# Eiropas Savienības C 55/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 55 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 12. februāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 55

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 12. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2013.–2014. GADA SESIJA2013. gada 20.–23. maija sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 246 E, 27.8.2013.
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2013.–2014. GADA SESIJA2013. gada 20.–23. maija sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 246 E, 27.8.2013.
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 246 E, 27.8.2013.

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2013. gada 21. maijs |
| 2016/C 55/01 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par Direktīvas 2004/25/EK par pārņemšanas piedāvājumiem piemērošanu (2012/2262(INI)) | 2 |
| 2016/C 55/02 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par reģionālajām stratēģijām rūpniecības rajoniem Eiropas Savienībā (2012/2100(INI)) | 6 |
| 2016/C 55/03 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par pašreizējām problēmām un iespējām saistībā ar atjaunojamo energoresursu izmantošanu Eiropas iekšējā enerģijas tirgū (2012/2259(INI)) | 12 |
| 2016/C 55/04 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par sieviešu tiesībām Balkānu reģiona valstīs, kas uzsākušas sarunas par pievienošanos ES (2012/2255(INI)) | 23 |
| 2016/C 55/05 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par ES hartu – standartu noteikšanu attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību Eiropas Savienībā (2011/2246(INI)) | 33 |
| 2016/C 55/06 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par atbilstīgu, drošu un noturīgu pensiju programmu (2012/2234(INI)) | 43 |
| 2016/C 55/07 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm (2013/2060(INI)) | 54 |
| 2016/C 55/08 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par gada pārskatu nodokļu jomā: kā atbrīvot ES ekonomiskās izaugsmes potenciālu (2013/2025(INI)) | 65 |
| | Trešdiena, 2013. gada 22. maijs |
| 2016/C 55/09 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. maija rezolūcija par Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas īstenošanu (2012/2132(INI)) | 71 |
| | Ceturtdiena, 2013. gada 23. maijs |
| 2016/C 55/10 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas regulas projektu, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 142/2011 attiecībā uz dažu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu tranzītu no Bosnijas un Hercegovinas (D025828/03 – 2013/2598(RPS)) | 79 |
| 2016/C 55/11 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par turpmākajiem priekšlikumiem tiesību aktiem par EMS – reakcija uz Komisijas paziņojumiem (2013/2609(RSP)) | 79 |
| 2016/C 55/12 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par Sīrijas bēgļu stāvokli kaimiņvalstīs (2013/2611(RSP)) | 84 |
| 2016/C 55/13 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par pārejas posmā esošo Arābu pavasara valstu aktīvu atguvi (2013/2612(RSP)) | 90 |
| 2016/C 55/14 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par Bosnijas un Hercegovinas 2012. gada progresa ziņojumu (2012/2865(RSP)) | 94 |
| 2016/C 55/15 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par 2012. gada progresa ziņojumu par bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku (2013/2866(RSP)) | 100 |
| 2016/C 55/16 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par ES un ASV sarunām par tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu (2013/2558(RSP)) | 108 |
| 2016/C 55/17 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par vispārējo tarifa preferenču pieejamības atjaunošanu attiecībā uz Mjanmu/Birmu (2012/2929(RSP)) | 112 |
| 2016/C 55/18 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par Alpu makroreģionālo stratēģiju (2013/2549(RSP)) | 117 |
| 2016/C 55/19 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par darba apstākļiem un veselības aizsardzības un drošības standartiem pēc nesenajiem rūpnīcu ugunsgrēkiem un ēkas sabrukšanas Bangladešā (2013/2638(RSP)) | 120 |
| 2016/C 55/20 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par Gvantanamo – ieslodzīto bada streiks (2013/2654(RSP)) | 123 |
| 2016/C 55/21 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par Indiju – nāvessoda izpilde Mohammad Afzal Guru un soda izpildes sekas (2013/2640(RSP)) | 125 |
| 2016/C 55/22 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par Ruandu – Victoire Ingabire lieta (2013/2641(RSP)) | 127 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2013. gada 21. maijs

2016/C 55/01

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par Direktīvas 2004/25/EK par pārņemšanas piedāvājumiem piemērošanu (2012/2262(INI))

2

2016/C 55/02

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par reģionālajām stratēģijām rūpniecības rajoniem Eiropas Savienībā (2012/2100(INI))

6

2016/C 55/03

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par pašreizējām problēmām un iespējām saistībā ar atjaunojamo energoresursu izmantošanu Eiropas iekšējā enerģijas tirgū (2012/2259(INI))

12

2016/C 55/04

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par sieviešu tiesībām Balkānu reģiona valstīs, kas uzsākušas sarunas par pievienošanos ES (2012/2255(INI))

23

2016/C 55/05

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par ES hartu – standartu noteikšanu attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību Eiropas Savienībā (2011/2246(INI))

33

2016/C 55/06

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par atbilstīgu, drošu un noturīgu pensiju programmu (2012/2234(INI))

43

2016/C 55/07

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm (2013/2060(INI))

54

2016/C 55/08

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par gada pārskatu nodokļu jomā: kā atbrīvot ES ekonomiskās izaugsmes potenciālu (2013/2025(INI))

65

Trešdiena, 2013. gada 22. maijs

2016/C 55/09

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. maija rezolūcija par Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas īstenošanu (2012/2132(INI))

71

Ceturtdiena, 2013. gada 23. maijs

2016/C 55/10

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas regulas projektu, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 142/2011 attiecībā uz dažu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu tranzītu no Bosnijas un Hercegovinas (D025828/03 – 2013/2598(RPS))

79

2016/C 55/11

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par turpmākajiem priekšlikumiem tiesību aktiem par EMS – reakcija uz Komisijas paziņojumiem (2013/2609(RSP))

79

2016/C 55/12

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par Sīrijas bēgļu stāvokli kaimiņvalstīs (2013/2611(RSP))

84

2016/C 55/13

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par pārejas posmā esošo Arābu pavasara valstu aktīvu atguvi (2013/2612(RSP))

90

2016/C 55/14

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par Bosnijas un Hercegovinas 2012. gada progresa ziņojumu (2012/2865(RSP))

94

2016/C 55/15

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par 2012. gada progresa ziņojumu par bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku (2013/2866(RSP))

100

2016/C 55/16

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par ES un ASV sarunām par tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu (2013/2558(RSP))

108

2016/C 55/17

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par vispārējo tarifa preferenču pieejamības atjaunošanu attiecībā uz Mjanmu/Birmu (2012/2929(RSP))

112

2016/C 55/18

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par Alpu makroreģionālo stratēģiju (2013/2549(RSP))

117

2016/C 55/19

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par darba apstākļiem un veselības aizsardzības un drošības standartiem pēc nesenajiem rūpnīcu ugunsgrēkiem un ēkas sabrukšanas Bangladešā (2013/2638(RSP))

120

2016/C 55/20

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par Gvantanamo – ieslodzīto bada streiks (2013/2654(RSP))

123

2016/C 55/21

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par Indiju – nāvessoda izpilde Mohammad Afzal Guru un soda izpildes sekas (2013/2640(RSP))

125

2016/C 55/22

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par Ruandu – Victoire Ingabire lieta (2013/2641(RSP))

127

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2013. gada 21. maijs |
| 2016/C 55/23 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Gabriele Albertini imunitāti un privilēģijas (2012/2240(IMM)) | 131 |
| 2016/C 55/24 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Spyros Danellis imunitāti (I) (2013/2014(IMM)) | 132 |
| 2016/C 55/25 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Spyros Danellis deputāta imunitāti (II) (2013/2028(IMM)) | 133 |
| 2016/C 55/26 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija lēmums par mutiskiem grozījumiem un citām mutiskām izmaiņām (Eiropas Parlamenta Reglamenta 156. panta 6. punkta interpretācija) | 135 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2013. gada 21. maijs

2016/C 55/23

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Gabriele Albertini imunitāti un privilēģijas (2012/2240(IMM))

131

2016/C 55/24

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Spyros Danellis imunitāti (I) (2013/2014(IMM))

132

2016/C 55/25

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Spyros Danellis deputāta imunitāti (II) (2013/2028(IMM))

133

2016/C 55/26

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija lēmums par mutiskiem grozījumiem un citām mutiskām izmaiņām (Eiropas Parlamenta Reglamenta 156. panta 6. punkta interpretācija)

135

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2013. gada 21. maijs |
| 2016/C 55/27 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (15318/2012 – C7-0391/2012 – 2012/0018(NLE)) | 136 |
| 2016/C 55/28 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu nolīgumu, ar ko izveido vispārēju satvaru pastiprinātai sadarbībai starp Eiropas Savienību un Eiropas Aeronavigācijas drošības organizāciju (05822/2013 – C7-0044/2013 – 2012/0213(NLE)) | 136 |
| 2016/C 55/29 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK, Euratom) Nr. 354/83 attiecībā uz iestāžu vēstures arhīvu deponēšanu Eiropas Universitātes institūtā Florencē (06867/2013 – C7-0081/2013 – 2012/0221(APP)) | 137 |
| 2016/C 55/30 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko nosaka laikposmu astotajai Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanai vispārējās tiešās vēlēšanās (07279/2013 – C7-0068/2013 – 2013/0802(CNS)) | 138 |
| 2016/C 55/31 | P7_TA(2013)0200Naftas un gāzes meklēšanas, izpētes un ieguves darbības jūrā ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par naftas un gāzes meklēšanas, izpētes un ieguves darbību jūrā drošumu (COM(2011)0688 – C7-0392/2011 – 2011/0309(COD))P7_TC1-COD(2011)0309Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. maijä, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES par to darbību drošumu, kas saistītas ar naftas un gāzes nozares darbībām jūrā, un ar kuru groza Direktīvu 2004/35/EK | 138 |
| | Trešdiena, 2013. gada 22. maijs |
| 2016/C 55/32 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. maija lēmums par Eiropadomes priekšlikumu nesasaukt Konventu par Protokola par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošanu Čehijas Republikai pievienošanu Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību (00091/2011 – C7-0386/2011 – 2011/0818(NLE)) | 140 |
| 2016/C 55/33 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. maija rezolūcija par projektu protokolam par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošanu Čehijas Republikai (Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 3. punkts) (00091/2011 – C7-0385/2011 – 2011/0817(NLE)) | 141 |
| 2016/C 55/34 | P7_TA(2013)0210Aizsardzības pasākumu savstarpēja atzīšana civillietās ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 22. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu civillietās (COM(2011)0276 – C7-0128/2011 – 2011/0130(COD))P7_TC1-COD(2011)0130Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 22. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu civillietās | 143 |
| 2016/C 55/35 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādu par muitas sadarbību ar piegādes ķēdes drošību saistītās lietās (11362/2012 – C7- 0078/2013 – 2012/0073(NLE)) | 144 |
| 2016/C 55/36 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza attiecībā uz tās mijiedarbību ar Padomes Regulu (ES) Nr. .../..., ar ko Eiropas Centrālajai bankai piešķir īpašus uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu uzraudzības politiku (COM(2012)0512 – C7-0289/2012 – 2012/0244(COD)) | 145 |
| 2016/C 55/37 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Padomes regulai, ar ko Eiropas Centrālajai bankai piešķir īpašus uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu uzraudzības politiku (COM(2012)0511 – C7-0314/2012 – 2012/0242(CNS)) | 157 |
| 2016/C 55/38 | P7_TA(2013)0214Pirotehniskie izstrādājumi ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 22. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu pieejamību tirgū (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0764) – C7-0425/2011 – 2011/0358(COD))P7_TC1-COD(2011)0358Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 22. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu pieejamību tirgū (pārstrādāta redakcija) | 192 |
| | Ceturtdiena, 2013. gada 23. maijs |
| 2016/C 55/39 | P7_TA(2013)0217Kopienas Muitas kodeksa piemērošanas datums ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru attiecībā uz piemērošanas datumu groza Regulu (EK) Nr. 450/2008, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Modernizētais muitas kodekss) (COM(2013)0193 – C7-0096/2013 – 2013/0104(COD))P7_TC1-COD(2013)0104Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 23. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar kuru attiecībā uz piemērošanas datumu groza Regulu (EK) Nr. 450/2008, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Modernizētais muitas kodekss) | 194 |
| 2016/C 55/40 | P7_TA(2013)0218Mjanmas/Birmas piekļuves vispārējām tarifa preferencēm atjaunošana ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 552/97, ar ko uz laiku atsauc Mjanmas Savienības piekļuvi vispārējām tarifa preferencēm (COM(2012)0524 – C7-0297/2012 – 2012/0251(COD))P7_TC1-COD(2012)0251Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 23. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 552/97, ar ko uz laiku atsauc Mjanmas/Birmas piekļuvi vispārējām tarifa preferencēm | 195 |
| 2016/C 55/41 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido sistēmu tādas finansiālās atbildības pārvaldībai, kura saistīta ar ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršanas tribunāliem, kas izveidoti ar tādiem starptautiskiem nolīgumiem, kuros Eiropas Savienība ir līgumslēdzēja puse (COM(2012)0335 – C7-0155/2012 – 2012/0163(COD)) | 196 |
| 2016/C 55/42 | P7_TA(2013)0220Lolojumdzīvnieku nekomerciāla pārvietošana ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par lolojumdzīvnieku nekomerciālu pārvietošanu (COM(2012)0089 – C7-0060/2012 – 2012/0039(COD))P7_TC1-COD(2012)0039Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 23. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par lolojumdzīvnieku nekomerciālu pārvietošanu un par Regulas (EK) Nr. 998/2003 atcelšanu | 212 |
| 2016/C 55/43 | P7_TA(2013)0221Dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz suņu, kaķu un mājas sesku tirdzniecību ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 92/65/EEK attiecībā uz dzīvnieku veselības prasībām, kas reglamentē tirdzniecību ar suņiem, kaķiem un mājas seskiem Savienībā un to importu Savienībā (COM(2012)0090 – C7-0061/2012 – 2012/0040(COD))P7_TC1-COD(2012)0040Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 23. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/.../ES, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/65/EEK attiecībā uz dzīvnieku veselības prasībām, kas reglamentē suņu, kaķu un mājas sesku tirdzniecību Savienībā un to importu Savienībā | 213 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2013. gada 21. maijs

2016/C 55/27

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (15318/2012 – C7-0391/2012 – 2012/0018(NLE))

136

2016/C 55/28

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu nolīgumu, ar ko izveido vispārēju satvaru pastiprinātai sadarbībai starp Eiropas Savienību un Eiropas Aeronavigācijas drošības organizāciju (05822/2013 – C7-0044/2013 – 2012/0213(NLE))

136

2016/C 55/29

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK, Euratom) Nr. 354/83 attiecībā uz iestāžu vēstures arhīvu deponēšanu Eiropas Universitātes institūtā Florencē (06867/2013 – C7-0081/2013 – 2012/0221(APP))

137

2016/C 55/30

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko nosaka laikposmu astotajai Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanai vispārējās tiešās vēlēšanās (07279/2013 – C7-0068/2013 – 2013/0802(CNS))

138

2016/C 55/31

P7_TA(2013)0200Naftas un gāzes meklēšanas, izpētes un ieguves darbības jūrā ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par naftas un gāzes meklēšanas, izpētes un ieguves darbību jūrā drošumu (COM(2011)0688 – C7-0392/2011 – 2011/0309(COD))P7_TC1-COD(2011)0309Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. maijä, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES par to darbību drošumu, kas saistītas ar naftas un gāzes nozares darbībām jūrā, un ar kuru groza Direktīvu 2004/35/EK

138

Trešdiena, 2013. gada 22. maijs

2016/C 55/32

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. maija lēmums par Eiropadomes priekšlikumu nesasaukt Konventu par Protokola par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošanu Čehijas Republikai pievienošanu Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību (00091/2011 – C7-0386/2011 – 2011/0818(NLE))

140

2016/C 55/33

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. maija rezolūcija par projektu protokolam par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošanu Čehijas Republikai (Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 3. punkts) (00091/2011 – C7-0385/2011 – 2011/0817(NLE))

141

2016/C 55/34

P7_TA(2013)0210Aizsardzības pasākumu savstarpēja atzīšana civillietās ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 22. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu civillietās (COM(2011)0276 – C7-0128/2011 – 2011/0130(COD))P7_TC1-COD(2011)0130Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 22. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu civillietās

143

2016/C 55/35

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādu par muitas sadarbību ar piegādes ķēdes drošību saistītās lietās (11362/2012 – C7- 0078/2013 – 2012/0073(NLE))

144

2016/C 55/36

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza attiecībā uz tās mijiedarbību ar Padomes Regulu (ES) Nr. .../..., ar ko Eiropas Centrālajai bankai piešķir īpašus uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu uzraudzības politiku (COM(2012)0512 – C7-0289/2012 – 2012/0244(COD))

145

2016/C 55/37

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Padomes regulai, ar ko Eiropas Centrālajai bankai piešķir īpašus uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu uzraudzības politiku (COM(2012)0511 – C7-0314/2012 – 2012/0242(CNS))

157

2016/C 55/38

P7_TA(2013)0214Pirotehniskie izstrādājumi ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 22. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu pieejamību tirgū (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0764) – C7-0425/2011 – 2011/0358(COD))P7_TC1-COD(2011)0358Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 22. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu pieejamību tirgū (pārstrādāta redakcija)

192

Ceturtdiena, 2013. gada 23. maijs

2016/C 55/39

P7_TA(2013)0217Kopienas Muitas kodeksa piemērošanas datums ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru attiecībā uz piemērošanas datumu groza Regulu (EK) Nr. 450/2008, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Modernizētais muitas kodekss) (COM(2013)0193 – C7-0096/2013 – 2013/0104(COD))P7_TC1-COD(2013)0104Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 23. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar kuru attiecībā uz piemērošanas datumu groza Regulu (EK) Nr. 450/2008, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Modernizētais muitas kodekss)

194

2016/C 55/40

P7_TA(2013)0218Mjanmas/Birmas piekļuves vispārējām tarifa preferencēm atjaunošana ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 552/97, ar ko uz laiku atsauc Mjanmas Savienības piekļuvi vispārējām tarifa preferencēm (COM(2012)0524 – C7-0297/2012 – 2012/0251(COD))P7_TC1-COD(2012)0251Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 23. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 552/97, ar ko uz laiku atsauc Mjanmas/Birmas piekļuvi vispārējām tarifa preferencēm

195

2016/C 55/41

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido sistēmu tādas finansiālās atbildības pārvaldībai, kura saistīta ar ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršanas tribunāliem, kas izveidoti ar tādiem starptautiskiem nolīgumiem, kuros Eiropas Savienība ir līgumslēdzēja puse (COM(2012)0335 – C7-0155/2012 – 2012/0163(COD))

196

2016/C 55/42

P7_TA(2013)0220Lolojumdzīvnieku nekomerciāla pārvietošana ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par lolojumdzīvnieku nekomerciālu pārvietošanu (COM(2012)0089 – C7-0060/2012 – 2012/0039(COD))P7_TC1-COD(2012)0039Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 23. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par lolojumdzīvnieku nekomerciālu pārvietošanu un par Regulas (EK) Nr. 998/2003 atcelšanu

212

2016/C 55/43

P7_TA(2013)0221Dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz suņu, kaķu un mājas sesku tirdzniecību ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 92/65/EEK attiecībā uz dzīvnieku veselības prasībām, kas reglamentē tirdzniecību ar suņiem, kaķiem un mājas seskiem Savienībā un to importu Savienībā (COM(2012)0090 – C7-0061/2012 – 2012/0040(COD))P7_TC1-COD(2012)0040Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 23. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/.../ES, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/65/EEK attiecībā uz dzīvnieku veselības prasībām, kas reglamentē suņu, kaķu un mājas sesku tirdzniecību Savienībā un to importu Savienībā

213

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

12.2.2016

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2013.–2014. GADA SESIJA

2013. gada 20.–23. maija sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 246 E, 27.8.2013.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2013. gada 21. maijs

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/2

---

P7_TA(2013)0198

Pārņemšanas piedāvājumi

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par Direktīvas 2004/25/EK par pārņemšanas piedāvājumiem piemērošanu (2012/2262(INI))

(2016/C 055/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/25/EK par pārņemšanas piedāvājumiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/25/EK par pārņemšanas piedāvājumiem (1),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Direktīvas 2004/25/EK par pārņemšanas piedāvājumiem piemērošanu (COM(2012)0347), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Direktīvas 2004/25/EK par pārņemšanas piedāvājumiem piemērošanu (COM(2012)0347),

| — | ņemot vērā pētījumu par Direktīvas 2004/25/EK par pārņemšanas piedāvājumiem piemērošanu (ārējs pētījums), kas tika veikts Komisijas uzdevumā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu par Direktīvas 2004/25/EK par pārņemšanas piedāvājumiem piemērošanu (ārējs pētījums), kas tika veikts Komisijas uzdevumā (2),

| — | ņemot vērā 2007. gada 21. februāra ziņojumu par Direktīvas par pārņemšanas piedāvājumiem īstenošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 21. februāra ziņojumu par Direktīvas par pārņemšanas piedāvājumiem īstenošanu (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0089/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0089/2013),

| A. | tā kā Direktīva par pārņemšanas piedāvājumiem (turpmāk tekstā – direktīva) sniedz obligātās pamatnostādnes, kas pārņemšanas piedāvājumu īstenošanā garantē pārredzamību un juridisko noteiktību, un akcionāriem, darbiniekiem un citām ieinteresētajām personām sniedz tiesības uz informāciju; |
| --- | --- |

A.

tā kā Direktīva par pārņemšanas piedāvājumiem (turpmāk tekstā – direktīva) sniedz obligātās pamatnostādnes, kas pārņemšanas piedāvājumu īstenošanā garantē pārredzamību un juridisko noteiktību, un akcionāriem, darbiniekiem un citām ieinteresētajām personām sniedz tiesības uz informāciju;

| B. | tā kā vairākas dalībvalstis apsver vai jau ir ieviesušas grozījumus savos saskaņotajos valsts noteikumos par pārņemšanas piedāvājumiem, lai palielinātu kapitāla tirgus pārredzamību un pastiprinātu mērķa sabiedrības un tās ieinteresēto personu tiesības; |
| --- | --- |

B.

