiva

Člen 1

Člen 1

Člen 2

Člen 2

Člen 3

Člen 3

Člen 4

Člen 4

Člen 5

Člen 5

Člen 6

Člen 6

Člen 7

Člen 7

Člen 8

Člen 8

Člen 9

Člen 9

Člen 10

Člen 10

—

Člen 11

Člen 11

Člen 12

Člen 12

—

Člen 13

Člen 13

Člen 14a (1) do (7)

Člen 14

Člen 14a (8)

Člen 15

Člen 15

—

Člen 16

Člen 16

—

Člen 17

Člen 17

Člen 18

Člen 18

Člen 19

Člen 19

Člen 20

Člen 20

Člen 21

Člen 21

Člen 22

Člen 22

Člen 23

Člen 23

Člen 24

Člen 24

Člen 25

Člen 25

Člen 26

Člen 26

—

—

Člen 27

Člen 27

Člen 28

Člen 28

—

Člen 29

—

Člen 30

—

Člen 31

Člen 29

Člen 32

Člen 30

—

Člen 31

—

Člen 32

Člen 33

Člen 33

—

Člen 34

Člen 34

Člen 35

Člen 35

Člen 36

Priloga I

Priloga I

Priloga II

Priloga II

Priloga III

—

Priloga IV

—

Priloga V

—

—

Priloga III

---

| 12.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 57/113 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 57/113

---

Izjava Komisije o obrazložitvenih dokumentih

(2016/C 057/05)

Komisija opozarja, da so Evropski parlament, Svet in Komisija v svoji skupni politični izjavi z dne 27. oktobra 2011 o obrazložitvenih dokumentih potrdili, da morajo biti informacije, ki jih države članice predložijo Komisiji glede prenosa direktiv v nacionalno zakonodajo, jasne in natančne, da lahko Komisija izpolni svojo nalogo nadzora nad uporabo prava Unije. V tem primeru bi obrazložitveni dokumenti lahko bili koristni. Komisija obžaluje, da končno besedilo ne vsebuje določb v zvezi s tem.

---

| 12.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 57/114 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 57/114

---

Stališče Sveta v prvi obravnavi: Stališče Sveta (EU) št. 3/2016 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti na železnici (prenovitev)

(2016/C 057/06)

I.   UVOD

Komisija je 31. januarja 2013 Svetu predložila predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti na železnici (prenovitev).

Evropski parlament je mnenje v prvi obravnavi izglasoval 26. januarja 2014.

Svet je 5. junija 2014 dosegel politični dogovor o osnutku direktive. Potem ko so besedilo pregledali pravniki lingvisti, je Svet v prvi obravnavi 10. decembra 2015 sprejel stališče v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 294 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Po glasovanju v Evropskem parlamentu in sprejetju političnega dogovora v Svetu so Evropski parlament, Svet in Komisija začeli pogajanja, da bi dosegli dogovor o predlogu. 17. junija 2015 so se dogovorili o končnem kompromisu, ki ga je nato 30. junija 2015 potrdil Odbor stalnih predstavnikov. Dogovor je 10. novembra 2015 potrdil tudi Odbor Evropskega parlamenta za promet in turizem (TRAN), ki je o tem pisno obvestil predsednika Odbora stalnih predstavnikov.

Svet je pri svojem delu upošteval mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij.

II.   ANALIZA STALIŠČA V PRVI OBRAVNAVI

1.   Splošno

Navedeni predlog je del četrtega železniškega paketa, ki vsebuje šest zakonodajnih predlogov, katerih cilj je odpraviti preostale ovire pri vzpostavljanju enotnega evropskega železniškega območja.

Namen tega predloga je vzpostaviti skupen pristop k varnosti, ki bi omogočil okrepitev ekonomije obsega za prevoznike v železniškem prometu, ki so dejavni po vsej Uniji, ter poenostavitev in reformo upravnih postopkov za izdajo varnostnih spričeval, s čimer bi odpravili razdrobljenost predpisov v Uniji.

Cilj direktive o varnosti je predvsem spremeniti sedanji regulativni okvir in tako omogočiti prehod na enotno varnostno spričevalo EU za prevoznike v železniškem prometu in upravljavce infrastrukture, ki ga bo izdajala Agencija Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Z direktivo naj bi tudi pojasnili vlogo in odgovornosti različnih aktivnih udeležencev v železniškem sistemu, da bi zagotovili ustrezno obvladovanje tveganj na vseh ravneh.