tā kā vairākas dalībvalstis apsver vai jau ir ieviesušas grozījumus savos saskaņotajos valsts noteikumos par pārņemšanas piedāvājumiem, lai palielinātu kapitāla tirgus pārredzamību un pastiprinātu mērķa sabiedrības un tās ieinteresēto personu tiesības;

| C. | tā kā Eiropas Savienības Tiesa vairākās lietās ir spriedusi, ka tas, ka dalībvalsts privātā uzņēmējsabiedrībā saglabā īpašas tiesības, kopumā jāuzskata par kapitāla brīvas aprites ierobežojumu un to var pamatot tikai pienācīgā kārtā ierobežotos gadījumos (4); |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Savienības Tiesa vairākās lietās ir spriedusi, ka tas, ka dalībvalsts privātā uzņēmējsabiedrībā saglabā īpašas tiesības, kopumā jāuzskata par kapitāla brīvas aprites ierobežojumu un to var pamatot tikai pienācīgā kārtā ierobežotos gadījumos (4);

| D. | tā kā valstu kompetentās iestādes ir atbildīgas par pārņemšanas piedāvājumu publisko pārraudzību; |
| --- | --- |

D.

tā kā valstu kompetentās iestādes ir atbildīgas par pārņemšanas piedāvājumu publisko pārraudzību;

| E. | tā kā Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (5) 1. panta 3. punktā ir noteikts, ka Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) veic arī nepieciešamos pasākumus saistībā ar pārņemšanas piedāvājumiem; tā kā EVTI ir izveidojusi kompetento iestāžu tīklu, kas paredzēts, lai uzlabotu to sadarbību saistībā ar pārrobežu pārņemšanas piedāvājumiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (5) 1. panta 3. punktā ir noteikts, ka Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) veic arī nepieciešamos pasākumus saistībā ar pārņemšanas piedāvājumiem; tā kā EVTI ir izveidojusi kompetento iestāžu tīklu, kas paredzēts, lai uzlabotu to sadarbību saistībā ar pārrobežu pārņemšanas piedāvājumiem,

| 1. | uzskata, ka direktīva ir būtiska ES uzņēmējdarbības tiesību acquis daļa, kuras mērķis nav tikai turpmākas ES kapitāla tirgu integrācijas un saskaņošanas sekmēšana; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka direktīva ir būtiska ES uzņēmējdarbības tiesību acquis daļa, kuras mērķis nav tikai turpmākas ES kapitāla tirgu integrācijas un saskaņošanas sekmēšana;

| 2. | uzsver, ka direktīva ietekmē ne tikai galvenos noteikumus par pārņemšanas piedāvājumiem, bet tā ir jāvērtē plašākā uzņēmējdarbības tiesību kontekstā, tostarp saistībā ar uzņēmumu pārvaldību, kapitāla tirgus tiesībām un arī ar darba tiesībām; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka direktīva ietekmē ne tikai galvenos noteikumus par pārņemšanas piedāvājumiem, bet tā ir jāvērtē plašākā uzņēmējdarbības tiesību kontekstā, tostarp saistībā ar uzņēmumu pārvaldību, kapitāla tirgus tiesībām un arī ar darba tiesībām;

| 3. | atkārto, ka direktīvas mērķi, jo īpaši nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus pārņemšanas piedāvājumiem, vienlaikus aizsargājot akcionāru, darbinieku un citu ieinteresēto personu intereses, ir būtiski stūrakmeņi labi funkcionējošam tirgum korporatīvās kontroles nodrošināšanai; |
| --- | --- |

3.

atkārto, ka direktīvas mērķi, jo īpaši nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus pārņemšanas piedāvājumiem, vienlaikus aizsargājot akcionāru, darbinieku un citu ieinteresēto personu intereses, ir būtiski stūrakmeņi labi funkcionējošam tirgum korporatīvās kontroles nodrošināšanai;

| 4. | norāda uz Komisijas secinājumu, ka direktīva darbojas apmierinoši, un atzīst ārējā pētījuma secinājumus, ka direktīva ir uzlabojusi korporatīvās kontroles tirgus darbību; tomēr ar bažām norāda uz ārējā pētījumā pausto darbinieku pārstāvju neapmierinātību ar darbinieku tiesību aizsardzību un aicina Komisiju uzlabot dialogu ar darbinieku pārstāvjiem par to, kā labāk risināt neatliekamus jautājumus; |
| --- | --- |

4.

norāda uz Komisijas secinājumu, ka direktīva darbojas apmierinoši, un atzīst ārējā pētījuma secinājumus, ka direktīva ir uzlabojusi korporatīvās kontroles tirgus darbību; tomēr ar bažām norāda uz ārējā pētījumā pausto darbinieku pārstāvju neapmierinātību ar darbinieku tiesību aizsardzību un aicina Komisiju uzlabot dialogu ar darbinieku pārstāvjiem par to, kā labāk risināt neatliekamus jautājumus;

Vienlīdzīgi konkurences apstākļi

| 5. | uzsver, ka direktīva Eiropā nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz pārņemšanas piedāvājumiem, un uzskata, ka ilgtermiņā varētu plānot turpmākus uzlabojumus, lai stiprinātu šos vienlīdzīgos konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka direktīva Eiropā nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz pārņemšanas piedāvājumiem, un uzskata, ka ilgtermiņā varētu plānot turpmākus uzlabojumus, lai stiprinātu šos vienlīdzīgos konkurences apstākļus;

| 6. | respektē dalībvalstu kompetenci ieviest pasākumus, kas papildina direktīvas prasības, ja vien tiek ievēroti direktīvas vispārējie mērķi; |
| --- | --- |

6.

respektē dalībvalstu kompetenci ieviest pasākumus, kas papildina direktīvas prasības, ja vien tiek ievēroti direktīvas vispārējie mērķi;

| 7. | šajā saistībā norāda, ka dažas dalībvalstis nesen ir reaģējušas uz notikumiem savos vietējos tirgos korporatīvās kontroles nodrošināšanai, ieviešot papildu noteikumus attiecībā uz pārņemšanas piedāvājumu īstenošanu, piemēram, “iesniedz piedāvājumu vai klusē” (put up or shut up) noteikumu, kuru ieviesa Apvienotās Karalistes Pārņemšanas padome un kura mērķis gadījumos, kad nav skaidrs, vai piedāvātājs faktiski plāno iesniegt piedāvājumu attiecībā uz mērķa sabiedrību, ir precizēt, vai tiks iesniegts pārņemšanas piedāvājums (“piedāvājuma iesniegšana”), vai tas netiks iesniegts (“klusēšana”); |
| --- | --- |

7.

šajā saistībā norāda, ka dažas dalībvalstis nesen ir reaģējušas uz notikumiem savos vietējos tirgos korporatīvās kontroles nodrošināšanai, ieviešot papildu noteikumus attiecībā uz pārņemšanas piedāvājumu īstenošanu, piemēram, “iesniedz piedāvājumu vai klusē” (put up or shut up) noteikumu, kuru ieviesa Apvienotās Karalistes Pārņemšanas padome un kura mērķis gadījumos, kad nav skaidrs, vai piedāvātājs faktiski plāno iesniegt piedāvājumu attiecībā uz mērķa sabiedrību, ir precizēt, vai tiks iesniegts pārņemšanas piedāvājums (“piedāvājuma iesniegšana”), vai tas netiks iesniegts (“klusēšana”);

Uzraudzība

| 8. | atzinīgi vērtē EVTI centienus ar Pārņemšanas piedāvājumu tīkla palīdzību uzlabot valstu varas iestāžu sadarbību saistībā ar pārņemšanas piedāvājumiem; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē EVTI centienus ar Pārņemšanas piedāvājumu tīkla palīdzību uzlabot valstu varas iestāžu sadarbību saistībā ar pārņemšanas piedāvājumiem;

| 9. | tomēr uzskata, ka ES līmenī nav vajadzības vienoties par pārņemšanas piedāvājumu uzraudzību, jo pārņemšanas tiesības neietver tikai kapitāla tirgus tiesības, bet tās ir iekļautas valstu uzņēmējdarbības tiesībās; uzsver, ka kompetentajām valstu iestādēm jāpaliek atbildīgām par pārņemšanas piedāvājumu publisko pārraudzību; |
| --- | --- |

9.

tomēr uzskata, ka ES līmenī nav vajadzības vienoties par pārņemšanas piedāvājumu uzraudzību, jo pārņemšanas tiesības neietver tikai kapitāla tirgus tiesības, bet tās ir iekļautas valstu uzņēmējdarbības tiesībās; uzsver, ka kompetentajām valstu iestādēm jāpaliek atbildīgām par pārņemšanas piedāvājumu publisko pārraudzību;

Aktuālu jautājumu risināšana

| 10. | atzinīgi vērtē Komisijas konstatējumus un secinājumus par aktuāliem jautājumiem saistībā ar direktīvas darbības pārskatīšanu un norāda, ka akadēmiskās aprindas un praktiķi ir konstatējuši vēl citus aspektus (6); |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē Komisijas konstatējumus un secinājumus par aktuāliem jautājumiem saistībā ar direktīvas darbības pārskatīšanu un norāda, ka akadēmiskās aprindas un praktiķi ir konstatējuši vēl citus aspektus (6);

“Saskaņotas rīcības” jēdziens

| 11. | uzskata, ka “saskaņotas rīcības” jēdziens ir būtisks, aprēķinot slieksni, pēc kura jāiesniedz obligāts piedāvājums, un apzinās, ka dalībvalstis atšķirīgi ir transponējušas direktīvā sniegto definīciju; tomēr uzskata, ka pievēršanās “saskaņotas rīcības” jēdziena grozīšanai tikai šajā direktīvā nevairos juridisko noteiktību, jo šis jēdziens ir svarīgs arī attiecībā uz citiem aprēķiniem, kas jāveic saskaņā ar ES uzņēmējdarbības tiesībām; tādēļ ierosina veikt sīkāku analīzi, lai noteiktu iespējamos līdzekļus, ar kuriem labāk precizēt un saskaņot “saskaņotas rīcības” jēdzienu; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka “saskaņotas rīcības” jēdziens ir būtisks, aprēķinot slieksni, pēc kura jāiesniedz obligāts piedāvājums, un apzinās, ka dalībvalstis atšķirīgi ir transponējušas direktīvā sniegto definīciju; tomēr uzskata, ka pievēršanās “saskaņotas rīcības” jēdziena grozīšanai tikai šajā direktīvā nevairos juridisko noteiktību, jo šis jēdziens ir svarīgs arī attiecībā uz citiem aprēķiniem, kas jāveic saskaņā ar ES uzņēmējdarbības tiesībām; tādēļ ierosina veikt sīkāku analīzi, lai noteiktu iespējamos līdzekļus, ar kuriem labāk precizēt un saskaņot “saskaņotas rīcības” jēdzienu;

| 12. | šajā nolūkā gaida Komisijas rīcības plānu attiecībā uz ES uzņēmējdarbības tiesībām, kurā jārisina šis jautājums, un piekrīt Komisijas apgalvojumam, ka nekādā veidā nedrīkst ierobežot valstu varas iestāžu spēju uzlikt par pienākumu pusēm, kas rīkojas saskaņoti un mēģina iegūt kontroli, akceptēt to saskaņotās rīcības juridiskās sekas (7); |
| --- | --- |

12.

šajā nolūkā gaida Komisijas rīcības plānu attiecībā uz ES uzņēmējdarbības tiesībām, kurā jārisina šis jautājums, un piekrīt Komisijas apgalvojumam, ka nekādā veidā nedrīkst ierobežot valstu varas iestāžu spēju uzlikt par pienākumu pusēm, kas rīkojas saskaņoti un mēģina iegūt kontroli, akceptēt to saskaņotās rīcības juridiskās sekas (7);

Valstu atkāpes no obligātā piedāvājuma noteikuma

| 13. | uzsver, ka obligātā piedāvājuma noteikums ir galvenais noteikums mazākuma akcionāru aizsardzībai, un norāda uz ārējā pētījuma rezultātiem, saskaņā ar kuriem visas dalībvalstis pieļauj atbrīvojumus no šā noteikuma; secina, ka šīs atkāpes bieži tiek izmantotas, lai aizsargātu kontrolējošo akcionāru intereses (piemēram, faktiski nemainot kontroli), kreditoru intereses (piemēram, ja kreditori ir piešķīruši aizdevumus) un citu ieinteresēto personu intereses (piemēram, lai līdzsvarotu akcionāru un citu ieinteresēto personu tiesības); atbalsta Komisijas nodomu apkopot papildu informāciju ar mērķi noteikt, vai plaši izmantotās atkāpes ir pretrunā mazākuma akcionāru aizsardzībai; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka obligātā piedāvājuma noteikums ir galvenais noteikums mazākuma akcionāru aizsardzībai, un norāda uz ārējā pētījuma rezultātiem, saskaņā ar kuriem visas dalībvalstis pieļauj atbrīvojumus no šā noteikuma; secina, ka šīs atkāpes bieži tiek izmantotas, lai aizsargātu kontrolējošo akcionāru intereses (piemēram, faktiski nemainot kontroli), kreditoru intereses (piemēram, ja kreditori ir piešķīruši aizdevumus) un citu ieinteresēto personu intereses (piemēram, lai līdzsvarotu akcionāru un citu ieinteresēto personu tiesības); atbalsta Komisijas nodomu apkopot papildu informāciju ar mērķi noteikt, vai plaši izmantotās atkāpes ir pretrunā mazākuma akcionāru aizsardzībai;

| 14. | uzsver arī, ka obligātā piedāvājuma noteikums mazākuma akcionāriem kontroles maiņas gadījumā dod iespēju saņemt piemaksu par kontrolpaketi, un norāda, ka ar direktīvu tiek regulēta tikai obligātā piedāvājuma cena (tas ir, atbilstīga cena), bet ne brīvprātīgā piedāvājuma cena; īpaši norāda, ka ar direktīvu tiek atcelts pienākums iesniegt obligātu piedāvājumu gadījumos, kad pēc sākotnējā brīvprātīgā piedāvājuma ir sasniegts kontroles slieksnis, kā rezultātā piedāvātājs pēc tam var palielināt savu dalību mērķa sabiedrībā, izmantojot akciju ieguves parasto procedūru (tā saukto lēno ienākšanu); norāda arī to, ka šādiem gadījumiem dažas dalībvalstis ir ieviesušas otrā obligātā piedāvājuma pienākumu, saskaņā ar kuru ir jāiesniedz otrs piedāvājums, ja noteiktā laikposmā (piemēram, 12 mēnešu laikā) ir veikts zināms palielinājums (piemēram, 3 %) starp diviem noteiktiem sliekšņiem (piemēram, starp 30 % un 50 %); |
| --- | --- |

14.

uzsver arī, ka obligātā piedāvājuma noteikums mazākuma akcionāriem kontroles maiņas gadījumā dod iespēju saņemt piemaksu par kontrolpaketi, un norāda, ka ar direktīvu tiek regulēta tikai obligātā piedāvājuma cena (tas ir, atbilstīga cena), bet ne brīvprātīgā piedāvājuma cena; īpaši norāda, ka ar direktīvu tiek atcelts pienākums iesniegt obligātu piedāvājumu gadījumos, kad pēc sākotnējā brīvprātīgā piedāvājuma ir sasniegts kontroles slieksnis, kā rezultātā piedāvātājs pēc tam var palielināt savu dalību mērķa sabiedrībā, izmantojot akciju ieguves parasto procedūru (tā saukto lēno ienākšanu); norāda arī to, ka šādiem gadījumiem dažas dalībvalstis ir ieviesušas otrā obligātā piedāvājuma pienākumu, saskaņā ar kuru ir jāiesniedz otrs piedāvājums, ja noteiktā laikposmā (piemēram, 12 mēnešu laikā) ir veikts zināms palielinājums (piemēram, 3 %) starp diviem noteiktiem sliekšņiem (piemēram, starp 30 % un 50 %);

| 15. | uzskata, ka Direktīvas 2004/109/EK (8) (Pārredzamības direktīva, kas šobrīd tiek pārskatīta) 9. pantā noteiktie paziņošanas sliekšņi nodrošina pienācīgu pārredzamību attiecībā uz īpašumtiesībām un ļauj laikus noteikt, kad notiek lēna ienākšana, iegādājoties vērtspapīrus; pauž viedokli, ka valstu kompetentajām iestādēm jānovērš tādu paņēmienu izmantošana, kas izstrādāti, lai varētu apiet obligātā piedāvājuma noteikumu un tādējādi – nemaksāt kontroles piemaksu mazākuma akcionāriem; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka Direktīvas 2004/109/EK (8) (Pārredzamības direktīva, kas šobrīd tiek pārskatīta) 9. pantā noteiktie paziņošanas sliekšņi nodrošina pienācīgu pārredzamību attiecībā uz īpašumtiesībām un ļauj laikus noteikt, kad notiek lēna ienākšana, iegādājoties vērtspapīrus; pauž viedokli, ka valstu kompetentajām iestādēm jānovērš tādu paņēmienu izmantošana, kas izstrādāti, lai varētu apiet obligātā piedāvājuma noteikumu un tādējādi – nemaksāt kontroles piemaksu mazākuma akcionāriem;

Valdes neitralitāte

| 16. | norāda, ka valdes neitralitātes noteikumu attiecībā uz pēcpiedāvājumu aizsargsistēmām ir transponējusi lielākā daļa dalībvalstu, taču tikai dažas dalībvalstis ir transponējušas ierobežojumu neitralizācijas noteikumu, ar ko tiek neitralizētas pirmspiedāvājumu aizsargsistēmas; secina, ka dalībvalstīs joprojām pastāv pirmspiedāvājumu aizsargsistēmas (piemēram, piramīdu struktūras vai priekšrocību akcijas (golden shares)) un pēcpiedāvājumu aizsargsistēmas (piemēram, “draudzīgais investors” (white knight) vai parāda palielinājums) un ka vienlaikus, šķiet, nav pietiekamu līdzekļu, lai neitralizētu šādus aizsargmehānismus; tomēr uzskata, ka saskaņā ar uzņēmējdarbības tiesību vispārējiem principiem mērķa sabiedrības valdei ir jāņem vērā uzņēmuma un tajā ieinteresēto personu ilgtermiņa ilgtspējas intereses un tajās arī jārīkojas; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka valdes neitralitātes noteikumu attiecībā uz pēcpiedāvājumu aizsargsistēmām ir transponējusi lielākā daļa dalībvalstu, taču tikai dažas dalībvalstis ir transponējušas ierobežojumu neitralizācijas noteikumu, ar ko tiek neitralizētas pirmspiedāvājumu aizsargsistēmas; secina, ka dalībvalstīs joprojām pastāv pirmspiedāvājumu aizsargsistēmas (piemēram, piramīdu struktūras vai priekšrocību akcijas (golden shares)) un pēcpiedāvājumu aizsargsistēmas (piemēram, “draudzīgais investors” (white knight) vai parāda palielinājums) un ka vienlaikus, šķiet, nav pietiekamu līdzekļu, lai neitralizētu šādus aizsargmehānismus; tomēr uzskata, ka saskaņā ar uzņēmējdarbības tiesību vispārējiem principiem mērķa sabiedrības valdei ir jāņem vērā uzņēmuma un tajā ieinteresēto personu ilgtermiņa ilgtspējas intereses un tajās arī jārīkojas;

Darbinieku tiesības pārņemšanas situācijā

| 17. | uzsver, ka direktīvā ir paredzēts, ka darbiniekiem tikai tiek sniegta informācija, jo īpaši par piedāvātāja nodomiem attiecībā uz mērķa sabiedrības nākotni un nākotnes plāniem saistībā ar darbavietām, ieskaitot visas būtiskās pārmaiņas nodarbinātības nosacījumos, bet nav paredzētas tiesības tikt uzklausītiem; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka direktīvā ir paredzēts, ka darbiniekiem tikai tiek sniegta informācija, jo īpaši par piedāvātāja nodomiem attiecībā uz mērķa sabiedrības nākotni un nākotnes plāniem saistībā ar darbavietām, ieskaitot visas būtiskās pārmaiņas nodarbinātības nosacījumos, bet nav paredzētas tiesības tikt uzklausītiem;

| 18. | uzsver, ka steidzami ir jāturpina izskatīt jautājums, kā aizsargāt un vēl vairāk stiprināt darbinieku tiesības, ņemot vērā acquis, tostarp Direktīvu 2001/23/EK (9) un Direktīvu 2002/14/EK (10); |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka steidzami ir jāturpina izskatīt jautājums, kā aizsargāt un vēl vairāk stiprināt darbinieku tiesības, ņemot vērā acquis, tostarp Direktīvu 2001/23/EK (9) un Direktīvu 2002/14/EK (10);

| 19. | uzstāj, ka efektīvi jāpiemēro un nepieciešamības gadījumā pienācīgi jārealizē attiecīgie direktīvas noteikumi par darbinieku tiesībām; |
| --- | --- |

19.

uzstāj, ka efektīvi jāpiemēro un nepieciešamības gadījumā pienācīgi jārealizē attiecīgie direktīvas noteikumi par darbinieku tiesībām;

Pārņemšanas piedāvājumi ekonomikas lejupslīdes laikā

| 20. | atgādina, ka saskaņā ar direktīvas 21. pantu tās noteikumi dalībvalstu tiesību aktos bija jātransponē līdz 2006. gada 20. maijam, un norāda, ka saskaņā ar ārējo pētījumu lielākā daļa dalībvalstu direktīvu transponēja laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam (11); |
| --- | --- |

20.

atgādina, ka saskaņā ar direktīvas 21. pantu tās noteikumi dalībvalstu tiesību aktos bija jātransponē līdz 2006. gada 20. maijam, un norāda, ka saskaņā ar ārējo pētījumu lielākā daļa dalībvalstu direktīvu transponēja laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam (11);

| 21. | uzsver, ka direktīvas transponēšanas laikposms sakrīt ar finanšu krīzes sākumu, kas galu galā pārvērtās par ekonomikas un parādu krīzi, un ka pārņemšanas darbības ir cieši saistītas ar finanšu un ekonomikas notikumiem gan Eiropā, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka direktīvas transponēšanas laikposms sakrīt ar finanšu krīzes sākumu, kas galu galā pārvērtās par ekonomikas un parādu krīzi, un ka pārņemšanas darbības ir cieši saistītas ar finanšu un ekonomikas notikumiem gan Eiropā, gan ārpus tās;

| 22. | uzsver, ka saskaņā ar ārējo pētījumu pēc direktīvas transponēšanas datuma pārņemšanas darbību skaits ievērojami samazinājās krīzes rezultātā, tostarp Apvienotajā Karalistē, kurā darbības tirgū korporatīvās kontroles nodrošināšanai parasti ir koncentrētākas nekā pārējā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka saskaņā ar ārējo pētījumu pēc direktīvas transponēšanas datuma pārņemšanas darbību skaits ievērojami samazinājās krīzes rezultātā, tostarp Apvienotajā Karalistē, kurā darbības tirgū korporatīvās kontroles nodrošināšanai parasti ir koncentrētākas nekā pārējā Eiropas Savienībā;

| 23. | pauž viedokli, ka, tā kā korporatīvās kontroles tirgus šajā finanšu krīzes laikā ir pastāvīgi sarucis, novērtējums par to, vai un kādā mērogā ir jāievieš papildu saskaņošanas pasākumi attiecībā uz pārņemšanas piedāvājumiem, būtu maldinošs; |
| --- | --- |

23.

pauž viedokli, ka, tā kā korporatīvās kontroles tirgus šajā finanšu krīzes laikā ir pastāvīgi sarucis, novērtējums par to, vai un kādā mērogā ir jāievieš papildu saskaņošanas pasākumi attiecībā uz pārņemšanas piedāvājumiem, būtu maldinošs;

| 24. | tādēļ lūdz Komisiju turpināt cieši pārraudzīt notikumus tirgū korporatīvās kontroles nodrošināšanai un sagatavot jaunu novērtējumu par direktīvas piemērošanu, kad pārņemšanas darbības atkal tiks veiktas stabilākos apjomos; |
| --- | --- |

24.

tādēļ lūdz Komisiju turpināt cieši pārraudzīt notikumus tirgū korporatīvās kontroles nodrošināšanai un sagatavot jaunu novērtējumu par direktīvas piemērošanu, kad pārņemšanas darbības atkal tiks veiktas stabilākos apjomos;

o

o o

| 25. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

25.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 142, 30.4.2004., 12. lpp.

(2)  Ārējs pētījums par Direktīvas par pārņemšanas piedāvājumiem piemērošanu, ko Komisijas uzdevumā veica Marccus Partners, pieejams: http://ec.europa.eu/internal_market/company/docs/takeoverbids/study/study_en.pdf

(3)  Komisijas dienestu darba dokuments (SEC(2007)0268).

(4)  Piemēram, spriedums lietā C-171/08 Komisija/Portugāle (Krājums, I–6817. lpp.)

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi) (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

(6)  Skatīt, piemēram, Freshfields Bruckhaus Deringer, ES Pārņemšanas piedāvājumu direktīvas un Vācijas pārņemšanas tiesību aktu pārskatīšana, 2011. gada 14. novembris, pieejams: http://www.freshfields.com/uploadedFiles/SiteWide/Knowledge/Reform_Eu_Takeover%20directive_31663.pdf

(7)  Komisijas ziņojums par Direktīvas 2004/25/EK par pārņemšanas piedāvājumiem piemērošanu, 9. lpp.

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīva 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK (OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.).

(9)  Padomes 2001. gada 12. marta Direktīva 2001/23/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz darbinieku tiesību aizsardzību uzņēmumu, uzņēmējsabiedrību vai uzņēmumu vai uzņēmējsabiedrību daļu pārejas gadījumā (OV L 82, 22.3.2001., 16. lpp.).

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 11. marta Direktīva 2002/14/EK, ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā (OV L 80, 23.3.2002., 29. lpp.).

(11)  Skatīt ārējā pētījuma 284. lpp. un vispārīgākai informācijai – 58. lpp. un turpmākās lpp.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/6

---

P7_TA(2013)0199

Reģionālās stratēģijas rūpniecības rajoniem Eiropas Savienībā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par reģionālajām stratēģijām rūpniecības rajoniem Eiropas Savienībā (2012/2100(INI))

(2016/C 055/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā LESD 162. pantu, kurā ietverti Eiropas Sociālā fonda mērķi un cita starpā minēts mērķis veicināt pielāgošanos pārmaiņām rūpniecībā un pārmaiņām ražošanas sistēmās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 162. pantu, kurā ietverti Eiropas Sociālā fonda mērķi un cita starpā minēts mērķis veicināt pielāgošanos pārmaiņām rūpniecībā un pārmaiņām ražošanas sistēmās,

| — | ņemot vērā LESD 174. pantu un turpmākos pantus, kuros noteikts ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķis un minēti strukturālie finanšu instrumenti šā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 174. pantu un turpmākos pantus, kuros noteikts ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķis un minēti strukturālie finanšu instrumenti šā mērķa sasniegšanai,

| — | ņemot vērā LESD 176. pantu, kas attiecas uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu un cita starpā ietver norādi uz to reģionu attīstīšanu un strukturālo pielāgošanu, kuru attīstība atpaliek, un to rūpniecības rajonu pārprofilēšanu, kur sākusies lejupslīde, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 176. pantu, kas attiecas uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu un cita starpā ietver norādi uz to reģionu attīstīšanu un strukturālo pielāgošanu, kuru attīstība atpaliek, un to rūpniecības rajonu pārprofilēšanu, kur sākusies lejupslīde,

| — | ņemot vērā LESD 173. pantu (XVII sadaļa), kurš attiecas uz ES rūpniecības politiku un kurā cita starpā ir minēta Savienības rūpniecības konkurētspēja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 173. pantu (XVII sadaļa), kurš attiecas uz ES rūpniecības politiku un kurā cita starpā ir minēta Savienības rūpniecības konkurētspēja,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 11. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz kuriem attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (COM(2012)0496), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 11. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz kuriem attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (COM(2012)0496),

| — | ņemot vērā 2010. gada 20. maija rezolūciju par pētniecībai un inovācijai paredzēto fondu sinerģiju īstenošanu Regulā (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Septītajā pamatprogrammā pētniecībai un attīstībai pilsētās un reģionos, kā arī dalībvalstīs un Eiropas Savienībā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 20. maija rezolūciju par pētniecībai un inovācijai paredzēto fondu sinerģiju īstenošanu Regulā (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Septītajā pamatprogrammā pētniecībai un attīstībai pilsētās un reģionos, kā arī dalībvalstīs un Eiropas Savienībā (1),

| — | ņemot vērā 2010. gada 20. maija rezolūciju par kohēzijas politikas ieguldījumu Lisabonas mērķu un stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 20. maija rezolūciju par kohēzijas politikas ieguldījumu Lisabonas mērķu un stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanā (2),

| — | ņemot vērā 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par Kopienas inovāciju politiku mainīgajā pasaulē (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par Kopienas inovāciju politiku mainīgajā pasaulē (3),

| — | ņemot vērā 2010. gada 16. jūnija rezolūciju par stratēģiju “ES 2020” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 16. jūnija rezolūciju par stratēģiju “ES 2020” (4),

| — | ņemot vērā 2010. gada 7. oktobra rezolūciju par ES kohēzijas un reģionālo politiku pēc 2013. gada (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 7. oktobra rezolūciju par ES kohēzijas un reģionālo politiku pēc 2013. gada (5),

| — | ņemot vērā 2011. gada 9. marta rezolūciju par rūpniecības politiku globalizācijas laikmetā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 9. marta rezolūciju par rūpniecības politiku globalizācijas laikmetā (6),

| — | ņemot vērā 2010. gada 10. decembrī Briselē notikušās Konkurētspējas padomes (iekšējais tirgus, rūpniecība, pētniecība un kosmoss) 3057. sanāksmes secinājumus par rūpniecības politiku globalizācijas laikmetā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 10. decembrī Briselē notikušās Konkurētspējas padomes (iekšējais tirgus, rūpniecība, pētniecība un kosmoss) 3057. sanāksmes secinājumus par rūpniecības politiku globalizācijas laikmetā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 25. jūnija Sesto progresa ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju “Radoši un inovatīvi reģioni” (COM(2009)0295), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 25. jūnija Sesto progresa ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju “Radoši un inovatīvi reģioni” (COM(2009)0295),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2009. gada 30. jūlija darba dokumentu “Eiropas rūpniecība mainīgā pasaulē – atjaunināts nozares pārskats par 2009. gadu” (SEC(2009)1111), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2009. gada 30. jūlija darba dokumentu “Eiropas rūpniecība mainīgā pasaulē – atjaunināts nozares pārskats par 2009. gadu” (SEC(2009)1111),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 23. septembra paziņojumu “Gatavojoties nākotnei: kopējas stratēģijas izstrādāšana svarīgām pamattehnoloģijām ES” (COM(2009)0512), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 23. septembra paziņojumu “Gatavojoties nākotnei: kopējas stratēģijas izstrādāšana svarīgām pamattehnoloģijām ES” (COM(2009)0512),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 6. oktobra paziņojumu „Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva “Inovācijas savienība”” (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 6. oktobra paziņojumu „Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva “Inovācijas savienība”” (COM(2010)0546),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 28. oktobra paziņojumu “Integrēta rūpniecības politika globalizācijas laikmetam – prioritāte konkurētspējai un ilgtspējai” (COM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 28. oktobra paziņojumu “Integrēta rūpniecības politika globalizācijas laikmetam – prioritāte konkurētspējai un ilgtspējai” (COM(2010)0614),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra paziņojumu “Secinājumi piektajā ziņojumā par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju – kohēzijas politikas nākotne” (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra paziņojumu “Secinājumi piektajā ziņojumā par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju – kohēzijas politikas nākotne” (COM(2010)0642),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 14. oktobra paziņojumu “Rūpniecības politika – konkurētspējas uzlabošana” (COM(2011)0642), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 14. oktobra paziņojumu “Rūpniecības politika – konkurētspējas uzlabošana” (COM(2011)0642),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 14. marta darba dokumentu “Vienotā stratēģiskā satvara 2014.–2020. gadam elementi: Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds, Kohēzijas fonds, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds” (SWD(2012)0061), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 14. marta darba dokumentu “Vienotā stratēģiskā satvara 2014.–2020. gadam elementi: Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds, Kohēzijas fonds, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds” (SWD(2012)0061),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 24. aprīļa darba dokumentu “Partnerības princips vienotā stratēģiskā satvara fondu īstenošanā – elementi Eiropas rīcības kodeksam attiecībā uz partnerību” (SWD(2012)0106), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 24. aprīļa darba dokumentu “Partnerības princips vienotā stratēģiskā satvara fondu īstenošanā – elementi Eiropas rīcības kodeksam attiecībā uz partnerību” (SWD(2012)0106),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumu “Spēcīgāka Eiropas rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai – atjaunināts paziņojums par rūpniecības politiku” (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumu “Spēcīgāka Eiropas rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai – atjaunināts paziņojums par rūpniecības politiku” (COM(2012)0582),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 10. oktobra darba dokumentu par Eiropas konkurētspējas ziņojumu (SWD(2012)0299), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 10. oktobra darba dokumentu par Eiropas konkurētspējas ziņojumu (SWD(2012)0299),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Rūpniecības rezultātu apkopojums un dalībvalstu konkurētspējas rādītāji un politika” (SWD(2012)0298), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Rūpniecības rezultātu apkopojums un dalībvalstu konkurētspējas rādītāji un politika” (SWD(2012)0298),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (EESK) 2010. gada 26. maija atzinumu “Nepieciešamība piemērot integrētu pieeju pilsētvides atjaunošanai” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (EESK) 2010. gada 26. maija atzinumu “Nepieciešamība piemērot integrētu pieeju pilsētvides atjaunošanai” (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Komisijas paziņojumu “Integrēta rūpniecības politika globalizācijas laikmetam – prioritāte konkurētspējai un ilgtspējai” (CCMI/083 – CESE 808/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Komisijas paziņojumu “Integrēta rūpniecības politika globalizācijas laikmetam – prioritāte konkurētspējai un ilgtspējai” (CCMI/083 – CESE 808/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0145/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0145/2013),

| A. | tā kā jēdziens “rūpniecība” nav skaidri definēts un var ietvert dažādas nozares; |
| --- | --- |

A.

tā kā jēdziens “rūpniecība” nav skaidri definēts un var ietvert dažādas nozares;

| B. | tā kā rūpniecība nešaubīgi ir viena no mūsu galvenajām priekšrocībām starptautiskā līmenī, jo bez tās ES nespētu būt tik ekonomiski ietekmīga pasaulē; |
| --- | --- |

B.

tā kā rūpniecība nešaubīgi ir viena no mūsu galvenajām priekšrocībām starptautiskā līmenī, jo bez tās ES nespētu būt tik ekonomiski ietekmīga pasaulē;

| C. | tā kā rūpniecības nozarei varētu būt vadošā loma ES ekonomikā, jo pēc Komisijas aplēsēm katras 100 rūpniecībā radītas darbvietas var radīt 60 līdz 200 jaunu darbvietu citās ekonomikas nozarēs; tā kā rūpnieciskā ražošana laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam tomēr ir samazinājusies no 20 % līdz 16 % no ES IKP un tā kā darbvietu skaits nozarē ir samazinājies par 11 %; |
| --- | --- |

C.

tā kā rūpniecības nozarei varētu būt vadošā loma ES ekonomikā, jo pēc Komisijas aplēsēm katras 100 rūpniecībā radītas darbvietas var radīt 60 līdz 200 jaunu darbvietu citās ekonomikas nozarēs; tā kā rūpnieciskā ražošana laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam tomēr ir samazinājusies no 20 % līdz 16 % no ES IKP un tā kā darbvietu skaits nozarē ir samazinājies par 11 %;

| D. | tā kā Komisija cenšas apturēt ES rūpniecības lejupslīdi un panākt tās augšupeju un līdz 2020. gadam atjaunot rūpniecības ieguldījumu IKP līdz pat 20 % salīdzinājumā ar pašreizējiem 16 %; tā kā rūpniecība ir viens no svarīgākajiem privāto un publisko ieguldījumu mērķiem pētniecības, izstrādes un inovāciju jomā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija cenšas apturēt ES rūpniecības lejupslīdi un panākt tās augšupeju un līdz 2020. gadam atjaunot rūpniecības ieguldījumu IKP līdz pat 20 % salīdzinājumā ar pašreizējiem 16 %; tā kā rūpniecība ir viens no svarīgākajiem privāto un publisko ieguldījumu mērķiem pētniecības, izstrādes un inovāciju jomā;

| E. | tā kā kohēzijas politika var palīdzēt risināt strukturālās problēmas, ar ko saskaras Savienības rūpniecības nozare, un var palīdzēt sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” vērienīgos mērķus, tostarp pāreju uz energoefektīvu un iekļaujošu ekonomiku, kas rada zemas oglekļa emisijas un veicina zināšanas un nodarbinātību; |
| --- | --- |

E.

tā kā kohēzijas politika var palīdzēt risināt strukturālās problēmas, ar ko saskaras Savienības rūpniecības nozare, un var palīdzēt sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” vērienīgos mērķus, tostarp pāreju uz energoefektīvu un iekļaujošu ekonomiku, kas rada zemas oglekļa emisijas un veicina zināšanas un nodarbinātību;

| F. | tā kā daudzi vecie rūpniecības rajoni Eiropā saskaras ar līdzīgām problēmām – ilgstošam izaugsmes periodam pagātnē sekojis dziļš ekonomikas pagrimums pēdējos gados; |
| --- | --- |

F.

tā kā daudzi vecie rūpniecības rajoni Eiropā saskaras ar līdzīgām problēmām – ilgstošam izaugsmes periodam pagātnē sekojis dziļš ekonomikas pagrimums pēdējos gados;

| G. | tā kā pārrobežu reģioni to kopējo teritoriālo īpašību un savstarpējās ekonomiskās atkarības dēļ bieži saskaras ar tādām pašām rūpniecības problēmām kā ogļu un metāla atradnes un tekstilrūpniecība; |
| --- | --- |

G.

tā kā pārrobežu reģioni to kopējo teritoriālo īpašību un savstarpējās ekonomiskās atkarības dēļ bieži saskaras ar tādām pašām rūpniecības problēmām kā ogļu un metāla atradnes un tekstilrūpniecība;

| H. | tā kā rūpniecības politika parasti koncentrējas uz nozarei specifiskām ikdienas problēmām, tāpēc tās spēcīgā ietekme uz reģioniem bieži vien netiek pamanīta; |
| --- | --- |

H.

tā kā rūpniecības politika parasti koncentrējas uz nozarei specifiskām ikdienas problēmām, tāpēc tās spēcīgā ietekme uz reģioniem bieži vien netiek pamanīta;

| I. | tā kā pētījumi liecina, ka veco rūpniecības rajonu pārstrukturēšanai ir vajadzīga plaša pieeja, un administratīvie šķēršļi šo procesu var kavēt; |
| --- | --- |

I.

tā kā pētījumi liecina, ka veco rūpniecības rajonu pārstrukturēšanai ir vajadzīga plaša pieeja, un administratīvie šķēršļi šo procesu var kavēt;

| J. | tā kā ES dalībvalstis, reģioni un pilsētas saskaras ar finansiāliem ierobežojumiem; tā kā jo īpaši rajoni ar vecu rūpniecisko bāzi bieži vien neatrodas tik izdevīgā vietā, lai piesaistītu to pārprofilēšanai pietiekamus līdzekļus; tā kā, lai atbalstītu reģionālās un pārrobežu politikas pieejas, pārprofilēšanas un pārstrukturēšanas pasākumiem ir vajadzīgs ES finansējums; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES dalībvalstis, reģioni un pilsētas saskaras ar finansiāliem ierobežojumiem; tā kā jo īpaši rajoni ar vecu rūpniecisko bāzi bieži vien neatrodas tik izdevīgā vietā, lai piesaistītu to pārprofilēšanai pietiekamus līdzekļus; tā kā, lai atbalstītu reģionālās un pārrobežu politikas pieejas, pārprofilēšanas un pārstrukturēšanas pasākumiem ir vajadzīgs ES finansējums;

| K. | tā kā pilsētas veicina inovācijas un ilgtspējīgu attīstību un tā kā viens no to svarīgākajiem uzdevumiem ir risināt problēmas, ar ko saskaras vecie rūpniecības rajoni; |
| --- | --- |

K.

tā kā pilsētas veicina inovācijas un ilgtspējīgu attīstību un tā kā viens no to svarīgākajiem uzdevumiem ir risināt problēmas, ar ko saskaras vecie rūpniecības rajoni;

| L. | tā kā, lai palīdzētu reģioniem un pilsētām īstenot savu inovāciju potenciālu un pārorientēt rūpniecisko īpašumu jauno rūpniecības nozaru un pakalpojumu, un globalizēta tirgus virzienā, ir vajadzīgas jaunas, novatoriskas un integrētas pieejas, ko atbalsta arī atbilstošs tiesiskais regulējums un pārdomātas specializācijas stratēģijas; |
| --- | --- |

L.

tā kā, lai palīdzētu reģioniem un pilsētām īstenot savu inovāciju potenciālu un pārorientēt rūpniecisko īpašumu jauno rūpniecības nozaru un pakalpojumu, un globalizēta tirgus virzienā, ir vajadzīgas jaunas, novatoriskas un integrētas pieejas, ko atbalsta arī atbilstošs tiesiskais regulējums un pārdomātas specializācijas stratēģijas;

| M. | tā kā kultūras un radošo nozaru potenciāls nav pietiekami ņemts vērā dažādajos industrializācijas atjaunošanas politikas virzienos, lai gan tām ir ievērojams izaugsmes, inovāciju un darbvietu izveides potenciāls un tās ir sociālās kohēzijas faktors un efektīvs līdzeklis cīņā pret pašreizējo lejupslīdi, |
| --- | --- |

M.

tā kā kultūras un radošo nozaru potenciāls nav pietiekami ņemts vērā dažādajos industrializācijas atjaunošanas politikas virzienos, lai gan tām ir ievērojams izaugsmes, inovāciju un darbvietu izveides potenciāls un tās ir sociālās kohēzijas faktors un efektīvs līdzeklis cīņā pret pašreizējo lejupslīdi,

| 1. | vērš uzmanību uz to, ka ir pieejami līdzekļi, ko nodrošina kohēzijas politika un struktūrfondi, izmantojot Eiropas Investīciju bankas finanšu inženierijas sistēmas, kā arī valsts, reģionālās un vietēja līmeņa ekonomiskās attīstības politikas virzienus, lai atbalstītu veco rūpniecības rajonu pārstrukturēšanu un rūpniecības atjaunošanu krīzes skartajos rūpniecības rajonos, paturot prātā galveno mērķi – atjaunot modernu un ilgtspējīgu rūpniecību; tomēr pauž nožēlu, ka šīs iespējas ne vienmēr attiecas uz konkrēta reģiona faktiskajām problēmām un ka dalībvalstis un reģioni nepietiekami izmanto struktūrfondu un ieguldījumu fondu līdzekļus brīdī, kad rūpniecības nozari ir smagi skārusi krīze; |
| --- | --- |

1.