Svet je v več delih preoblikoval prvotni predlog. Pri tem je bistveno spremenil glavne določbe direktive. S stališčem v prvi obravnavi torej spreminja prvotni predlog Komisije, saj ga je preoblikoval in v besedilu dodal več določb, nekatere pa iz njega črtal. Zato ne more sprejeti sprememb teh določb, ki jih je v mnenju v prvi obravnavi predlagal Evropski parlament.

2.   Ključna politična vprašanja

(i)   
  Izdajanje varnostnih spričeval ter vloga Agencije Evropske unije za železnice in nacionalnih varnostnih organov (člen 10)

Komisija predlaga, da bi zaradi večje učinkovitosti pri izdajanju varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu in upravljavcem infrastrukture začeli uporabljati enotno varnostno spričevalo EU, ki bi veljalo za vso Unijo. V ta namen je v prvotnem predlogu predvidela, da se pristojnosti za izdajo varnostnih spričeval v veliki meri prenesejo z nacionalnih organov na Agencijo (člen 10).

Svet se sicer strinja s splošnim pristopom Komisije, vendar pa meni, da je treba njen predlog v zvezi s tem spremeniti, tako da bi bilo pri izdajanju varnostnih spričeval več fleksibilnosti glede odgovornosti nacionalnih varnostnih organov oziroma Agencije.

Svet zato spreminja ravnotežje pri porazdelitvi pristojnosti za izdajanje varnostnih spričeval med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi, ki ga je prvotno predlagala Komisija, ter uvaja dodatne zaščitne mehanizme, ki jih nacionalni varnostni organi lahko uporabijo v določenih okoliščinah.

Svet zlasti vzpostavlja dvojni sistem izdaje varnostnih spričeval, v okviru katerega naj bi Agencija z uvedbo novega informacijskega in komunikacijskega sistema za izdajanje varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu, dejavnim v čezmejnem prometu, delovala kot točka VEM („vse na enem mestu“), nacionalni varnostni organi pa bi še naprej imeli pomembno vlogo, saj bi izvedli ocene, potrebne za izdajo navedenih spričeval. V kompromisnem besedilu je tudi določeno, da bi se lahko prevozniki v železniškem prometu, ki so dejavni le v nacionalnem prometu, sami odločali, ali bodo vlogo za izdajo spričevala predložili Agenciji ali nacionalnemu varnostnemu organu. Postopek in merila za odločitev pa v obeh primerih ostajajo enaki.

Evropski parlament na splošno podpira pristop Sveta. Slednji je upošteval tudi pomisleke, ki jih je izrazil Evropski parlament, in v določbe o dogovorih o sodelovanju vključil koncept „izoliranih omrežij“ (glej točko (iii) spodaj).

Na podlagi navedenega je Svet delno ali smiselno sprejel predlog spremembe 78, predlogov sprememb 46 in 77 pa ni mogel upoštevati.

(ii)   
  Pojasnitev vloge in odgovornosti različnih aktivnih udeležencev v varnostni verigi (člen 4)

Komisija predlaga podrobnejšo opredelitev vloge in odgovornosti udeležencev v železniški verigi, da bi upoštevali najnovejše spremembe na trgu in v pravnem okviru (člen 4).

Svet to načelo podpira, hkrati pa predlaga, da bi zaradi izboljšanja ravni varnosti vlogo in odgovornosti različnih aktivnih udeležencev v železniškem sistemu natančneje pojasnili s podrobnejšimi določbami o vlogi, ki jo imajo pri zagotavljanju in izboljševanju varnosti na železnici. Poleg tega meni, da bi morali upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu biti v veliki meri odgovorni za varno upravljanje vlaka in da bi morali uvesti sisteme varnega upravljanja.

Evropski parlament predlaga, da bi bili vsi aktivni udeleženci v železniški varnostni verigi enako odgovorni. Zavzema se tudi, da bi se odgovornost prevoznikov v železniškem prometu prenesla na države članice in Agencijo.

Svet zato ne more sprejeti predlogov sprememb 12, 18 in 62.

(iii)   
  Dogovori o sodelovanju med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi pri izdaji spričeval prevoznikom, dejavnim v čezmejnem železniškem prometu (člen 11)

V prvotnem predlogu Komisije ni določb o dogovorih o sodelovanju med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi, vendar pa Svet meni, da je uvedba novega mehanizma za sklenitev tovrstnih dogovorov zelo pomembna, saj bi v praksi olajšala izvajanje novega sistema izdajanja spričeval.