vērš uzmanību uz to, ka ir pieejami līdzekļi, ko nodrošina kohēzijas politika un struktūrfondi, izmantojot Eiropas Investīciju bankas finanšu inženierijas sistēmas, kā arī valsts, reģionālās un vietēja līmeņa ekonomiskās attīstības politikas virzienus, lai atbalstītu veco rūpniecības rajonu pārstrukturēšanu un rūpniecības atjaunošanu krīzes skartajos rūpniecības rajonos, paturot prātā galveno mērķi – atjaunot modernu un ilgtspējīgu rūpniecību; tomēr pauž nožēlu, ka šīs iespējas ne vienmēr attiecas uz konkrēta reģiona faktiskajām problēmām un ka dalībvalstis un reģioni nepietiekami izmanto struktūrfondu un ieguldījumu fondu līdzekļus brīdī, kad rūpniecības nozari ir smagi skārusi krīze;

| 2. | norāda, ka jāveic turpmāki veco rūpniecības rajonu atbalsta pasākumi, jo īpaši attiecībā uz rajoniem, kuros praktizēta tikai viena rūpniecības nozare, lai veiksmīgi atrastu tiem jaunus attīstības virzienus, liekot uzsvaru uz radošām un kultūras nozarēm, kā arī lai veicinātu pamestu teritoriju izmantošanu, kas varētu būt izšķiroši nozīmīgi rūpniecības platību pārveidei; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka jāveic turpmāki veco rūpniecības rajonu atbalsta pasākumi, jo īpaši attiecībā uz rajoniem, kuros praktizēta tikai viena rūpniecības nozare, lai veiksmīgi atrastu tiem jaunus attīstības virzienus, liekot uzsvaru uz radošām un kultūras nozarēm, kā arī lai veicinātu pamestu teritoriju izmantošanu, kas varētu būt izšķiroši nozīmīgi rūpniecības platību pārveidei;

| 3. | prasa ieviest integrētākas sistēmiskās pieejas rūpniecības atjaunošanai un reģionālajai attīstībai un nodrošināt lielāku saskaņotību starp dažādiem politikas virzieniem ES, valsts, reģionu, starpreģionu un pārrobežu līmenī, lai nodrošinātu lielā Eiropas rūpniecības nozares potenciāla izmantošanu; uzsver, ka jāizveido reģionālu interešu ekonomikas zonas un augsto tehnoloģiju uzņēmējdarbības parki, kuru pamatā ir publiskā un privātā sektora partnerība, un ka ar novatoriskām tehnoloģijām jāatbalsta vietējo un reģionālo cilvēkresursu un ekonomisko resursu efektīvāka izmantošana; |
| --- | --- |

3.

prasa ieviest integrētākas sistēmiskās pieejas rūpniecības atjaunošanai un reģionālajai attīstībai un nodrošināt lielāku saskaņotību starp dažādiem politikas virzieniem ES, valsts, reģionu, starpreģionu un pārrobežu līmenī, lai nodrošinātu lielā Eiropas rūpniecības nozares potenciāla izmantošanu; uzsver, ka jāizveido reģionālu interešu ekonomikas zonas un augsto tehnoloģiju uzņēmējdarbības parki, kuru pamatā ir publiskā un privātā sektora partnerība, un ka ar novatoriskām tehnoloģijām jāatbalsta vietējo un reģionālo cilvēkresursu un ekonomisko resursu efektīvāka izmantošana;

| 4. | uzsver, ka panākumi, nodrošinot šādu rūpniecības atjaunošanu līdz ar reģionālo attīstību, būs atkarīgi no efektīvas politikas tādās jomās kā kohēzijas politika, ekonomikas pārvaldība, konkurētspēja, pētniecība un inovācija, enerģētika, digitalizācijas programma, ilgtspējīga attīstība, kultūras un radošās nozares, jaunas prasmes un darbvietas utt.; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka panākumi, nodrošinot šādu rūpniecības atjaunošanu līdz ar reģionālo attīstību, būs atkarīgi no efektīvas politikas tādās jomās kā kohēzijas politika, ekonomikas pārvaldība, konkurētspēja, pētniecība un inovācija, enerģētika, digitalizācijas programma, ilgtspējīga attīstība, kultūras un radošās nozares, jaunas prasmes un darbvietas utt.;

| 5. | uzskata, ka veco rūpniecības rajonu galvenie izaicinājumi ir saistīti ar:






  — | zemes fizisko atjaunošanu; |
| --- | --- | --- |

5.

uzskata, ka veco rūpniecības rajonu galvenie izaicinājumi ir saistīti ar:

—

zemes fizisko atjaunošanu;

| — | mājokļu un sociālās infrastruktūras atjaunošanu; |
| --- | --- |

—

mājokļu un sociālās infrastruktūras atjaunošanu;

| — | auno rūpniecības nozaru vajadzībām pielāgotas infrastruktūras atjaunošanu; |
| --- | --- |

—

auno rūpniecības nozaru vajadzībām pielāgotas infrastruktūras atjaunošanu;

| — | platjoslas infrastruktūras attīstīšanu, kas padara teritoriju pievilcīgāku; |
| --- | --- |

—

platjoslas infrastruktūras attīstīšanu, kas padara teritoriju pievilcīgāku;

| — | nepieciešamību pārkvalificēt bez darba palikušos strādniekus, kā arī mūžizglītības veicināšanu, lai radītu darbvietas, galveno uzmanību pievēršot darbaspēka, jo īpaši jauniešu, kvalitatīvai tehnoloģiskajai izglītībai; |
| --- | --- |

—

nepieciešamību pārkvalificēt bez darba palikušos strādniekus, kā arī mūžizglītības veicināšanu, lai radītu darbvietas, galveno uzmanību pievēršot darbaspēka, jo īpaši jauniešu, kvalitatīvai tehnoloģiskajai izglītībai;

| — | pārrobežu stratēģiju veicināšanu nodarbinātības, inovāciju, apmācības, vides atveseļošanas un reģionālās pievilcības jomā; |
| --- | --- |

—

pārrobežu stratēģiju veicināšanu nodarbinātības, inovāciju, apmācības, vides atveseļošanas un reģionālās pievilcības jomā;

| — | vajadzību veicināt uzņēmējdarbību ar īpaši pielāgotām Savienības nodarbinātības stratēģijām un vajadzību pielāgot sociālās prasmes, kvalifikāciju un uzņēmējdarbību jaunajām prasībām, ko rada pārmaiņas ekonomikas, tehnoloģiju, profesionālajā un vides jomā; |
| --- | --- |

—

vajadzību veicināt uzņēmējdarbību ar īpaši pielāgotām Savienības nodarbinātības stratēģijām un vajadzību pielāgot sociālās prasmes, kvalifikāciju un uzņēmējdarbību jaunajām prasībām, ko rada pārmaiņas ekonomikas, tehnoloģiju, profesionālajā un vides jomā;

| — | attiecīgo teritoriju ilgtspējīgu atjaunošanu, garantējot, ka katrā iespējamā gadījumā tiek veidotas zaļās zonas; |
| --- | --- |

—

attiecīgo teritoriju ilgtspējīgu atjaunošanu, garantējot, ka katrā iespējamā gadījumā tiek veidotas zaļās zonas;

| — | jauna ekonomiskā pamata un ieguldījumu nosacījumu noteikšanu; |
| --- | --- |

—

jauna ekonomiskā pamata un ieguldījumu nosacījumu noteikšanu;

| — | ekoloģisko problēmu risināšanu; |
| --- | --- |

—

ekoloģisko problēmu risināšanu;

| — | finansiāliem šķēršļiem un tiešas finansēšanas iespēju trūkumu; |
| --- | --- |

—

finansiāliem šķēršļiem un tiešas finansēšanas iespēju trūkumu;

| — | pārdomātas specializācijas risinājumu veidošanu attiecībā uz rūpniecības atjaunošanu un ekonomikas dažādošanu; |
| --- | --- |

—

pārdomātas specializācijas risinājumu veidošanu attiecībā uz rūpniecības atjaunošanu un ekonomikas dažādošanu;

| 6. | uzsver, ka reģionālajās stratēģijās rūpniecības rajoniem kā centrālais elements ir jāiekļauj pasākumi augsnes, ūdens un gaisa kvalitātes aizsardzībai, lai nosargātu reģionālo un vietējo bioloģisko daudzveidību un dabas resursus, kā arī pasākumi augsnes un ūdens attīrīšanai, lai izbeigtu videi kaitīgu vielu nonākšanu dabā; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka reģionālajās stratēģijās rūpniecības rajoniem kā centrālais elements ir jāiekļauj pasākumi augsnes, ūdens un gaisa kvalitātes aizsardzībai, lai nosargātu reģionālo un vietējo bioloģisko daudzveidību un dabas resursus, kā arī pasākumi augsnes un ūdens attīrīšanai, lai izbeigtu videi kaitīgu vielu nonākšanu dabā;

| 7. | uzskata, ka ir svarīgi, lai rūpniecības rajoniem paredzētās stratēģijas ietvertu integrētu pieeju ilgtspējīga transporta iespējām uz un no šādiem rajoniem gan izejvielu, preču un personāla, gan nepieciešamās – esošās vai plānotās – infrastruktūras ziņā, un ka tādējādi var samazināt pilsētas un rūpniecisko rajonu ietekmi uz vidi, kā arī nodrošināt, lai būtu apmierinātas arī vietējo iedzīvotāju vajadzības, vienlaikus aizsargājot dabas resursus un kapitālu un labvēlīgi ietekmējot cilvēka veselību; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka ir svarīgi, lai rūpniecības rajoniem paredzētās stratēģijas ietvertu integrētu pieeju ilgtspējīga transporta iespējām uz un no šādiem rajoniem gan izejvielu, preču un personāla, gan nepieciešamās – esošās vai plānotās – infrastruktūras ziņā, un ka tādējādi var samazināt pilsētas un rūpniecisko rajonu ietekmi uz vidi, kā arī nodrošināt, lai būtu apmierinātas arī vietējo iedzīvotāju vajadzības, vienlaikus aizsargājot dabas resursus un kapitālu un labvēlīgi ietekmējot cilvēka veselību;

| 8. | uzskata, ka ES paplašināšanās rezultātā ir palielinājušās reģionu atšķirības, tāpēc uzmanība vairs netiek pievērsta veciem rūpniecības rajoniem un sabiedrība ir zaudējusi interesi par šiem rajoniem, kuriem trūkst iespēju saņemt pietiekamus ieguldījumus konkrētu reģionālās attīstības stratēģiju īstenošanai; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka ES paplašināšanās rezultātā ir palielinājušās reģionu atšķirības, tāpēc uzmanība vairs netiek pievērsta veciem rūpniecības rajoniem un sabiedrība ir zaudējusi interesi par šiem rajoniem, kuriem trūkst iespēju saņemt pietiekamus ieguldījumus konkrētu reģionālās attīstības stratēģiju īstenošanai;

| 9. | aicina Komisiju novērtēt pašreizējo situāciju vecajos rūpniecības rajonos, noteikt to galvenās problēmas un sniegt tiem informāciju un ieteikumus, lai, balstoties uz plašām partnerattiecībām, ar demokrātiskām procedūrām izstrādātu reģionālās stratēģijas, kas var palīdzēt uzlabot šo rajonu ilgtspējīgas attīstības perspektīvas, izmantojot tiem piemītošo potenciālu; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju novērtēt pašreizējo situāciju vecajos rūpniecības rajonos, noteikt to galvenās problēmas un sniegt tiem informāciju un ieteikumus, lai, balstoties uz plašām partnerattiecībām, ar demokrātiskām procedūrām izstrādātu reģionālās stratēģijas, kas var palīdzēt uzlabot šo rajonu ilgtspējīgas attīstības perspektīvas, izmantojot tiem piemītošo potenciālu;

| 10. | uzsver – lai veicinātu ekonomikas izaugsmi un darbvietu radīšanu un sekmētu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu un ar tiem saistīto pasākumu īstenošanu, ir jānostiprina ekonomikas rūpnieciskā bāze, un uzsver, ka vecajiem rūpniecības rajoniem pieejamais ar rūpniecību saistītais kultūras, vēstures un arhitektūras mantojums un zināšanas var būt neaizstājams šīs bāzes pamats, un tas ir jāsaglabā un jāpielāgo jaunajām vajadzībām; |
| --- | --- |

10.

uzsver – lai veicinātu ekonomikas izaugsmi un darbvietu radīšanu un sekmētu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu un ar tiem saistīto pasākumu īstenošanu, ir jānostiprina ekonomikas rūpnieciskā bāze, un uzsver, ka vecajiem rūpniecības rajoniem pieejamais ar rūpniecību saistītais kultūras, vēstures un arhitektūras mantojums un zināšanas var būt neaizstājams šīs bāzes pamats, un tas ir jāsaglabā un jāpielāgo jaunajām vajadzībām;

| 11. | atzīmē, ka daudzās bijušajās rūpnieciskajās teritorijās ir daudz iespēju uzlabot energoefektivitāti, piemērojot mūsdienīgas tehnoloģijas un būvniecības standartus, un ka tas sniegs labumu gan attiecīgajai reģionālajai ekonomikai, gan videi; |
| --- | --- |

11.

atzīmē, ka daudzās bijušajās rūpnieciskajās teritorijās ir daudz iespēju uzlabot energoefektivitāti, piemērojot mūsdienīgas tehnoloģijas un būvniecības standartus, un ka tas sniegs labumu gan attiecīgajai reģionālajai ekonomikai, gan videi;

| 12. | atkārtoti norāda, ka gadījumos, kad vecie rūpniecības rajoni ir mēģinājuši pētīt jaunas reģionālās attīstības iespējas, vislabākos panākumus tie guvuši tad, kad šīs stratēģijas bija balstītas uz to agrākajām iezīmēm, teritoriālajām priekšrocībām, rūpniecisko mantojumu, pieredzi un spējām; |
| --- | --- |

12.

atkārtoti norāda, ka gadījumos, kad vecie rūpniecības rajoni ir mēģinājuši pētīt jaunas reģionālās attīstības iespējas, vislabākos panākumus tie guvuši tad, kad šīs stratēģijas bija balstītas uz to agrākajām iezīmēm, teritoriālajām priekšrocībām, rūpniecisko mantojumu, pieredzi un spējām;

| 13. | norāda, ka pilsētu teritorijām ir būtiska nozīme attiecībā uz inovācijām un ilgtspējīgu izaugsmi un ka pārveides pasākumi var būt veiksmīgi tikai tad, ja šajā jomā ir pieejami pietiekami ieguldījumi, jo bez pasākumiem, kas vērsti uz ēkām un pilsētu transportu, ES mērķi netiks sasniegti; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka pilsētu teritorijām ir būtiska nozīme attiecībā uz inovācijām un ilgtspējīgu izaugsmi un ka pārveides pasākumi var būt veiksmīgi tikai tad, ja šajā jomā ir pieejami pietiekami ieguldījumi, jo bez pasākumiem, kas vērsti uz ēkām un pilsētu transportu, ES mērķi netiks sasniegti;

| 14. | uzskata, ka pagrimums lielākajā daļā veco rūpniecības rajonu ir daļēji saistīts ar to atkarību no monostruktūrām; ir pārliecināts, ka ekonomika, kas balstīta tikai uz monostruktūrām, ir neproduktīva un ka ekonomikas dažādošanai ir ļoti liela nozīme, lai nodrošinātu ilgtspējīgu izaugsmi un radītu darbvietas; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka pagrimums lielākajā daļā veco rūpniecības rajonu ir daļēji saistīts ar to atkarību no monostruktūrām; ir pārliecināts, ka ekonomika, kas balstīta tikai uz monostruktūrām, ir neproduktīva un ka ekonomikas dažādošanai ir ļoti liela nozīme, lai nodrošinātu ilgtspējīgu izaugsmi un radītu darbvietas;

| 15. | aicina Komisiju izstrādāt politikas koncepcijas un instrumentus, Kohēzijas fondu un struktūrfondus apvienojot ar rūpniecības politikas pieejām, lai atbalstītu veco rūpniecības rajonu strukturālo pārveidošanu par moderniem rūpniecības rajoniem; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju izstrādāt politikas koncepcijas un instrumentus, Kohēzijas fondu un struktūrfondus apvienojot ar rūpniecības politikas pieejām, lai atbalstītu veco rūpniecības rajonu strukturālo pārveidošanu par moderniem rūpniecības rajoniem;

| 16. | uzskata, ka reģionālo rūpniecības stratēģiju pamatā ir jābūt integrētai pieejai, kas aptver arī nodarbinātību, apmācību un izglītību, lai veicinātu to nozaru nākotni, kuras rada ilgtspējīgas vietējās un reģionālās darbvietas, jo īpaši jauniešiem, piemēram, novatoriskos MVU, kas būtu daļa no Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programmas (COSME); uzsver pilsētu īpašo nozīmi, izstrādājot reģionālās attīstības stratēģijas rūpniecības rajoniem; ņemot to vērā, uzskata, ka tieši pilsētas ir galvenais viedai izaugsmei vajadzīgais elements; līdz ar to uzsver, ka jo īpaši tām pilsētām, kurām ir agrākā rūpniecības bāze, ir milzīgs potenciāls, kas ES būtu pilnībā jāizmanto; aicina Komisiju uzturēt ciešāku dialogu ar attiecīgajām pilsētām, lai šīs pilsētas kļūtu par ES tiešajiem partneriem; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka reģionālo rūpniecības stratēģiju pamatā ir jābūt integrētai pieejai, kas aptver arī nodarbinātību, apmācību un izglītību, lai veicinātu to nozaru nākotni, kuras rada ilgtspējīgas vietējās un reģionālās darbvietas, jo īpaši jauniešiem, piemēram, novatoriskos MVU, kas būtu daļa no Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programmas (COSME); uzsver pilsētu īpašo nozīmi, izstrādājot reģionālās attīstības stratēģijas rūpniecības rajoniem; ņemot to vērā, uzskata, ka tieši pilsētas ir galvenais viedai izaugsmei vajadzīgais elements; līdz ar to uzsver, ka jo īpaši tām pilsētām, kurām ir agrākā rūpniecības bāze, ir milzīgs potenciāls, kas ES būtu pilnībā jāizmanto; aicina Komisiju uzturēt ciešāku dialogu ar attiecīgajām pilsētām, lai šīs pilsētas kļūtu par ES tiešajiem partneriem;

| 17. | uzsver, ka atbalsts ēku renovācijai, lai panāktu energoefektivitāti, jo īpaši palīdzēs reģioniem samazināt oglekļa emisijas, radīt vietējas darbvietas, kā arī palīdzēs patērētājiem ietaupīt naudu par apkures rēķiniem; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka atbalsts ēku renovācijai, lai panāktu energoefektivitāti, jo īpaši palīdzēs reģioniem samazināt oglekļa emisijas, radīt vietējas darbvietas, kā arī palīdzēs patērētājiem ietaupīt naudu par apkures rēķiniem;

| 18. | aicina Komisiju izmantot sinerģiju starp kohēzijas un rūpniecības politiku, lai atbalstītu konkurētspēju un izaugsmi un palīdzētu dalībvalstīm, reģioniem un pilsētām rast pamatu reģiona līmenī vadītām rūpniecības attīstības stratēģijām; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju izmantot sinerģiju starp kohēzijas un rūpniecības politiku, lai atbalstītu konkurētspēju un izaugsmi un palīdzētu dalībvalstīm, reģioniem un pilsētām rast pamatu reģiona līmenī vadītām rūpniecības attīstības stratēģijām;

| 19. | uzskata, ka rūpniecības rajoniem visā Eiropas Savienībā nav īpaša reģionālo stratēģiju plāna un ka reģionālo stratēģiju izstrādei vispiemērotākā ir vietējā un reģionālā pieeja; aicina Komisiju atbalstīt ekonomisko izpēti reģionu līmenī, īstenojot iniciatīvu “Apvārsnis 2020”, kas ļauj izstrādāt arī citiem veciem rūpniecības rajoniem pielāgotas stratēģijas; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka rūpniecības rajoniem visā Eiropas Savienībā nav īpaša reģionālo stratēģiju plāna un ka reģionālo stratēģiju izstrādei vispiemērotākā ir vietējā un reģionālā pieeja; aicina Komisiju atbalstīt ekonomisko izpēti reģionu līmenī, īstenojot iniciatīvu “Apvārsnis 2020”, kas ļauj izstrādāt arī citiem veciem rūpniecības rajoniem pielāgotas stratēģijas;

| 20. | uzsver, ka, plānojot reģionālās attīstības stratēģijas, ir jāņem vērā reģionu īpatnības; šajā sakarībā, ņemot vērā lauku apvidu augšupēju attīstības stratēģiju modeli (Kopienas iniciatīva lauku attīstībai LEADER), uzskata, ka būtu jāveicina augšupējas vietējās attīstības iniciatīvas attiecībā uz pilsētu teritorijām; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka, plānojot reģionālās attīstības stratēģijas, ir jāņem vērā reģionu īpatnības; šajā sakarībā, ņemot vērā lauku apvidu augšupēju attīstības stratēģiju modeli (Kopienas iniciatīva lauku attīstībai LEADER), uzskata, ka būtu jāveicina augšupējas vietējās attīstības iniciatīvas attiecībā uz pilsētu teritorijām;

| 21. | lai izstrādātu turpmākās stratēģijas citiem ES reģioniem, aicina Komisiju izmantot pieredzi, kas iepriekš gūta tādās pilsētu teritorijās kā Mančestra Apvienotajā Karalistē, Lille Francijā, Esene un Rūras apgabals Vācijā un Bilbao Spānijā, kur ES finansējums ir veicinājis veco rūpniecības rajonu pārprofilēšanu un pārstrukturēšanu; |
| --- | --- |

21.