V skladu s tem mehanizmom lahko dogovori o sodelovanju med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi vključujejo posebne dogovore o sodelovanju, kadar gre za omrežja, za katera je zaradi zemljepisnih ali zgodovinskih razlogov potrebno specifično strokovno znanje. Pri omrežjih, ki so ločena od preostalega železniškega sistema Unije, lahko takšni dogovori o sodelovanju zajemajo tudi možnost prenosa nalog na ustrezen nacionalni varnostni organ, če je to nujno za zagotovitev učinkovite in sorazmerne porazdelitve izdajanja spričeval.

Evropski parlament se sicer načeloma strinja s pristopom Sveta, vendar obenem predlaga uvedbo enoletnega roka za sklenitev pogodbenih dogovorov. Predloga spremembe 84 Svet zato ni sprejel.

(iv)   
  Sprejetje nacionalnih predpisov na področju varnosti (člen 8 in Priloga II)

Svet želi s svojim stališčem vzpostaviti prožen in učinkovit postopek za nacionalne varnostne predpise, zato uvaja možnost, da države članice v več primerih, navedenih v členu 8(1) in novi Prilogi II, ohranijo nacionalne varnostne predpise, ki so jih že priglasile v skladu z Direktivo 2004/49/ES. Omogoča jim tudi, da sprejmejo nove nacionalne predpise na področju varnosti (člen 8(3)).

Da pa bi upošteval pomisleke EP glede nacionalnih predpisov, Svet v svojem stališču pojasnjuje postopke, ki naj bi se uporabili za priglasitev nacionalnih predpisov in ocenjevanje, ki ga izvaja Agencija (za največ osemmesečno obdobje). V stališču Sveta je prav tako določeno, da bi, če se Agencija ne bi odzvala v predvidenem roku, nove nacionalne predpise sprejele države članice ali pa bi še naprej veljali že obstoječi predpisi. Svet se želi s tem pristopom izogniti temu, da bi bili nacionalni predpisi potrjeni, preden bi jih ocenila Agencija.

Svet je zato le delno sprejel predlog spremembe 49.

(v)   
  Pojasnitev nadzornih dejavnosti nacionalnih varnostnih organov (člen 17)

Svet je v besedilu dodal novo določbo (člen 17), s katero želi poudariti, da bi morali nacionalni varnostni organi ohraniti obsežna pooblastila za nadzor prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture. Nova določba naj bi zlasti zagotovila, da z novim postopkom izdaje varnostnih spričeval ne bo okrnjena vloga, ki jo imajo nacionalni varnostni organi pri izvajanju nadzornih nalog.

Poleg tega bi v skladu z besedilom Sveta lahko nacionalni varnostni organ, ki pri nadzoru ugotovi resno varnostno tveganje, uporabil začasne varnostne ukrepe, v zvezi s katerimi bi v primeru nesoglasja z Agencijo imel zadnjo besedo.

(vi)   
  Odgovornost Agencije za izdajo varnostnih spričeval (uvodna izjava 27 in člen 10(6))

Svet želi s svojim stališčem pojasniti odgovornost Agencije pri izdaji varnostnih spričeval. V besedilu je dodal novo uvodno izjavo (uvodna izjava 27), da bi opozoril na pravni okvir, ki ureja odgovornost Agencije, ter poudaril, da mora ta ob železniških nesrečah dosledno sodelovati z organi držav članic. Poleg tega je določil, da je Agencija v celoti odgovorna za enotna varnostna spričevala, ki jih izda (člen 10(6)).

(vii)   
  Pritožba in arbitražni postopek (člen 10(7) in (12))

V prvotnem predlogu Komisije ni posebnih določb o pritožbenem postopku, medtem ko je v besedilu Sveta navedeno, da lahko prosilec zadevo predloži v presojo nacionalnemu sodišču, če se ne strinja z ukrepom nacionalnega varnostnega organa.

V besedilu Sveta je predviden pritožbeni postopek tudi v primeru sporov med nacionalnim varnostnim organom in Agencijo.

(viii)   
  Obdobje veljavnosti prehodnih določb in rok za prenos (člena 31 in 33)

V skladu s predlogom Komisije naj bi imela Agencija na voljo dve leti, da ustrezno prilagodi svojo organizacijo, zaposlovalno politiko in delovne metode ter se pripravi na izvajanje novih nalog.