lai izstrādātu turpmākās stratēģijas citiem ES reģioniem, aicina Komisiju izmantot pieredzi, kas iepriekš gūta tādās pilsētu teritorijās kā Mančestra Apvienotajā Karalistē, Lille Francijā, Esene un Rūras apgabals Vācijā un Bilbao Spānijā, kur ES finansējums ir veicinājis veco rūpniecības rajonu pārprofilēšanu un pārstrukturēšanu;

| 22. | atzinīgi vērtē pozitīvo ietekmi, ko rada Eiropas kultūras galvaspilsētas statusa piešķiršana pilsētām un aglomerācijām, kuras agrāk cietušas no rūpniecības lejupslīdes, piemēram, Glāzgovai vai Lillei, un ir pārliecināts, ka pilsētu atjaunotni un reģionu pievilcību galvenokārt veicina kultūra un jaunrade; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē pozitīvo ietekmi, ko rada Eiropas kultūras galvaspilsētas statusa piešķiršana pilsētām un aglomerācijām, kuras agrāk cietušas no rūpniecības lejupslīdes, piemēram, Glāzgovai vai Lillei, un ir pārliecināts, ka pilsētu atjaunotni un reģionu pievilcību galvenokārt veicina kultūra un jaunrade;

| 23. | uzsver, ka ilgtspējīgai veco rūpniecības rajonu atjaunošanai ir vajadzīgi gadu desmiti, tā ir ļoti dārga un bieži vien pārsniedz vietējo valsts pārvaldes iestāžu administratīvās un finansiālās iespējas; tādēļ norāda, ka ir jārod iespējas sniegt tehnisko palīdzību reģionālas un vietējās pārvaldes un valsts pārvaldes iestādēm; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka ilgtspējīgai veco rūpniecības rajonu atjaunošanai ir vajadzīgi gadu desmiti, tā ir ļoti dārga un bieži vien pārsniedz vietējo valsts pārvaldes iestāžu administratīvās un finansiālās iespējas; tādēļ norāda, ka ir jārod iespējas sniegt tehnisko palīdzību reģionālas un vietējās pārvaldes un valsts pārvaldes iestādēm;

| 24. | uzsver, ka Kopīgo noteikumu regulas projekta 99. pantā ierosinātais jaunais integrēto teritoriālo ieguldījumu instruments finansēšanas periodam no 2014. līdz 2020. gadam varētu sniegt iespēju izstrādāt tādas reģionālās stratēģijas, kas neietver tikai administratīvus pasākumus; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka Kopīgo noteikumu regulas projekta 99. pantā ierosinātais jaunais integrēto teritoriālo ieguldījumu instruments finansēšanas periodam no 2014. līdz 2020. gadam varētu sniegt iespēju izstrādāt tādas reģionālās stratēģijas, kas neietver tikai administratīvus pasākumus;

| 25. | aicina dalībvalstis neizvirzīt pārāk sarežģītus noteikumus saņēmējiem; atkārtoti norāda – ja ir spēkā ES noteikumi, vietējos noteikumus var atcelt, lai nepieļautu noteikumu dublēšanos vai pretrunīgus noteikumus; |
| --- | --- |

25.

aicina dalībvalstis neizvirzīt pārāk sarežģītus noteikumus saņēmējiem; atkārtoti norāda – ja ir spēkā ES noteikumi, vietējos noteikumus var atcelt, lai nepieļautu noteikumu dublēšanos vai pretrunīgus noteikumus;

| 26. | aicina Komisiju izveidot datubāzi, kurā tiktu reģistrēti reģionā esošie rūpniecības parki un darbības teritorijas, lai noteiktu labākos modeļus, ko var piemērot arī citiem reģioniem, un pielāgotu tos vietējām un reģionālām ilgtermiņa attīstības stratēģijām, un sniegt ieteikumus attiecībā uz palīdzības fondu izmantošanu pārprofilēšanas procesā; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju izveidot datubāzi, kurā tiktu reģistrēti reģionā esošie rūpniecības parki un darbības teritorijas, lai noteiktu labākos modeļus, ko var piemērot arī citiem reģioniem, un pielāgotu tos vietējām un reģionālām ilgtermiņa attīstības stratēģijām, un sniegt ieteikumus attiecībā uz palīdzības fondu izmantošanu pārprofilēšanas procesā;

| 27. | uzskata, ka ir vairāk jāveicina jauniešu vēlme sākt uzņēmējdarbību, un tas jādara, nodrošinot ES finansējuma pieejamību un konsultējot uzņēmumus; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka ir vairāk jāveicina jauniešu vēlme sākt uzņēmējdarbību, un tas jādara, nodrošinot ES finansējuma pieejamību un konsultējot uzņēmumus;

| 28. | aicina dalībvalstis nodrošināt to, ka vecie rūpniecības rajoni var pilnībā gūt labumu no valsts un Eiropas fondiem, lai ES varētu sākt “jaunu rūpniecisko revolūciju”; |
| --- | --- |

28.

aicina dalībvalstis nodrošināt to, ka vecie rūpniecības rajoni var pilnībā gūt labumu no valsts un Eiropas fondiem, lai ES varētu sākt “jaunu rūpniecisko revolūciju”;

| 29. | uzsver, ka kohēzijas politikas atbalsts vēl vairāk ir jākoncentrē uz rūpniecības rajonu pārprofilēšanu šādās jomās: inovācija un ieguldījumi uzņēmējdarbībā, sociālā integrācija, integrēta pieeja pilsētu attīstībai un pilsētvides atjaunošana; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka kohēzijas politikas atbalsts vēl vairāk ir jākoncentrē uz rūpniecības rajonu pārprofilēšanu šādās jomās: inovācija un ieguldījumi uzņēmējdarbībā, sociālā integrācija, integrēta pieeja pilsētu attīstībai un pilsētvides atjaunošana;

| 30. | aicina dalībvalstis atbalstīt savus reģionus, piedaloties “pārdomātas specializācijas” pieejas īstenošanā; atkārtoti norāda – lai reģioni gūtu panākumus, tiem ir vajadzīgas piemērotas ilgtspējīgas attīstības stratēģijas; atzīmē, ka bez Komisijas un dalībvalstu atbalsta vietējās valsts pārvaldes iestādes bieži vien nespēj iegūt vajadzīgo zinātību un pieredzi; |
| --- | --- |

30.

aicina dalībvalstis atbalstīt savus reģionus, piedaloties “pārdomātas specializācijas” pieejas īstenošanā; atkārtoti norāda – lai reģioni gūtu panākumus, tiem ir vajadzīgas piemērotas ilgtspējīgas attīstības stratēģijas; atzīmē, ka bez Komisijas un dalībvalstu atbalsta vietējās valsts pārvaldes iestādes bieži vien nespēj iegūt vajadzīgo zinātību un pieredzi;

| 31. | uzskata, ka ir jārada tādi rūpniecības rajoni, kas veicinātu pilsētu attīstību; ir pārliecināts, ka lielāka uzmanība jāpievērš pētniecības darbībām, inovācijām un zināšanu apguvei, un atgādina par universitāšu radošo nozīmi šajā jomā; atbalsta inovāciju, konkurētspējas un uzņēmējdarbības veicināšanas tīklu izveidi reģionālā līmenī, lai sekmētu universitāšu, uzņēmumu un zināšanu centru sasaisti, tādējādi atbalstot jaunas rūpnieciskās darbības, kas veicina nozaru specializācijas stratēģiju izstrādi un sekmē rūpniecisko kopu veidošanos; aicina Komisiju un iesaistītās dalībvalstis uzstājīgi pieprasīt lielāku pārredzamību attiecībā uz to, kā tiek piešķirts atbalsts attiecīgajām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka ir jārada tādi rūpniecības rajoni, kas veicinātu pilsētu attīstību; ir pārliecināts, ka lielāka uzmanība jāpievērš pētniecības darbībām, inovācijām un zināšanu apguvei, un atgādina par universitāšu radošo nozīmi šajā jomā; atbalsta inovāciju, konkurētspējas un uzņēmējdarbības veicināšanas tīklu izveidi reģionālā līmenī, lai sekmētu universitāšu, uzņēmumu un zināšanu centru sasaisti, tādējādi atbalstot jaunas rūpnieciskās darbības, kas veicina nozaru specializācijas stratēģiju izstrādi un sekmē rūpniecisko kopu veidošanos; aicina Komisiju un iesaistītās dalībvalstis uzstājīgi pieprasīt lielāku pārredzamību attiecībā uz to, kā tiek piešķirts atbalsts attiecīgajām ieinteresētajām personām;

| 32. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

32.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstīm.

---

(1)  OV C 161 E, 31.5.2011., 104. lpp.

(2)  OV C 161 E, 31.5.2011., 120. lpp.

(3)  OV C 236 E, 12.8.2011., 41. lpp.

(4)  OV C 236 E, 12.8.2011., 57. lpp.

(5)  OV C 371 E, 20.12.2011., 39. lpp.

(6)  OV C 199 E, 7.7.2012, 131. lpp.

(7)  OV C 21, 21.1.2011., 1. lpp.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/12

---

P7_TA(2013)0201

Atjaunojamie energoresursi Eiropas iekšējā enerģijas tirgū

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par pašreizējām problēmām un iespējām saistībā ar atjaunojamo energoresursu izmantošanu Eiropas iekšējā enerģijas tirgū (2012/2259(INI))

(2016/C 055/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Enerģija no atjaunojamiem energoresursiem – būtiska Eiropas enerģijas tirgus sastāvdaļa”, kā arī ar šo paziņojumu saistītos darba dokumentus (COM(2012)0271), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Enerģija no atjaunojamiem energoresursiem – būtiska Eiropas enerģijas tirgus sastāvdaļa”, kā arī ar šo paziņojumu saistītos darba dokumentus (COM(2012)0271),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Enerģētikas ceļvedis 2050” (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Enerģētikas ceļvedis 2050” (COM(2011)0885),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (1),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu (SEC(2008)0057), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu (SEC(2008)0057),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1227/2011 par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1227/2011 par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/73/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/73/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu;

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A7-0135/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A7-0135/2013),

| A. | tā kā Eiropas enerģijas avotu struktūrā īsā, vidējā un ilgtermiņā pieaug atjaunojamo energoresursu avotu (RES) īpatsvars un tā kā minētajai enerģijai ir svarīga nozīme, lai Eiropā garantētu drošu, neatkarīgu energoapgādi no dažādiem resursiem un samazinātu emisijas; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas enerģijas avotu struktūrā īsā, vidējā un ilgtermiņā pieaug atjaunojamo energoresursu avotu (RES) īpatsvars un tā kā minētajai enerģijai ir svarīga nozīme, lai Eiropā garantētu drošu, neatkarīgu energoapgādi no dažādiem resursiem un samazinātu emisijas;

| B. | tā kā atjaunojamo energoresursu avotu iespējas energoapgādes jomā vēl pilnībā nav apgūtas; |
| --- | --- |

B.

tā kā atjaunojamo energoresursu avotu iespējas energoapgādes jomā vēl pilnībā nav apgūtas;

| C. | tā kā Eiropas enerģijas avotu struktūrā palielinās no atjaunojamo energoresursu avotiem iegūtas enerģijas īpatsvars, un tādēļ ir jāpaplašina pašreizējās tīklu un IT infrastruktūras; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas enerģijas avotu struktūrā palielinās no atjaunojamo energoresursu avotiem iegūtas enerģijas īpatsvars, un tādēļ ir jāpaplašina pašreizējās tīklu un IT infrastruktūras;

| D. | tā kā enerģijas avotu struktūras dažādošana balstās uz plašām atjaunojamo energoresursu avotu tehnoloģijām (ūdens elektrostacijas, ģeotermālā enerģija, saules enerģija, jūras, vēja enerģija, siltumsūkņi, biomasa, biodegviela), piedāvājot dažādus pakalpojumus elektroenerģijas, siltumapgādes un dzesēšanas veidā, kā arī transporta risinājumu veidā; |
| --- | --- |

D.

tā kā enerģijas avotu struktūras dažādošana balstās uz plašām atjaunojamo energoresursu avotu tehnoloģijām (ūdens elektrostacijas, ģeotermālā enerģija, saules enerģija, jūras, vēja enerģija, siltumsūkņi, biomasa, biodegviela), piedāvājot dažādus pakalpojumus elektroenerģijas, siltumapgādes un dzesēšanas veidā, kā arī transporta risinājumu veidā;

| E. | tā kā enerģētikas politikai vienmēr jāatspoguļo līdzsvars starp energoapgādes drošības, konkurētspējas un saimnieciskās, kā arī ekoloģiskās dzīvotspējas mērķiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā enerģētikas politikai vienmēr jāatspoguļo līdzsvars starp energoapgādes drošības, konkurētspējas un saimnieciskās, kā arī ekoloģiskās dzīvotspējas mērķiem;

| F. | tā kā ES pašlaik ir atkarīga no enerģijas importa attiecībā uz vairāk nekā pusi no tās tiešā enerģijas patēriņa; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES pašlaik ir atkarīga no enerģijas importa attiecībā uz vairāk nekā pusi no tās tiešā enerģijas patēriņa;

| G. | tā kā Eiropas Savienības enerģētikas politikas nostādnēs, ievērojot dalībvalstu solidaritāti, vienotā tirgus izveides ietvaros, kā arī, ņemot vērā nepieciešamību saglabāt un uzlabot vidi, par mērķi izvirzīta arī jauno un esošo atjaunojamo energoresursu veidu attīstības veicināšana; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Savienības enerģētikas politikas nostādnēs, ievērojot dalībvalstu solidaritāti, vienotā tirgus izveides ietvaros, kā arī, ņemot vērā nepieciešamību saglabāt un uzlabot vidi, par mērķi izvirzīta arī jauno un esošo atjaunojamo energoresursu veidu attīstības veicināšana;

| H. | tā kā iekšējā enerģijas tirgus izveidei līdz 2014. gadam būtu jāveicina jaunu un lielāka skaita tirgus dalībnieku iesaistīšanās, tostarp no pieaugošā to MVU skaita, kas ražo atjaunojamo energoresursu avotus; |
| --- | --- |

H.

tā kā iekšējā enerģijas tirgus izveidei līdz 2014. gadam būtu jāveicina jaunu un lielāka skaita tirgus dalībnieku iesaistīšanās, tostarp no pieaugošā to MVU skaita, kas ražo atjaunojamo energoresursu avotus;

| I. | tā kā liberalizācijai un konkurencei ir bijusi galvenā nozīme, samazinot enerģijas cenas visiem ES patērētājiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā liberalizācijai un konkurencei ir bijusi galvenā nozīme, samazinot enerģijas cenas visiem ES patērētājiem;

| J. | tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības līgumiem dalībvalsts tiesības paredzēt nosacījumus savu energoresursu izmantošanai, tās izvēle starp dažādiem energoresursu avotiem un tās energoapgādes vispārējā struktūra ir dalībvalstu kompetencē, tomēr noteikti ir jāuzlabo komunikācija un sadarbība; tā kā Komisijas “Enerģētikas ceļvedī 2050. gadam” secināts, ka ikvienā Eiropas enerģētikas sistēmas attīstības variantā nepieciešams ievērojami lielāks atjaunojamo energoresursu avotu īpatsvars; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības līgumiem dalībvalsts tiesības paredzēt nosacījumus savu energoresursu izmantošanai, tās izvēle starp dažādiem energoresursu avotiem un tās energoapgādes vispārējā struktūra ir dalībvalstu kompetencē, tomēr noteikti ir jāuzlabo komunikācija un sadarbība; tā kā Komisijas “Enerģētikas ceļvedī 2050. gadam” secināts, ka ikvienā Eiropas enerģētikas sistēmas attīstības variantā nepieciešams ievērojami lielāks atjaunojamo energoresursu avotu īpatsvars;

| K. | tā kā saskaņā ar aplēsēm ES ir labas izredzes sasniegt tās izvirzīto mērķi līdz 2020. gadam panākt, ka 20 procentus no energoavotu sadalījuma veidotu RES enerģija; |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar aplēsēm ES ir labas izredzes sasniegt tās izvirzīto mērķi līdz 2020. gadam panākt, ka 20 procentus no energoavotu sadalījuma veidotu RES enerģija;

| L. | tā kā pēdējos gados enerģijas ieguve no atjaunojamo energoresursu avotiem tehnoloģiskā ziņā ir bijusi veiksmīga un Eiropai šajā jomā ir vadošā pozīcija; |
| --- | --- |

L.

tā kā pēdējos gados enerģijas ieguve no atjaunojamo energoresursu avotiem tehnoloģiskā ziņā ir bijusi veiksmīga un Eiropai šajā jomā ir vadošā pozīcija;

| M. | tā kā ekonomikas un parādu krīze Eiropā vēl nav pārvarēta un attiecībā uz valstu budžetu plānošanu un ieguldītāju paļāvību paredzami lieli izaicinājumi; tā kā krīze būtu jāizmanto kā iespēja veikt nepieciešamos ieguldījumus tīrās tehnoloģijās, lai attīstītu nodarbinātību un ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

M.

tā kā ekonomikas un parādu krīze Eiropā vēl nav pārvarēta un attiecībā uz valstu budžetu plānošanu un ieguldītāju paļāvību paredzami lieli izaicinājumi; tā kā krīze būtu jāizmanto kā iespēja veikt nepieciešamos ieguldījumus tīrās tehnoloģijās, lai attīstītu nodarbinātību un ekonomikas izaugsmi;

| N. | tā kā Eiropas liberalizētajos enerģijas tirgos atjaunojamo energoresursu avotu pieauguma temps ir atkarīgs no privātiem ieguldījumiem, kas savukārt balstās uz atjaunojamo energoresursu avotu politikas stabilitāti; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas liberalizētajos enerģijas tirgos atjaunojamo energoresursu avotu pieauguma temps ir atkarīgs no privātiem ieguldījumiem, kas savukārt balstās uz atjaunojamo energoresursu avotu politikas stabilitāti;

| O. | tā kā ieguldītāji pieprasa savu plānoto ieguldījumu drošību un nepārtrauktību arī pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

O.

tā kā ieguldītāji pieprasa savu plānoto ieguldījumu drošību un nepārtrauktību arī pēc 2020. gada;

| P. | tā kā enerģijas patēriņš ir jāsamazina, un enerģijas ražošanas, pārvades un izmantošanas efektivitāte ir jāpalielina; |
| --- | --- |

P.

tā kā enerģijas patēriņš ir jāsamazina, un enerģijas ražošanas, pārvades un izmantošanas efektivitāte ir jāpalielina;

| Q. | tā kā siltumapgādes un dzesēšanas tehnoloģijām, kurās izmanto atjaunojamos energoresursus, jābūt galvenajai nozīmei enerģētikas nozares dekarbonizācijā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā siltumapgādes un dzesēšanas tehnoloģijām, kurās izmanto atjaunojamos energoresursus, jābūt galvenajai nozīmei enerģētikas nozares dekarbonizācijā;

| R. | tā kā Enerģētikas ceļvedī atzīts, ka energosistēmas pārveidošanā izšķiroša nozīme būs gāzei, nodrošinot gan mainīgu slodzi, gan pamatslodzi atjaunojamo energoresursu atbalstīšanai; |
| --- | --- |

R.

tā kā Enerģētikas ceļvedī atzīts, ka energosistēmas pārveidošanā izšķiroša nozīme būs gāzei, nodrošinot gan mainīgu slodzi, gan pamatslodzi atjaunojamo energoresursu atbalstīšanai;

| S. | tā kā Komisija ir aprēķinājusi, ka optimāla atjaunojamo energoresursu tirdzniecība varētu ietaupīt līdz EUR 8 miljardiem gadā; |
| --- | --- |

S.

tā kā Komisija ir aprēķinājusi, ka optimāla atjaunojamo energoresursu tirdzniecība varētu ietaupīt līdz EUR 8 miljardiem gadā;

| T. | tā kā spēkā esošie tiesību akti par mežu apsaimniekošanu nodrošina pietiekamu pamatu, lai apliecinātu Eiropas Savienībā ražotās mežu biomasas ilgtspēju; |
| --- | --- |

T.

tā kā spēkā esošie tiesību akti par mežu apsaimniekošanu nodrošina pietiekamu pamatu, lai apliecinātu Eiropas Savienībā ražotās mežu biomasas ilgtspēju;

Par enerģijas no atjaunojamiem energoresursiem derīgumu

| 1. | piekrīt Komisijai, ka RES kopā ar energoefektivitātes pasākumiem un elastīgu un viedu infrastruktūru ir jebkurā gadījumā izdevīgas iespējas, kuras ir identificējusi Komisija, un ka RES nākotnē veidos arvien lielāku daļu no energoapgādes avotu struktūras Eiropā attiecībā uz apgādi ar elektroenerģiju, siltumapgādi (kas veido gandrīz pusi no kopējā ES enerģijas pieprasījuma) un dzesēšanu, kā arī transporta nozari, un ka tie mazinās Eiropas atkarību no tradicionālās enerģijas; piebilst, ka līdz 2050. gadam ir jānosaka mērķi un starpposma mērķi, lai atjaunojamo energoresursu avotiem nodrošinātu ticamu nākotni ES; atgādina, ka visos Komisijas Enerģētikas ceļvedī 2050. gadam piedāvātajos attīstības variantos paredzēts vismaz 30 % atjaunojamo energoresursu avotu īpatsvars ES energoavotu sadalījumā 2030. gadā; tādēļ ierosina, lai ES censtos sasniegt vēl lielāku RES īpatsvaru
  un
  aicina Komisiju
  ierosināt ieviest
  visā ES obligātu RES mērķi 2030. gadam ,
  ņemot vērā
  šā mērķa un citu iespējamo klimata un enerģētikas politikas mērķu, jo īpaši siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas mērķa, mijiedarbību, kā arī tā ietekmi uz ES nozaru, tostarp RES rūpniecisko sektoru, konkurētspēju; |
| --- | --- |

1.

piekrīt Komisijai, ka RES kopā ar energoefektivitātes pasākumiem un elastīgu un viedu infrastruktūru ir jebkurā gadījumā izdevīgas iespējas, kuras ir identificējusi Komisija, un ka RES nākotnē veidos arvien lielāku daļu no energoapgādes avotu struktūras Eiropā attiecībā uz apgādi ar elektroenerģiju, siltumapgādi (kas veido gandrīz pusi no kopējā ES enerģijas pieprasījuma) un dzesēšanu, kā arī transporta nozari, un ka tie mazinās Eiropas atkarību no tradicionālās enerģijas; piebilst, ka līdz 2050. gadam ir jānosaka mērķi un starpposma mērķi, lai atjaunojamo energoresursu avotiem nodrošinātu ticamu nākotni ES; atgādina, ka visos Komisijas Enerģētikas ceļvedī 2050. gadam piedāvātajos attīstības variantos paredzēts vismaz 30 % atjaunojamo energoresursu avotu īpatsvars ES energoavotu sadalījumā 2030. gadā; tādēļ ierosina, lai ES censtos sasniegt vēl lielāku RES īpatsvaru
  un
  aicina Komisiju
  ierosināt ieviest
  visā ES obligātu RES mērķi 2030. gadam ,
  ņemot vērā
  šā mērķa un citu iespējamo klimata un enerģētikas politikas mērķu, jo īpaši siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas mērķa, mijiedarbību, kā arī tā ietekmi uz ES nozaru, tostarp RES rūpniecisko sektoru, konkurētspēju;

| 2. | uzsver, ka atjaunojamie energoresursi ne vien palīdz risināt ar klimata pārmaiņām saistītas problēmas un veicina neatkarīgu Eiropas energoapgādi, bet arī nodrošina būtiskus papildu ieguvumus vides jomā, samazinot gaisa piesārņojumu, atkritumu veidošanos un ūdens patēriņu, turklāt vēl mazinot ar citiem enerģijas ieguves veidiem saistītus riskus; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka atjaunojamie energoresursi ne vien palīdz risināt ar klimata pārmaiņām saistītas problēmas un veicina neatkarīgu Eiropas energoapgādi, bet arī nodrošina būtiskus papildu ieguvumus vides jomā, samazinot gaisa piesārņojumu, atkritumu veidošanos un ūdens patēriņu, turklāt vēl mazinot ar citiem enerģijas ieguves veidiem saistītus riskus;

| 3. | uzsver, ka neapdraudēta, droša, cenu ziņā pieejama un ilgtspējīga energoapgāde ir obligāts priekšnoteikums Eiropas rūpniecības un ekonomikas konkurētspējas nodrošināšanai; uzsver, ka aptuveni puse ES spēkstaciju turpmākajos desmit gados ir jānomaina, tāpēc energoapgādes sistēma ir jāmodernizē un jāpadara elastīgāka, lai apmierinātu turpmāk pieaugošo RES daļu; uzsver, ka RES īpatsvars elektroenerģijas, siltumapgādes un dzesēšanas, kā arī transporta jomā ir jāpalielina rentablā veidā, ņemot vērā atjaunojamo energoresursu ieguvumus un pilnās izmaksas, tostarp sistēmas izmaksas, vienlaikus nekaitējot energoapgādes drošībai; atzīst atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju konkurētspējas palielināšanos un uzsver, ka RES un ar tīrajām tehnoloģijām saistītās nozares ir nozīmīgi izaugsmes dzinējspēki Eiropas konkurētspējai kā milzīgs darbvietu radīšanas potenciāls un ievērojams jaunu nozaru un eksporta tirgu attīstības veicinātājs; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka neapdraudēta, droša, cenu ziņā pieejama un ilgtspējīga energoapgāde ir obligāts priekšnoteikums Eiropas rūpniecības un ekonomikas konkurētspējas nodrošināšanai; uzsver, ka aptuveni puse ES spēkstaciju turpmākajos desmit gados ir jānomaina, tāpēc energoapgādes sistēma ir jāmodernizē un jāpadara elastīgāka, lai apmierinātu turpmāk pieaugošo RES daļu; uzsver, ka RES īpatsvars elektroenerģijas, siltumapgādes un dzesēšanas, kā arī transporta jomā ir jāpalielina rentablā veidā, ņemot vērā atjaunojamo energoresursu ieguvumus un pilnās izmaksas, tostarp sistēmas izmaksas, vienlaikus nekaitējot energoapgādes drošībai; atzīst atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju konkurētspējas palielināšanos un uzsver, ka RES un ar tīrajām tehnoloģijām saistītās nozares ir nozīmīgi izaugsmes dzinējspēki Eiropas konkurētspējai kā milzīgs darbvietu radīšanas potenciāls un ievērojams jaunu nozaru un eksporta tirgu attīstības veicinātājs;

| 4. | norāda, ka, ES intensīvāk attīstot atjaunojamo energoresursu avotus, ir paredzams, ka dalībvalstis vairāk izmantos enerģijas biomasu, tādēļ būs jāizstrādā visaptveroši gāzveida un cietās biomasas ilgtspējas kritēriji; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka, ES intensīvāk attīstot atjaunojamo energoresursu avotus, ir paredzams, ka dalībvalstis vairāk izmantos enerģijas biomasu, tādēļ būs jāizstrādā visaptveroši gāzveida un cietās biomasas ilgtspējas kritēriji;

| 5. | norāda, ka RES nozarē pašreizējais un gaidāmais biomasas un pārējo kontrolējamo energoresursu ieguldījums būtu jāpadara pamanāmāks ieinteresētajām personām, lai veicinātu taisnīgu un līdzsvarotu lēmumu pieņemšanas procesu; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka RES nozarē pašreizējais un gaidāmais biomasas un pārējo kontrolējamo energoresursu ieguldījums būtu jāpadara pamanāmāks ieinteresētajām personām, lai veicinātu taisnīgu un līdzsvarotu lēmumu pieņemšanas procesu;

| 6. | aicina ES nodrošināt, lai atjaunojamo energoresursu izmantojuma veicināšana enerģijas ražošanā un patēriņā neapdraudētu nodrošinātību ar pārtiku, ilgtspējīgu kvalitatīvas pārtikas ražošanu vai lauksaimniecības konkurētspēju; |
| --- | --- |

6.

aicina ES nodrošināt, lai atjaunojamo energoresursu izmantojuma veicināšana enerģijas ražošanā un patēriņā neapdraudētu nodrošinātību ar pārtiku, ilgtspējīgu kvalitatīvas pārtikas ražošanu vai lauksaimniecības konkurētspēju;

| 7. | norāda, ka vairāki pārtikas ražošanas sistēmas elementi var ciest no augstākām enerģijas izmaksām un tas varētu negatīvi ietekmēt ražotājus un patērētājus; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka vairāki pārtikas ražošanas sistēmas elementi var ciest no augstākām enerģijas izmaksām un tas varētu negatīvi ietekmēt ražotājus un patērētājus;

| 8. | atzīst, ka ir ievērojama iespēja samazināt oglekļa dioksīda emisijas, palielinot biometāna izmantošanu transportlīdzekļos, kas paredzēti braukšanai īsos un garos attālumos, īpaši lielas kravnesības transportlīdzekļos, un elektroenerģijas izmantošanu transportlīdzekļos, kas paredzēti braukšanai pilsētās īsos attālumos; |
| --- | --- |

8.

atzīst, ka ir ievērojama iespēja samazināt oglekļa dioksīda emisijas, palielinot biometāna izmantošanu transportlīdzekļos, kas paredzēti braukšanai īsos un garos attālumos, īpaši lielas kravnesības transportlīdzekļos, un elektroenerģijas izmantošanu transportlīdzekļos, kas paredzēti braukšanai pilsētās īsos attālumos;

| 9. | ir pārliecināts, ka atkritumu reģenerācija ir RES turpmākās attīstības Eiropas enerģētikas plāna mērķu sasniegšanas iespēja; |
| --- | --- |

9.

ir pārliecināts, ka atkritumu reģenerācija ir RES turpmākās attīstības Eiropas enerģētikas plāna mērķu sasniegšanas iespēja;

| 10. | norāda, ka daži atjaunojamo energoresursu avoti, piemēram, ģeotermālā enerģija, var nodrošināt siltumapgādi un elektroenerģiju vietējā līmenī un nepārtraukti; uzskata, ka šādi vietējie avoti palielina enerģētisko neatkarību, tostarp izolētu kopienu enerģētisko neatkarību; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka daži atjaunojamo energoresursu avoti, piemēram, ģeotermālā enerģija, var nodrošināt siltumapgādi un elektroenerģiju vietējā līmenī un nepārtraukti; uzskata, ka šādi vietējie avoti palielina enerģētisko neatkarību, tostarp izolētu kopienu enerģētisko neatkarību;

| 11. | uzsver, ka kopumā ilgtspējīgai hidroenerģijai ir liela nozīme atjaunojamo energoresursu avotu turpmākās attīstības procesā, un papildus enerģijas ražošanai tai ir arī daudzi citi vērtīgi uzdevumi, piemēram, aizsardzība pret plūdiem un dzeramā ūdensapgādes drošības garantija; aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst sabiedrības uzmanību daudzajiem hidroenerģijas izmantošanas veidiem; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka kopumā ilgtspējīgai hidroenerģijai ir liela nozīme atjaunojamo energoresursu avotu turpmākās attīstības procesā, un papildus enerģijas ražošanai tai ir arī daudzi citi vērtīgi uzdevumi, piemēram, aizsardzība pret plūdiem un dzeramā ūdensapgādes drošības garantija; aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst sabiedrības uzmanību daudzajiem hidroenerģijas izmantošanas veidiem;

| 12. | aicina Komisiju un dalībvalstis lielāku uzmanību pievērst atjaunojamo energoresursu avotu neizmantotajam potenciālam siltumapgādes un dzesēšanas nozarē, kā arī mijiedarbībai un iespējām, kas rodas, no vienas puses, pastiprināti izmantojot atjaunojamo energoresursu avotus, un, no otras puses, īstenojot Energoefektivitātes direktīvu un Ēku direktīvu; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju un dalībvalstis lielāku uzmanību pievērst atjaunojamo energoresursu avotu neizmantotajam potenciālam siltumapgādes un dzesēšanas nozarē, kā arī mijiedarbībai un iespējām, kas rodas, no vienas puses, pastiprināti izmantojot atjaunojamo energoresursu avotus, un, no otras puses, īstenojot Energoefektivitātes direktīvu un Ēku direktīvu;

| 13. | norāda uz enerģijas akumulācijas iespējām, ko atjaunojamo energoresursu avotu attīstībā rada saules ceļš un Eiropas dažādās laika joslas; |
| --- | --- |

13.

norāda uz enerģijas akumulācijas iespējām, ko atjaunojamo energoresursu avotu attīstībā rada saules ceļš un Eiropas dažādās laika joslas;

| 14. | atzīmē, ka ES Atjaunojamo energoresursu direktīvas 2009/28/EK ietvaros dalībvalstis katra savā veidā veicina RES un to administratīvās sistēmas ievērojami atšķiras, un ka tas padziļina nevienādo attīstību, kamēr atjaunojamo energoresursu attīstības potenciāls atšķiras, ņemot vērā tehniskos, ar tehnisko jomu nesaistītos un dabas apstākļus, kā arī reģionālo konkurētspējas priekšrocību atšķirības; norāda, ka funkcionējošs iekšējais tirgus ļautu kompensēt RES dažādību un dabas resursu nevienmērīgo sadalījumu; uzskata, ka lielākā daļa teritoriju var veicināt RES ieviešanu; tomēr atzīmē, ka nepieciešami stimuli ieguldījumu veikšanai tādos RES, kuriem ir vislielākais potenciāls, lai nodrošinātu efektīvu publisko līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

14.

atzīmē, ka ES Atjaunojamo energoresursu direktīvas 2009/28/EK ietvaros dalībvalstis katra savā veidā veicina RES un to administratīvās sistēmas ievērojami atšķiras, un ka tas padziļina nevienādo attīstību, kamēr atjaunojamo energoresursu attīstības potenciāls atšķiras, ņemot vērā tehniskos, ar tehnisko jomu nesaistītos un dabas apstākļus, kā arī reģionālo konkurētspējas priekšrocību atšķirības; norāda, ka funkcionējošs iekšējais tirgus ļautu kompensēt RES dažādību un dabas resursu nevienmērīgo sadalījumu; uzskata, ka lielākā daļa teritoriju var veicināt RES ieviešanu; tomēr atzīmē, ka nepieciešami stimuli ieguldījumu veikšanai tādos RES, kuriem ir vislielākais potenciāls, lai nodrošinātu efektīvu publisko līdzekļu izmantošanu;

| 15. | atzīmē, ka sabiedrības un politiskā līmenī ir nevienmērīgs atbalsts atjaunojamo energoresursu izmantošanai, līdzīgi kā tas ir arī attiecībā uz lielāko daļu citu enerģijas ražošanas un infrastruktūras veidu; atzīmē, ka ievērojami atšķiras publiskā un privātā finansējuma pieejamība RES atbalstīšanai; uzsver, ka kapitāla pieejamība ieguldījumu veikšanai ir izšķirošs faktors atjaunojamās enerģijas turpmākai izmantošanai, jo īpaši ņemot vērā finanšu krīzi, kuras dēļ ieguldītāju kapitāls ir izkliedēts plašā apjomā; uzskata – ja pastāv tirgus nepilnības vai ja ražotāji saskaras ar ierobežotām iespējām, lai nodrošinātu tirgus finansējumu, būtu jāveicina piekļuve lielākam ieguldījumu kapitālam RES; ierosina, lai Komisija kopā ar Eiropas Investīciju banku un valsts iestādēm izpētītu iespējas ar novatoriskiem finanšu instrumentiem finansēt atjaunojamās enerģijas projektus, turpretim oglekļa tirgiem ir jārada stimuli ieguldījumiem RES projektos; |
| --- | --- |

15.

atzīmē, ka sabiedrības un politiskā līmenī ir nevienmērīgs atbalsts atjaunojamo energoresursu izmantošanai, līdzīgi kā tas ir arī attiecībā uz lielāko daļu citu enerģijas ražošanas un infrastruktūras veidu; atzīmē, ka ievērojami atšķiras publiskā un privātā finansējuma pieejamība RES atbalstīšanai; uzsver, ka kapitāla pieejamība ieguldījumu veikšanai ir izšķirošs faktors atjaunojamās enerģijas turpmākai izmantošanai, jo īpaši ņemot vērā finanšu krīzi, kuras dēļ ieguldītāju kapitāls ir izkliedēts plašā apjomā; uzskata – ja pastāv tirgus nepilnības vai ja ražotāji saskaras ar ierobežotām iespējām, lai nodrošinātu tirgus finansējumu, būtu jāveicina piekļuve lielākam ieguldījumu kapitālam RES; ierosina, lai Komisija kopā ar Eiropas Investīciju banku un valsts iestādēm izpētītu iespējas ar novatoriskiem finanšu instrumentiem finansēt atjaunojamās enerģijas projektus, turpretim oglekļa tirgiem ir jārada stimuli ieguldījumiem RES projektos;

| 16. | norāda, ka līdz šim daži atjaunojamie energoresursi jau ir konkurētspējīgi enerģijas tirgū no ekonomikas viedokļa, turpretī citas tehnoloģijas ir tuvas tirgus cenām; piekrīt Komisijai, ka jāizmanto jebkuri atbilstīgi, finansiāli ilgtspējīgi līdzekļi izmaksu samazināšanai, lai vairāk palielinātu atjaunojamo energoresursu avotu ekonomisko konkurētspēju tirgū; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka līdz šim daži atjaunojamie energoresursi jau ir konkurētspējīgi enerģijas tirgū no ekonomikas viedokļa, turpretī citas tehnoloģijas ir tuvas tirgus cenām; piekrīt Komisijai, ka jāizmanto jebkuri atbilstīgi, finansiāli ilgtspējīgi līdzekļi izmaksu samazināšanai, lai vairāk palielinātu atjaunojamo energoresursu avotu ekonomisko konkurētspēju tirgū;

| 17. | uzskata, ka ir nepieciešamība pakāpeniski samazināt subsīdijas, kas kaitē konkurencei, kā arī subsīdijas, ar ko atbalsta videi kaitīgo fosilo kurināmo; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka ir nepieciešamība pakāpeniski samazināt subsīdijas, kas kaitē konkurencei, kā arī subsīdijas, ar ko atbalsta videi kaitīgo fosilo kurināmo;

Enerģija no atjaunojamiem energoresursiem Eiropas iekšējā enerģijas tirgū

| 18. | atzīmē, ka gāzes un elektroenerģijas iekšējā tirgus izveide, kas jāpabeidz līdz 2014. gadam, būs ļoti svarīga RES integrācijai un izmaksu ziņā būs efektīvs līdzeklis, lai līdzsvarotu mainīgo elektroenerģijas ražošanu; atzinīgi vērtē Komisijas ziņojumu par iekšējā enerģijas tirgus pabeigšanu un Trešās enerģētikas paketes īstenošanu; aicina Komisiju izmantot visus tās rīcībā esošos instrumentus, tostarp vērsties pret dalībvalstīm Eiropas Savienības Tiesā, lai iespējami drīz pabeigtu iekšējā enerģijas tirgus izveidi; aicina Komisiju novērst neatbilstīgu tirgus koncentrāciju, ja tā apdraud konkurenci; aicina dalībvalstis turpināt savus centienus pilnībā īstenot iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktus, attīstīt starpsavienojumus un likvidēt enerģijas ziņā izolētas teritorijas un vājās vietas; |
| --- | --- |

18.

atzīmē, ka gāzes un elektroenerģijas iekšējā tirgus izveide, kas jāpabeidz līdz 2014. gadam, būs ļoti svarīga RES integrācijai un izmaksu ziņā būs efektīvs līdzeklis, lai līdzsvarotu mainīgo elektroenerģijas ražošanu; atzinīgi vērtē Komisijas ziņojumu par iekšējā enerģijas tirgus pabeigšanu un Trešās enerģētikas paketes īstenošanu; aicina Komisiju izmantot visus tās rīcībā esošos instrumentus, tostarp vērsties pret dalībvalstīm Eiropas Savienības Tiesā, lai iespējami drīz pabeigtu iekšējā enerģijas tirgus izveidi; aicina Komisiju novērst neatbilstīgu tirgus koncentrāciju, ja tā apdraud konkurenci; aicina dalībvalstis turpināt savus centienus pilnībā īstenot iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktus, attīstīt starpsavienojumus un likvidēt enerģijas ziņā izolētas teritorijas un vājās vietas;

| 19. | atzīmē, ka dalībvalstu tirgu dažādības, tehnoloģiju potenciāla, kā arī tehnoloģisko risinājumu un attīstības brieduma atšķirību dēļ Savienībā līdztekus pastāv ļoti dažādi RES veicināšanas mehānismi; uzsver, ka šī daudzveidība padziļina problēmas iekšējā enerģijas tirgū, piemēram, pazeminot pārrobežu elektroenerģijas tirgošanas efektivitāti; atzinīgi vērtē Komisijas norādījumus par atbalsta shēmu reformu; |
| --- | --- |

19.

atzīmē, ka dalībvalstu tirgu dažādības, tehnoloģiju potenciāla, kā arī tehnoloģisko risinājumu un attīstības brieduma atšķirību dēļ Savienībā līdztekus pastāv ļoti dažādi RES veicināšanas mehānismi; uzsver, ka šī daudzveidība padziļina problēmas iekšējā enerģijas tirgū, piemēram, pazeminot pārrobežu elektroenerģijas tirgošanas efektivitāti; atzinīgi vērtē Komisijas norādījumus par atbalsta shēmu reformu;

| 20. | atzīmē, ka no iekšējā enerģijas tirgus izveides pabeigšanas visvairāk iegūs patērētāji; atbalsta Komisijas viedokli, ka konkurence jāievieš arī attiecībā uz atjaunojamajiem energoresursiem, kad tie sasniedz tehnoloģisku briedumu un ekonomisku dzīvotspēju, jo tie vislabāk veicina jauninājumus un izmaksu samazināšanu, tādējādi novēršot energonabadzības palielināšanos; uzsver, ka regulēto cenu noturība mazumtirdzniecības cenu līmenī apdraud patērētāju spēju pilnībā izmantot savas izvēles iespējas; |
| --- | --- |

20.

atzīmē, ka no iekšējā enerģijas tirgus izveides pabeigšanas visvairāk iegūs patērētāji; atbalsta Komisijas viedokli, ka konkurence jāievieš arī attiecībā uz atjaunojamajiem energoresursiem, kad tie sasniedz tehnoloģisku briedumu un ekonomisku dzīvotspēju, jo tie vislabāk veicina jauninājumus un izmaksu samazināšanu, tādējādi novēršot energonabadzības palielināšanos; uzsver, ka regulēto cenu noturība mazumtirdzniecības cenu līmenī apdraud patērētāju spēju pilnībā izmantot savas izvēles iespējas;

| 21. | atzīmē, ka ar Direktīvu 2009/28/EK ieviestie sadarbības mehānismi attiecībā uz atjaunojamo enerģijas avotu enerģijas izmantošanas veicināšanu līdz šim tikpat kā nav izmantoti, tomēr pašlaik tiek plānotas vairākas sadarbības shēmas; norāda uz Komisijas atziņām, saskaņā ar kurām pastāvošo sadarbības iespēju labāka izmantošana varētu sniegt ievērojamus ieguvumus, piemēram, veicināt tirdzniecību; atzinīgi vērtē Komisijas izziņoto ieceri izstrādāt pamatnostādnes attiecībā uz sadarbību ES, iekļaujot sadarbības mehānismu praktiskus izmantošanas veidus, izklāstot saistītās problēmas un piedāvājot risinājumus; aicina Komisiju nodrošināt, lai dalībvalstis īstenotu ES pamatnostādnes; aicina Komisiju iekļaut Atjaunojamo energoresursu direktīvas (2009/28/EK) 13. panta skaidrojumu, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pareizi ievieš direktīvu, un novērstu situāciju, kurā valsts sektora iestādes izmanto sertificēšanas un licencēšanas procedūras veidā, kāds kropļo konkurenci; aicina dalībvalstis vajadzīgā gadījumā labāk izmantot sadarbības mehānismus, kā arī palielināt savstarpējo komunikāciju; |
| --- | --- |

21.