Po mnenju Sveta bi bila ustreznejša daljša prehodna ureditev od tiste, ki jo je prvotno predlagala Komisija. V besedilu Sveta je navedeno, da lahko države članice še tri leta po datumu začetka veljavnosti direktive uporabljajo obstoječe določbe Direktive 2004/49/ES in da lahko to obdobje podaljšajo še za eno leto.

Podobna ureditev velja za rok za prenos.

Svet je zato le delno sprejel predloge sprememb 97, 99 in 100.

(ix)   
  Kultura varnosti in poročanje o dogodkih (uvodna izjava 10 ter člena 4 in 9)

V predlogu Komisije ni posebnih določb na to temo, besedilo Sveta pa vključuje zavzemanje za kulturo medsebojnega zaupanja in učenja, v okviru katere bi osebje prevoznikov v železniškem prometu in upravljavce infrastrukture spodbujali, naj prispevajo k večji varnosti. V besedilu Sveta je predvidena tudi možnost zaupne prijave prezrtih varnostnih tveganj. Ta pristop je predvsem vključen v okvir sistemov varnega upravljanja (člen 9) na ravni prevoznikov, kar naj bi jim omogočilo, da sprejmejo vse potrebne dodatne korektivne ukrepe za zagotovitev neprekinjenega varnega delovanja železniškega sistema Unije. Poleg tega lahko zdaj Agencija vzpostavi način za lažjo izmenjavo informacij med ustreznimi akterji.

Na podlagi tega je Svet delno ali smiselno sprejel predloge sprememb 20, 28–32, 59, 74, 94 in 101.

(x)   
  Struktura zakonodajnega akta (delegirani akti/izvedbeni akti)

Komisija je v prvotnem predlogu predlagala, da se vsebina skupnih varnostnih metod in spremembe teh metod (člen 6) ter skupni varnostni cilji (člen 7) določijo z delegiranimi akti.

Svet se zaradi lažje dosege dogovora z Evropskim parlamentom s tem pristopom strinja, kljub temu pa meni, da bi bili ob členih, v zvezi s katerimi naj bi bila Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o uvedbi skupnih varnostnih metod (SVM) in skupnih varnostnih ciljev (SVC), potrebni tudi močni zaščitni mehanizmi za države članice. Zato je predvideno, da pri pripravi priporočila Agencije v pripravljalnih fazah postopka pred sprejetjem zadevnih delegiranih aktov sodeluje odbor držav članic. Natančneje, v besedilu Sveta je določeno, da se mandata za dajanje priporočil o SVC in SVM sprejmeta z izvedbenim aktom v skladu s postopkom pregleda, pri čemer je odbor držav članic sistematično in redno obveščen o delu Agencije. Potem ko Agencija predloži priporočilo, Komisija sprejme SVC in SVM v obliki delegiranih aktov.

Na podlagi tega je Svet le delno sprejel predloge sprememb 72, 82, 93 in 95.

3.   Druge spremembe, ki jih je sprejel Evropski parlament

Druge spremembe EP, ki jih Svet ni vključil v stališče v prvi obravnavi, se nanašajo zlasti na:

| — | vključitev nove uvodne izjave o izvrševanju Direktive 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (predlog spremembe 8), |
| --- | --- |

—

vključitev nove uvodne izjave o izvrševanju Direktive 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (predlog spremembe 8),

| — | uvedba usklajenih pravil o minimalnih zahtevah pri vzdrževanju, saj bi po mnenju Sveta za to morali biti še naprej odgovorni subjekti, zadolženi za vzdrževanje (predloga sprememb 14 in 82). |
| --- | --- |

—

uvedba usklajenih pravil o minimalnih zahtevah pri vzdrževanju, saj bi po mnenju Sveta za to morali biti še naprej odgovorni subjekti, zadolženi za vzdrževanje (predloga sprememb 14 in 82).

III.   SKLEP

Stališče Sveta v prvi obravnavi odraža kompromis, ki je bil ob pomoči Komisije sklenjen v pogajanjih med Svetom in Evropskim parlamentom. Kompromis je s pismom z dne 24. novembra 2015, naslovljenim na predsednika Odbora stalnih predstavnikov, potrdil predsednik Odbora Evropskega parlamenta za promet in turizem (TRAN).

Predsednik odbora TRAN je v tem pismu napovedal, da bo članom odbora TRAN, nato pa tudi na plenarnem zasedanju, predlagal, naj sprejmejo stališče Sveta iz prve obravnave brez sprememb in v skladu s členom 294 PDEU zaključijo redni zakonodajni postopek v fazi druge obravnave v Evropskem parlamentu.

---