atzīmē, ka ar Direktīvu 2009/28/EK ieviestie sadarbības mehānismi attiecībā uz atjaunojamo enerģijas avotu enerģijas izmantošanas veicināšanu līdz šim tikpat kā nav izmantoti, tomēr pašlaik tiek plānotas vairākas sadarbības shēmas; norāda uz Komisijas atziņām, saskaņā ar kurām pastāvošo sadarbības iespēju labāka izmantošana varētu sniegt ievērojamus ieguvumus, piemēram, veicināt tirdzniecību; atzinīgi vērtē Komisijas izziņoto ieceri izstrādāt pamatnostādnes attiecībā uz sadarbību ES, iekļaujot sadarbības mehānismu praktiskus izmantošanas veidus, izklāstot saistītās problēmas un piedāvājot risinājumus; aicina Komisiju nodrošināt, lai dalībvalstis īstenotu ES pamatnostādnes; aicina Komisiju iekļaut Atjaunojamo energoresursu direktīvas (2009/28/EK) 13. panta skaidrojumu, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pareizi ievieš direktīvu, un novērstu situāciju, kurā valsts sektora iestādes izmanto sertificēšanas un licencēšanas procedūras veidā, kāds kropļo konkurenci; aicina dalībvalstis vajadzīgā gadījumā labāk izmantot sadarbības mehānismus, kā arī palielināt savstarpējo komunikāciju;

| 22. | atzinīgi vērtē, ka ir uzlabotas vēja jaudas prognozēšanas metodes, lai nodrošinātu pieejamību dienas tirgos, ļaujot labāk integrēt elektroenerģiju no mainīgajiem RES; atzinīgi vērtē arī to, ka pašlaik attiecīgie dalībnieki izstrādā jaunos tīkla kodus, kā noteikts iekšējā enerģijas tirgus trešajā tiesību aktu kopumā, nodrošinot stabilizētu frekvenci, tādējādi arī veicinot tās elektroenerģijas labāku integrāciju, kas ražota, izmantojot RES; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē, ka ir uzlabotas vēja jaudas prognozēšanas metodes, lai nodrošinātu pieejamību dienas tirgos, ļaujot labāk integrēt elektroenerģiju no mainīgajiem RES; atzinīgi vērtē arī to, ka pašlaik attiecīgie dalībnieki izstrādā jaunos tīkla kodus, kā noteikts iekšējā enerģijas tirgus trešajā tiesību aktu kopumā, nodrošinot stabilizētu frekvenci, tādējādi arī veicinot tās elektroenerģijas labāku integrāciju, kas ražota, izmantojot RES;

| 23. | uzsver, ka ar pienācīgiem tirgus pasākumiem visās dalībvalstīs nekavējoties ir jāveicina pakāpeniska RES iekļaušana Eiropas iekšējā enerģijas tirgū un ilgtermiņā dažādiem RES ir jāpilda sistēmas stabilizēšanas funkcijas un uzdevumi, kurus līdz šim veica tradicionālie enerģijas avoti, saskaņā ar to iespējām un raksturīgajām iezīmēm; uzsver, ka ES pastāv pozitīvi šādu tirgu piemēro; tādēļ aicina plānošanas un īstenošanas procesā nopietnāk ņemt vērā RES pozitīvo un negatīvo, tiešo un netiešo papildietekmi, jo īpaši attiecībā uz pašreizējo infrastruktūru, piemēram, pārvades un sadales tīkliem, kā arī uz vidi, bioloģisko daudzveidību un dabas saglabāšanu; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt sabiedrības izpratni par dažādu RES tehnoloģiju iespējamo ietekmi; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka ar pienācīgiem tirgus pasākumiem visās dalībvalstīs nekavējoties ir jāveicina pakāpeniska RES iekļaušana Eiropas iekšējā enerģijas tirgū un ilgtermiņā dažādiem RES ir jāpilda sistēmas stabilizēšanas funkcijas un uzdevumi, kurus līdz šim veica tradicionālie enerģijas avoti, saskaņā ar to iespējām un raksturīgajām iezīmēm; uzsver, ka ES pastāv pozitīvi šādu tirgu piemēro; tādēļ aicina plānošanas un īstenošanas procesā nopietnāk ņemt vērā RES pozitīvo un negatīvo, tiešo un netiešo papildietekmi, jo īpaši attiecībā uz pašreizējo infrastruktūru, piemēram, pārvades un sadales tīkliem, kā arī uz vidi, bioloģisko daudzveidību un dabas saglabāšanu; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt sabiedrības izpratni par dažādu RES tehnoloģiju iespējamo ietekmi;

| 24. | aicina Komisiju apsvērt, pamatojoties uz ieguvumu un izmaksu analīzi, piemērojamo vides tiesību aktu, piemēram, Ūdens pamatdirektīvas vai Putnu direktīvas, mijiedarbību ar RES attīstīšanu; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju apsvērt, pamatojoties uz ieguvumu un izmaksu analīzi, piemērojamo vides tiesību aktu, piemēram, Ūdens pamatdirektīvas vai Putnu direktīvas, mijiedarbību ar RES attīstīšanu;

Prasības attiecībā uz infrastruktūru

| 25. | atzīmē, ka noteiktos gadījumos enerģijas padeve no atjaunojamo energoresursu avotiem uz tīkliem ir decentralizēta, attālināta no enerģijas ieguves avota, atkarīga no laikapstākļiem un mainīga, tādēļ tai ir vajadzīga infrastruktūra, kas atšķiras no pašreizējās, kura ir radīta tikai tradicionālajai enerģiju; uzsver, ka šajā elektroenerģijas tīklu modernizācijā ir jāiekļauj pārmaiņas ražošanā, pārvadē, sadalē un jālīdzsvaro tehnoloģijas, iekļaujot tās vispārējā enerģētikas sistēmā; uzsver, ka daži atjaunojamo energoresursu avoti var līdzsvarot arī mainīgos enerģijas avotus un tādējādi atvieglot nepieciešamību pēc papildu tīkla infrastruktūras; uzsver, ka infrastruktūras attīstība ir steidzams un būtisks uzdevums, lai sekmīgi izveidotu vienoto tirgu un integrētu atjaunojamo energoresursu avotus; atzīmē, ka enerģētikas infrastruktūras tiesību aktu kopuma īstenošana šajā ziņā ir izšķiroša, jo īpaši, lai paātrinātu tādas jaunas infrastruktūras būvniecību, kurai būs pārrobežu ietekme; uzsver, ka jāpaātrina enerģētikas infrastruktūras projektu apstiprināšanas procedūras; |
| --- | --- |

25.

atzīmē, ka noteiktos gadījumos enerģijas padeve no atjaunojamo energoresursu avotiem uz tīkliem ir decentralizēta, attālināta no enerģijas ieguves avota, atkarīga no laikapstākļiem un mainīga, tādēļ tai ir vajadzīga infrastruktūra, kas atšķiras no pašreizējās, kura ir radīta tikai tradicionālajai enerģiju; uzsver, ka šajā elektroenerģijas tīklu modernizācijā ir jāiekļauj pārmaiņas ražošanā, pārvadē, sadalē un jālīdzsvaro tehnoloģijas, iekļaujot tās vispārējā enerģētikas sistēmā; uzsver, ka daži atjaunojamo energoresursu avoti var līdzsvarot arī mainīgos enerģijas avotus un tādējādi atvieglot nepieciešamību pēc papildu tīkla infrastruktūras; uzsver, ka infrastruktūras attīstība ir steidzams un būtisks uzdevums, lai sekmīgi izveidotu vienoto tirgu un integrētu atjaunojamo energoresursu avotus; atzīmē, ka enerģētikas infrastruktūras tiesību aktu kopuma īstenošana šajā ziņā ir izšķiroša, jo īpaši, lai paātrinātu tādas jaunas infrastruktūras būvniecību, kurai būs pārrobežu ietekme; uzsver, ka jāpaātrina enerģētikas infrastruktūras projektu apstiprināšanas procedūras;

| 26. | norāda, ka ir daudzas atjaunojamās enerģijas ražotnes, kuru jauda netiek izmantota paredzētajā apmērā, jo tīkls nespēj pieņemt šādā veidā iegūto elektroenerģiju; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka ir daudzas atjaunojamās enerģijas ražotnes, kuru jauda netiek izmantota paredzētajā apmērā, jo tīkls nespēj pieņemt šādā veidā iegūto elektroenerģiju;

| 27. | atzīmē – lai izveidotu RES ar mainīgu pievadīšanu tīkliem, energoapgādes drošības garantēšanai būs vajadzīga šo svārstību elastīga līdzsvarošana un elastīga rezerve visā integrētajā un savstarpēji saistītajā Eiropas elektroenerģijas tīklā, kas var nodrošināt pārrobežu tirdzniecību, pieprasījuma un atbildes sistēmu, enerģijas uzglabāšanu un elastīgas elektrostacijas; aicina Komisiju novērtēt, vai ES pastāv jaudas problēma un kāds ir konstantās jaudas daudzums, ko mainīgie RES var nodrošināt integrētā ES energosistēmā, kā arī tās iespējamo ietekmi uz ražošanas atbilstību; piekrīt Komisijas analīzei, ka rezerves jaudas izveide rada būtiskas izmaksas un var kropļot cenu signālus; atzīmē – lai garantētu minēto rezervju pieejamības ekonomisko nodrošinājumu, aizvien aktuālāka kļūst stabila politiska sistēma, kā arī sistēma un līdzsvarošanas pakalpojumi; noraida koncepciju par konkurenci attiecībā uz subsīdijām starp enerģijas avotiem un aicina izveidot ilgtspējīgiem Savienības enerģētikas un klimata politikas mērķiem atbilstošu enerģijas tirgus modeli, kas nodrošina RES tehnoloģiju integrēšanu iekšējā enerģijas tirgū, taču atzīst, ka vēsturiski visu jauno enerģijas avotu attīstībai ir bijis vajadzīgs valsts atbalsts; |
| --- | --- |

27.

atzīmē – lai izveidotu RES ar mainīgu pievadīšanu tīkliem, energoapgādes drošības garantēšanai būs vajadzīga šo svārstību elastīga līdzsvarošana un elastīga rezerve visā integrētajā un savstarpēji saistītajā Eiropas elektroenerģijas tīklā, kas var nodrošināt pārrobežu tirdzniecību, pieprasījuma un atbildes sistēmu, enerģijas uzglabāšanu un elastīgas elektrostacijas; aicina Komisiju novērtēt, vai ES pastāv jaudas problēma un kāds ir konstantās jaudas daudzums, ko mainīgie RES var nodrošināt integrētā ES energosistēmā, kā arī tās iespējamo ietekmi uz ražošanas atbilstību; piekrīt Komisijas analīzei, ka rezerves jaudas izveide rada būtiskas izmaksas un var kropļot cenu signālus; atzīmē – lai garantētu minēto rezervju pieejamības ekonomisko nodrošinājumu, aizvien aktuālāka kļūst stabila politiska sistēma, kā arī sistēma un līdzsvarošanas pakalpojumi; noraida koncepciju par konkurenci attiecībā uz subsīdijām starp enerģijas avotiem un aicina izveidot ilgtspējīgiem Savienības enerģētikas un klimata politikas mērķiem atbilstošu enerģijas tirgus modeli, kas nodrošina RES tehnoloģiju integrēšanu iekšējā enerģijas tirgū, taču atzīst, ka vēsturiski visu jauno enerģijas avotu attīstībai ir bijis vajadzīgs valsts atbalsts;

| 28. | uzsver, cik svarīgi ir izmaksu ziņā efektīvi ieviest supertīkla un Ziemeļjūras piekrastes energotīkla atjaunojamos energoresursus; šajā saistībā uzsver, cik svarīga ir Ziemeļjūras valstu piekrastes energotīkla iniciatīva (NSCOGI) laikā, kad izsludināti piekrastes vēja enerģijas projekti virs 140 GW; aicina dalībvalstis un Komisiju sniegt papildu stimulu NSCOGI; |
| --- | --- |

28.

uzsver, cik svarīgi ir izmaksu ziņā efektīvi ieviest supertīkla un Ziemeļjūras piekrastes energotīkla atjaunojamos energoresursus; šajā saistībā uzsver, cik svarīga ir Ziemeļjūras valstu piekrastes energotīkla iniciatīva (NSCOGI) laikā, kad izsludināti piekrastes vēja enerģijas projekti virs 140 GW; aicina dalībvalstis un Komisiju sniegt papildu stimulu NSCOGI;

| 29. | atgādina, ka ieguldījumi atjaunojamo energoresursu avotos veido vairāk nekā pusi no visiem ieguldījumiem jaunā ražošanas jaudā pēdējo 10 gadu laikā un turpinās pieaugt; uzsver – tā kā RES veido būtisku daļu no energoavotu sadalījuma, esošajai tīkla infrastruktūrai tiek radīti lieli, bet īstenojami uzdevumi, un ir nepieciešami ieguldījumi, lai atrisinātu šos uzdevumus; atzīmē, ka konkrētās dalībvalstīs paaugstinātā pievade no RES, līdztekus neizbūvējot enerģētikas infrastruktūru, ievērojami apdraud energoapgādes drošību; uzsver, ka saskaņā ar elektroenerģijas PSOET datiem ievērojamu daļu visu vājo vietu Eiropas elektroenerģijas tīklos ir radījusi pievade tīkliem no RES; uzsver, cik svarīgi ir īstenot jaunas pieejas, lai novērstu vājās vietas sadales tīklos, kas ne vienmēr ietver tīkla paplašināšanu un pastiprināšanu; pauž pārliecību, ka ieguvumi no Eiropas tīklu atjaunināšanas, kas ir jāveic arī tādēļ, ka ir izveidots vienotais elektroenerģijas tirgus, kompensēs savas izmaksas, piedāvājot daudz efektīvāku ES energosistēmas darbību; aicina pārvades sistēmu operatorus atjaunināt savas tīkla attīstības politikas pamatnostādnes, lai nodrošinātu RES ražošanas jaudu integrāciju, vienlaikus saglabājot energoapgādes drošību, un stiprināt sadarbību ar sadales sistēmas operatoriem; |
| --- | --- |

29.

atgādina, ka ieguldījumi atjaunojamo energoresursu avotos veido vairāk nekā pusi no visiem ieguldījumiem jaunā ražošanas jaudā pēdējo 10 gadu laikā un turpinās pieaugt; uzsver – tā kā RES veido būtisku daļu no energoavotu sadalījuma, esošajai tīkla infrastruktūrai tiek radīti lieli, bet īstenojami uzdevumi, un ir nepieciešami ieguldījumi, lai atrisinātu šos uzdevumus; atzīmē, ka konkrētās dalībvalstīs paaugstinātā pievade no RES, līdztekus neizbūvējot enerģētikas infrastruktūru, ievērojami apdraud energoapgādes drošību; uzsver, ka saskaņā ar elektroenerģijas PSOET datiem ievērojamu daļu visu vājo vietu Eiropas elektroenerģijas tīklos ir radījusi pievade tīkliem no RES; uzsver, cik svarīgi ir īstenot jaunas pieejas, lai novērstu vājās vietas sadales tīklos, kas ne vienmēr ietver tīkla paplašināšanu un pastiprināšanu; pauž pārliecību, ka ieguvumi no Eiropas tīklu atjaunināšanas, kas ir jāveic arī tādēļ, ka ir izveidots vienotais elektroenerģijas tirgus, kompensēs savas izmaksas, piedāvājot daudz efektīvāku ES energosistēmas darbību; aicina pārvades sistēmu operatorus atjaunināt savas tīkla attīstības politikas pamatnostādnes, lai nodrošinātu RES ražošanas jaudu integrāciju, vienlaikus saglabājot energoapgādes drošību, un stiprināt sadarbību ar sadales sistēmas operatoriem;

| 30. | atzīmē – tā kā daudzas labākās un konkurētspējīgākās RES atrašanās vietas ES ir diezgan tālu no enerģijas patēriņa centriem, šīs vietas var optimāli izmantot tikai, izbūvējot pārvades un sadales sistēmas un nostiprinot pārrobežu starpsavienojumus; atzīmē arī decentralizētas atjaunojamās enerģijas energoapgādes priekšrocības patēriņa centru tuvumā; uzsver, ka tas var radīt izmaksu samazināšanos, mazināt nepieciešamību paplašināt tīklus un novērst sastrēgumus, kad būs pieejama piemērota infrastruktūra; norāda, ka Komisijai būtu jāveicina atbilstošu modelēšanas instrumentu izstrāde, lai noteiktu optimālo attālu, apjomīgu ražotņu un sadales līmeņa iekārtu struktūru; uzsver potenciālu, kas piemīt integrētai pieejai attiecībā uz energosistēmu, kas aptvertu gan siltumapgādes un elektroenerģijas pieprasījumu, gan piedāvājumu; atzīmē arī vietējās RES ražošanas potenciālu, piemēram, mikrolīmeņa ražošanu vai kooperatīvus, iedzīvotājiem kopīgi veicot ieguldījumus atjaunojamās enerģijas ražošanā un piegādē, piemēram, ģeotermālo siltumapgādi un saules enerģiju, kā minēts Komisijas paziņojumā; |
| --- | --- |

30.

atzīmē – tā kā daudzas labākās un konkurētspējīgākās RES atrašanās vietas ES ir diezgan tālu no enerģijas patēriņa centriem, šīs vietas var optimāli izmantot tikai, izbūvējot pārvades un sadales sistēmas un nostiprinot pārrobežu starpsavienojumus; atzīmē arī decentralizētas atjaunojamās enerģijas energoapgādes priekšrocības patēriņa centru tuvumā; uzsver, ka tas var radīt izmaksu samazināšanos, mazināt nepieciešamību paplašināt tīklus un novērst sastrēgumus, kad būs pieejama piemērota infrastruktūra; norāda, ka Komisijai būtu jāveicina atbilstošu modelēšanas instrumentu izstrāde, lai noteiktu optimālo attālu, apjomīgu ražotņu un sadales līmeņa iekārtu struktūru; uzsver potenciālu, kas piemīt integrētai pieejai attiecībā uz energosistēmu, kas aptvertu gan siltumapgādes un elektroenerģijas pieprasījumu, gan piedāvājumu; atzīmē arī vietējās RES ražošanas potenciālu, piemēram, mikrolīmeņa ražošanu vai kooperatīvus, iedzīvotājiem kopīgi veicot ieguldījumus atjaunojamās enerģijas ražošanā un piegādē, piemēram, ģeotermālo siltumapgādi un saules enerģiju, kā minēts Komisijas paziņojumā;

| 31. | atzīmē, ka nepietiekama tīklu jauda un akumulācijas iespējas, kā arī nepietiekama pārvades tīklu operatoru sadarbība var veicināt nesaskaņotas pārrobežu enerģijas plūsmas (cirkulējošas plūsmas) un radīt nopietnas avārijas situācijas citās dalībvalstīs, un šādā gadījumā energoapgādes drošības interesēs arvien vairāk būtu vajadzīga slodzes samazināšana, ja tam neseko vajadzīgā optimizācija (piemēram, temperatūras līknes uzraudzība), kā arī tīkla attīstība minētajās dalībvalstīs; pauž bažas par tīkla infrastruktūras attīstības un ekspluatācijas stāvokli dalībvalstīs; aicina dalībvalstis pēc iespējas paātrināt pārvades un sadales tīklu izbūvi un veicināt pārvades tīklu operatoru labāku sadarbību; |
| --- | --- |

31.

atzīmē, ka nepietiekama tīklu jauda un akumulācijas iespējas, kā arī nepietiekama pārvades tīklu operatoru sadarbība var veicināt nesaskaņotas pārrobežu enerģijas plūsmas (cirkulējošas plūsmas) un radīt nopietnas avārijas situācijas citās dalībvalstīs, un šādā gadījumā energoapgādes drošības interesēs arvien vairāk būtu vajadzīga slodzes samazināšana, ja tam neseko vajadzīgā optimizācija (piemēram, temperatūras līknes uzraudzība), kā arī tīkla attīstība minētajās dalībvalstīs; pauž bažas par tīkla infrastruktūras attīstības un ekspluatācijas stāvokli dalībvalstīs; aicina dalībvalstis pēc iespējas paātrināt pārvades un sadales tīklu izbūvi un veicināt pārvades tīklu operatoru labāku sadarbību;

| 32. | uzsver viedo tīklu, pieprasījuma puses pārvaldības līdzekļu un elektroenerģijas akumulācijas risinājumu potenciālu, lai iespējami labākā veidā veicinātu ar RES ražotas elektroenerģijas integrāciju, kā arī izlīdzinātu tīkla svārstības; no jauna atgādina, ka nekavējoties vajadzīgi papildu pētījumi par elektroenerģijas akumulāciju un tās ieviešana, tostarp, sadarbojoties ar sūkņu hidroakumulācijas elektrostacijām; atzīmē, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš pētījumiem par akumulācijas iekārtām ar pielāgojamām enerģijas akumulācijas iespējām, jo šādas iekārtas ļauj elastīgāk regulēt akumulācijas ātrumu un tādējādi rada iespēju nodrošināt ātrākus un precīzākus savienojumus; aicina dalībvalstis novērst, ka elektroenerģijas akumulācijas operatori tiek aplikti ar dubultiem nodokļiem; |
| --- | --- |

32.

uzsver viedo tīklu, pieprasījuma puses pārvaldības līdzekļu un elektroenerģijas akumulācijas risinājumu potenciālu, lai iespējami labākā veidā veicinātu ar RES ražotas elektroenerģijas integrāciju, kā arī izlīdzinātu tīkla svārstības; no jauna atgādina, ka nekavējoties vajadzīgi papildu pētījumi par elektroenerģijas akumulāciju un tās ieviešana, tostarp, sadarbojoties ar sūkņu hidroakumulācijas elektrostacijām; atzīmē, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš pētījumiem par akumulācijas iekārtām ar pielāgojamām enerģijas akumulācijas iespējām, jo šādas iekārtas ļauj elastīgāk regulēt akumulācijas ātrumu un tādējādi rada iespēju nodrošināt ātrākus un precīzākus savienojumus; aicina dalībvalstis novērst, ka elektroenerģijas akumulācijas operatori tiek aplikti ar dubultiem nodokļiem;

| 33. | uzskata, ka ir jāizveido pārrobežu tirgi elektroenerģijas regulēšanas pakalpojumiem un ka strauji jāattīsta Eiropas pārvades tīkls, lai veicinātu sūkņu hidroakumulācijas elektrostacijās ražotas enerģijas pārrobežu integrāciju, jo īpaši Skandināvijas valstīs, Alpu un Pireneju reģionā; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka ir jāizveido pārrobežu tirgi elektroenerģijas regulēšanas pakalpojumiem un ka strauji jāattīsta Eiropas pārvades tīkls, lai veicinātu sūkņu hidroakumulācijas elektrostacijās ražotas enerģijas pārrobežu integrāciju, jo īpaši Skandināvijas valstīs, Alpu un Pireneju reģionā;

| 34. | uzsver, ka saistībā ar plānoto RES attīstību galvenā nozīme jāpiešķir hidroenerģijai kā līdzeklim, lai galvenokārt izlīdzinātu arvien lielākās svārstības enerģijas ražošanā ar RES, kā arī, izmantojot hidroakumulācijas procesu, kā elektroenerģijas uzkrāšanas metodei; tādēļ uzsver, ka ir pilnībā jāizmanto ES pieejamās hidroenerģijas ražošanas un hidroakumulācijas iespējas; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka saistībā ar plānoto RES attīstību galvenā nozīme jāpiešķir hidroenerģijai kā līdzeklim, lai galvenokārt izlīdzinātu arvien lielākās svārstības enerģijas ražošanā ar RES, kā arī, izmantojot hidroakumulācijas procesu, kā elektroenerģijas uzkrāšanas metodei; tādēļ uzsver, ka ir pilnībā jāizmanto ES pieejamās hidroenerģijas ražošanas un hidroakumulācijas iespējas;

| 35. | atzīst, ka gāzes infrastruktūrai būs svarīga nozīme, attīstot atjaunojamo enerģiju Eiropā; norāda, ka atjaunojamo energoresursu avotu biogāzi kā biometānu jau šodien var viegli ievadīt pašreizējā gāzes tīkla infrastruktūrā, un ka tādas jaunās tehnoloģijas kā “ūdeņradī pārvērsta elektroenerģija” un “gāzē pārvērsta elektroenerģija” arī sniegs labumu nākotnes ekonomikas sistēmai ar zemu oglekļa dioksīda emisijas līmeni, izmantojot pašreizējās un jaunās infrastruktūras, kas būtu jāveicina un jāpilnveido; |
| --- | --- |

35.

atzīst, ka gāzes infrastruktūrai būs svarīga nozīme, attīstot atjaunojamo enerģiju Eiropā; norāda, ka atjaunojamo energoresursu avotu biogāzi kā biometānu jau šodien var viegli ievadīt pašreizējā gāzes tīkla infrastruktūrā, un ka tādas jaunās tehnoloģijas kā “ūdeņradī pārvērsta elektroenerģija” un “gāzē pārvērsta elektroenerģija” arī sniegs labumu nākotnes ekonomikas sistēmai ar zemu oglekļa dioksīda emisijas līmeni, izmantojot pašreizējās un jaunās infrastruktūras, kas būtu jāveicina un jāpilnveido;

| 36. | pauž pārliecību, ka IKT turpmāk veicinās energoapgādes un pieprasījuma pārvaldību un aktīvāk iesaistīs patērētājus šajā tirgū; aicina Komisiju saskaņā ar enerģijas iekšējā tirgus trešo tiesību aktu kopumu nekavējoties iesniegt priekšlikumus par viedo tīklu un skaitītāju attīstību, veicināšanu un standartizāciju, jo tas arvien vairāk ļaus iesaistīties lielākam tirgus dalībnieku skaitam un atbalstīs iespējamo sinerģiju visu telekomunikācijas un enerģijas tīklu ieviešanā, attīstībā un uzturēšanā; aicina Eiropas Komisiju īpaši atbalstīt pētniecību un attīstību šajā jomā; uzsver, ka līdztekus pakalpojumu sniedzēju plānošanas noteiktībai šajā ziņā būtiska nozīme ir arī patērētāju piekrišanai, kuriem ir jābūt galvenajiem ieguvējiem no viedajiem skaitītājiem un kuru datu aizsardzības tiesības ir jānodrošina saskaņā ar jauno datu aizsardzības direktīvu; mudina Komisiju rūpīgi novērtēt viedo skaitītāju ieviešanas izmaksas un ieguvumus un jo īpaši to ietekmi uz dažādām patērētāju grupām; atzīst, ka patērētāju iesaistīšanās ir būtiski sekmīgai viedo skaitītāju ieviešanai; |
| --- | --- |

36.

pauž pārliecību, ka IKT turpmāk veicinās energoapgādes un pieprasījuma pārvaldību un aktīvāk iesaistīs patērētājus šajā tirgū; aicina Komisiju saskaņā ar enerģijas iekšējā tirgus trešo tiesību aktu kopumu nekavējoties iesniegt priekšlikumus par viedo tīklu un skaitītāju attīstību, veicināšanu un standartizāciju, jo tas arvien vairāk ļaus iesaistīties lielākam tirgus dalībnieku skaitam un atbalstīs iespējamo sinerģiju visu telekomunikācijas un enerģijas tīklu ieviešanā, attīstībā un uzturēšanā; aicina Eiropas Komisiju īpaši atbalstīt pētniecību un attīstību šajā jomā; uzsver, ka līdztekus pakalpojumu sniedzēju plānošanas noteiktībai šajā ziņā būtiska nozīme ir arī patērētāju piekrišanai, kuriem ir jābūt galvenajiem ieguvējiem no viedajiem skaitītājiem un kuru datu aizsardzības tiesības ir jānodrošina saskaņā ar jauno datu aizsardzības direktīvu; mudina Komisiju rūpīgi novērtēt viedo skaitītāju ieviešanas izmaksas un ieguvumus un jo īpaši to ietekmi uz dažādām patērētāju grupām; atzīst, ka patērētāju iesaistīšanās ir būtiski sekmīgai viedo skaitītāju ieviešanai;

| 37. | norāda, ka IKT nozare – būdama nozīmīga elektroenerģijas patērētāja, kuras datu centri ES patērē līdz 1,5 % no kopējā elektroenerģijas patēriņa, un, patērētājiem saņemot arvien vairāk informācijas par oglekļa dioksīda pēdu, ko rada viņu izmantotie IT un mākoņpakalpojumi,— var kļūt par energoefektivitātes un RES veicināšanas piemēru; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka IKT nozare – būdama nozīmīga elektroenerģijas patērētāja, kuras datu centri ES patērē līdz 1,5 % no kopējā elektroenerģijas patēriņa, un, patērētājiem saņemot arvien vairāk informācijas par oglekļa dioksīda pēdu, ko rada viņu izmantotie IT un mākoņpakalpojumi,— var kļūt par energoefektivitātes un RES veicināšanas piemēru;

| 38. | norāda, ka dažos reģionos, jo īpaši mazās kopienās un salās, sabiedrība ir izrādījusi pretestību vējdzirnavu un saules enerģijas paneļu ieviešanai; norāda – tiek uzskatīts, ka vējdzirnavas un saules enerģijas paneļi nelabvēlīgi ietekmē tūrisma nozari, kā arī dabu un apvidus/salas ainavu; |
| --- | --- |

38.

norāda, ka dažos reģionos, jo īpaši mazās kopienās un salās, sabiedrība ir izrādījusi pretestību vējdzirnavu un saules enerģijas paneļu ieviešanai; norāda – tiek uzskatīts, ka vējdzirnavas un saules enerģijas paneļi nelabvēlīgi ietekmē tūrisma nozari, kā arī dabu un apvidus/salas ainavu;

| 39. | uzsver – ja iedzīvotāji paši ražo atjaunojamos energoresursus, izmantojot kooperatīva vai kopienas īpašumtiesību modeļus, palielinās sabiedrības atbalsts, kas samazina plānošanas laiku īstenošanai un veicina lielāku sabiedrības izpratni par enerģijas pārejas periodu; |
| --- | --- |

39.

uzsver – ja iedzīvotāji paši ražo atjaunojamos energoresursus, izmantojot kooperatīva vai kopienas īpašumtiesību modeļus, palielinās sabiedrības atbalsts, kas samazina plānošanas laiku īstenošanai un veicina lielāku sabiedrības izpratni par enerģijas pārejas periodu;

| 40. | uzsver, ka turpmāka RES attīstīšana un visu citu enerģijas ražošanas iekārtu un infrastruktūras būvniecība ir saistīta ar izmaiņām Eiropas ainavā; pauž pārliecību, ka tas nedrīkst radīt ekoloģiskus postījumus, tostarp Natura 2000 teritorijā, un aizsargājamo ainavu teritorijas; norāda, ka sabiedrības atbalstu RES infrastruktūrai var panākt tikai ar pārredzamu un saskaņotu plānošanas, būvniecības un atļauju piešķiršanas procesu, obligāti un savlaikus veicot sabiedrisko apspriešanu, kurā jau no paša sākuma piedalās visas ieinteresētās personas, tostarp vietējā līmenī; uzsver, ka iedzīvotāju un ieinteresēto personu piedalīšanās, piemēram, kooperatīvos, var palīdzēt sabiedrības atbalsta iegūšanā, tāpat kā to spēj panākt informācijas sniegšana par iespējamiem vietējās ekonomikas ieguvumiem; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka turpmāka RES attīstīšana un visu citu enerģijas ražošanas iekārtu un infrastruktūras būvniecība ir saistīta ar izmaiņām Eiropas ainavā; pauž pārliecību, ka tas nedrīkst radīt ekoloģiskus postījumus, tostarp Natura 2000 teritorijā, un aizsargājamo ainavu teritorijas; norāda, ka sabiedrības atbalstu RES infrastruktūrai var panākt tikai ar pārredzamu un saskaņotu plānošanas, būvniecības un atļauju piešķiršanas procesu, obligāti un savlaikus veicot sabiedrisko apspriešanu, kurā jau no paša sākuma piedalās visas ieinteresētās personas, tostarp vietējā līmenī; uzsver, ka iedzīvotāju un ieinteresēto personu piedalīšanās, piemēram, kooperatīvos, var palīdzēt sabiedrības atbalsta iegūšanā, tāpat kā to spēj panākt informācijas sniegšana par iespējamiem vietējās ekonomikas ieguvumiem;

Patērētājiem nodrošinātās iespējas

| 41. | uzskata, ka ir nepieciešams veikt turpmākus pasākumus, lai veicinātu lielāku sabiedrības atbalstu atjaunojamo energoresursu avotiem; vienlaikus norāda, ka šajā joma visefektīvākā būs holistiska pieeja attiecībā uz ražotāju/patērētāju, kas apzināti pārvaldīs elektroenerģijas izmantošanas procesu; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka ir nepieciešams veikt turpmākus pasākumus, lai veicinātu lielāku sabiedrības atbalstu atjaunojamo energoresursu avotiem; vienlaikus norāda, ka šajā joma visefektīvākā būs holistiska pieeja attiecībā uz ražotāju/patērētāju, kas apzināti pārvaldīs elektroenerģijas izmantošanas procesu;

| 42. | atzīst maza apjoma RES nozīmīgumu, lai palielinātu atjaunojamo energoresursu avotu īpatsvaru; atzīst, ka maza apjoma RES ieviešana sniedz iespēju atsevišķām mājsaimniecībām, nozarēm un kopienām kļūt par enerģijas ražotājiem, tādējādi iegūstot informāciju par efektīviem veidiem, kā ražot un patērēt enerģiju; uzsver, cik nozīmīga ir mikrolīmeņa ražošana, lai palielinātu energoefektivitāti; uzsver, ka maza apjoma RES ieviešana var radīt ievērojamus ietaupījumus maksājumos par elektroenerģiju, kā arī radīt jaunus uzņēmējdarbības modeļus un darbavietas; |
| --- | --- |

42.

atzīst maza apjoma RES nozīmīgumu, lai palielinātu atjaunojamo energoresursu avotu īpatsvaru; atzīst, ka maza apjoma RES ieviešana sniedz iespēju atsevišķām mājsaimniecībām, nozarēm un kopienām kļūt par enerģijas ražotājiem, tādējādi iegūstot informāciju par efektīviem veidiem, kā ražot un patērēt enerģiju; uzsver, cik nozīmīga ir mikrolīmeņa ražošana, lai palielinātu energoefektivitāti; uzsver, ka maza apjoma RES ieviešana var radīt ievērojamus ietaupījumus maksājumos par elektroenerģiju, kā arī radīt jaunus uzņēmējdarbības modeļus un darbavietas;

| 43. | šajā saistībā norāda, cik svarīgi ir sekmēt vietējos kooperatīvus atjaunojamo energoresursu avotu jomā, palielinot pilsoņu iesaistīšanos, uzlabojot atjaunojamo energoresursu avotu pieejamību un radot finanšu ieguldījumus; |
| --- | --- |

43.

šajā saistībā norāda, cik svarīgi ir sekmēt vietējos kooperatīvus atjaunojamo energoresursu avotu jomā, palielinot pilsoņu iesaistīšanos, uzlabojot atjaunojamo energoresursu avotu pieejamību un radot finanšu ieguldījumus;

| 44. | uzsver, ka maza apjoma RES, akumulācijas, pieprasījuma puses pārvaldības un energoefektivitātes gudrs apvienojums var nodrošināt vietējo tīklu izmantošanas samazinājumu maksimālās slodzes laikā, tādējādi samazinot vispārējās ieguldījumu izmaksas, ko sedz sadales sistēmas operatori; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka maza apjoma RES, akumulācijas, pieprasījuma puses pārvaldības un energoefektivitātes gudrs apvienojums var nodrošināt vietējo tīklu izmantošanas samazinājumu maksimālās slodzes laikā, tādējādi samazinot vispārējās ieguldījumu izmaksas, ko sedz sadales sistēmas operatori;

| 45. | norāda, ka priekšnosacījums elektroenerģijas efektīvam vietējam patēriņam un ražošanai gan no ražotāju un patērētāju, gan no sadales tīkla skatpunkta ir viedo skaitītāju un – vispārīgāk – viedo tīklu ieviešana; |
| --- | --- |

45.

norāda, ka priekšnosacījums elektroenerģijas efektīvam vietējam patēriņam un ražošanai gan no ražotāju un patērētāju, gan no sadales tīkla skatpunkta ir viedo skaitītāju un – vispārīgāk – viedo tīklu ieviešana;

| 46. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri sniegt paziņojumu par enerģijas tehnoloģijām un jauninājumiem, koncentrējoties uz mikrolīmeņa ražošanu; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē Komisijas ieceri sniegt paziņojumu par enerģijas tehnoloģijām un jauninājumiem, koncentrējoties uz mikrolīmeņa ražošanu;

| 47. | uzskata, ka ES reģionālā politika ir galvenais elements, kas veicina gan enerģijas ražošanu no atjaunojamiem energoresursiem, gan energoefektivitāti visā ES, un tā ir galvenais elements arī elektroenerģijas pakalpojumu un energopārvades pakalpojumu nozarē; atzinīgi vērtē to, ka kohēzijas un reģionālās politikas devums, kas paredzēts, lai atbalstītu atjaunojamo energoresursu izmantošanu, turpina pakāpeniski palielināties, lai atjaunojamie energoresursi sniegtu pilnvērtīgu ieguldījumu ES enerģētikas politikas mērķu sasniegšanā un lai ES enerģētikas uzdevumi tiktu īstenoti visā ES; uzskata, ka ir īpaši svarīgi Eiropas politikas virzību izvēlēties tā, lai nākamajā 2014.–2020. gada plānošanas periodā būtu pietiekams finansējums; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka ES reģionālā politika ir galvenais elements, kas veicina gan enerģijas ražošanu no atjaunojamiem energoresursiem, gan energoefektivitāti visā ES, un tā ir galvenais elements arī elektroenerģijas pakalpojumu un energopārvades pakalpojumu nozarē; atzinīgi vērtē to, ka kohēzijas un reģionālās politikas devums, kas paredzēts, lai atbalstītu atjaunojamo energoresursu izmantošanu, turpina pakāpeniski palielināties, lai atjaunojamie energoresursi sniegtu pilnvērtīgu ieguldījumu ES enerģētikas politikas mērķu sasniegšanā un lai ES enerģētikas uzdevumi tiktu īstenoti visā ES; uzskata, ka ir īpaši svarīgi Eiropas politikas virzību izvēlēties tā, lai nākamajā 2014.–2020. gada plānošanas periodā būtu pietiekams finansējums;

| 48. | atbalsta vairāklīmeņu pārvaldību un decentralizētu pieeju enerģētikas politikai un atjaunojamiem energoresursiem, kurā cita starpā ir jāiekļauj Pilsētas mēru pakts un turpmāka iniciatīvas “Progresīvas pilsētas” attīstība, kā arī labāko risinājumus veicināšana reģionālā un vietējā līmenī, organizējot informācijas kampaņas; |
| --- | --- |

48.

atbalsta vairāklīmeņu pārvaldību un decentralizētu pieeju enerģētikas politikai un atjaunojamiem energoresursiem, kurā cita starpā ir jāiekļauj Pilsētas mēru pakts un turpmāka iniciatīvas “Progresīvas pilsētas” attīstība, kā arī labāko risinājumus veicināšana reģionālā un vietējā līmenī, organizējot informācijas kampaņas;

| 49. | konstatē, ka lauksaimniecība un lauku teritorijas spēj nodrošināt būtisku daļu no atjaunojamās enerģijas ražošanas, un tāpēc uzskata, ka jaunajai lauksaimniecības un lauku attīstības politikai vajadzētu veicināt atjaunojamās enerģijas ražošanu; |
| --- | --- |

49.

konstatē, ka lauksaimniecība un lauku teritorijas spēj nodrošināt būtisku daļu no atjaunojamās enerģijas ražošanas, un tāpēc uzskata, ka jaunajai lauksaimniecības un lauku attīstības politikai vajadzētu veicināt atjaunojamās enerģijas ražošanu;

| 50. | atzīst, cik nozīmīgi ir veicināt un atbalstīt alternatīvo enerģijas ieguves veidu izstrādi uz vietas lauku saimniecībās, jo īpaši maza apjoma saimniecībās, kā arī izplatīt attiecīgās metodes gan starp lauksaimniekiem, gan patērētājiem; |
| --- | --- |

50.

atzīst, cik nozīmīgi ir veicināt un atbalstīt alternatīvo enerģijas ieguves veidu izstrādi uz vietas lauku saimniecībās, jo īpaši maza apjoma saimniecībās, kā arī izplatīt attiecīgās metodes gan starp lauksaimniekiem, gan patērētājiem;

| 51. | uzsver, ka lauksaimnieku sadarbībai varētu būt liela nozīme, lai nodrošinātu, ka tiek veiksmīgi īstenota atjaunojamo enerģijas avotu izmantojuma veicināšanas politika; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka lauksaimnieku sadarbībai varētu būt liela nozīme, lai nodrošinātu, ka tiek veiksmīgi īstenota atjaunojamo enerģijas avotu izmantojuma veicināšanas politika;

| 52. | aicina Eiropas Investīciju banku ar finanšu starpnieku palīdzību izveidot fondus, kuros notiktu līdzekļu aprite, lai nodrošinātu nepieciešamo sākuma kapitālu un tehnisko atbalstu lauku saimniecībās izveidotām un kopienai piederošām mikromēroga un maza mēroga elektrības un siltuma ražošanas sistēmām, kurās izmanto atjaunojamos energoresursus un no kurām gūto peļņu var atkārtoti ieguldīt papildu sistēmās; |
| --- | --- |

52.

aicina Eiropas Investīciju banku ar finanšu starpnieku palīdzību izveidot fondus, kuros notiktu līdzekļu aprite, lai nodrošinātu nepieciešamo sākuma kapitālu un tehnisko atbalstu lauku saimniecībās izveidotām un kopienai piederošām mikromēroga un maza mēroga elektrības un siltuma ražošanas sistēmām, kurās izmanto atjaunojamos energoresursus un no kurām gūto peļņu var atkārtoti ieguldīt papildu sistēmās;

Starptautiskā sadarbība un tirdzniecība

| 53. | atgādina, ka turpmākajos gados palielināsies ES tirdzniecības deficīts, kas radies fosilā kurināmā importa dēļ, un ka atkarība no fosilā kurināmā importa arvien vairāk apdraud politiku, ekonomiku un vidi; šajā sakarībā uzsver vietējo atjaunojamo energoresursu nozīmi attiecībā uz piegādes drošību un pozitīvas tirdzniecības bilances atjaunošanu ar naftas un gāzes eksportētājvalstīm un tādēļ uzsver, ka tiem vajadzētu piešķirt lielāku nozīmi ES energodrošības uzlabošanā; |
| --- | --- |

53.

atgādina, ka turpmākajos gados palielināsies ES tirdzniecības deficīts, kas radies fosilā kurināmā importa dēļ, un ka atkarība no fosilā kurināmā importa arvien vairāk apdraud politiku, ekonomiku un vidi; šajā sakarībā uzsver vietējo atjaunojamo energoresursu nozīmi attiecībā uz piegādes drošību un pozitīvas tirdzniecības bilances atjaunošanu ar naftas un gāzes eksportētājvalstīm un tādēļ uzsver, ka tiem vajadzētu piešķirt lielāku nozīmi ES energodrošības uzlabošanā;

| 54. | atzīst, ka pasaules RES tirgi attīstās un ka tas pozitīvi ietekmēs Eiropas rūpniecību, darbvietu radīšanu, cenas un pašreizējo un jauno tehnoloģiju turpmāko attīstību pasaulē un ES, ar noteikumu, ka ES politiskais un tiesiskais regulējums attiecībā uz RES saglabās paredzamību un ļaus tīro tehnoloģiju uzņēmumiem saglabāt savas konkurences priekšrocības un vadošo stāvokli attiecībā uz to darījumu partneriem pasaulē; atzīst, ka valstis, kas neietilpst ESAO, ir svarīgi tirdzniecības partneri, jo tām ir ievērojams RES potenciāls, |
| --- | --- |

54.

atzīst, ka pasaules RES tirgi attīstās un ka tas pozitīvi ietekmēs Eiropas rūpniecību, darbvietu radīšanu, cenas un pašreizējo un jauno tehnoloģiju turpmāko attīstību pasaulē un ES, ar noteikumu, ka ES politiskais un tiesiskais regulējums attiecībā uz RES saglabās paredzamību un ļaus tīro tehnoloģiju uzņēmumiem saglabāt savas konkurences priekšrocības un vadošo stāvokli attiecībā uz to darījumu partneriem pasaulē; atzīst, ka valstis, kas neietilpst ESAO, ir svarīgi tirdzniecības partneri, jo tām ir ievērojams RES potenciāls,

| 55. | uzsver, ka nav pieņemami nelikumīgi konkurences izkropļojumi tirgū, jo tikai godīgā konkurencē ES var panākt saprātīgu atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju cenu līmeni; aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk pabeigt izskatīšanā esošas negodīgas prakses lietas; uzsver, ka brīvie un atvērtie pasaules tirgi sniedz vislabākos priekšnoteikumus RES izaugsmei; uzsver, ka jāturpina novērst tirdzniecības ierobežojumi; aicina Komisiju nenoteikt jaunus šķēršļus tirdzniecībai ar tādiem gataviem izstrādājumiem vai to sastāvdaļām, ko izmanto atjaunojamo energoresursu tehnoloģijās; aicina Komisiju novērst šķēršļus tirdzniecībai, aizsargāt godīgu konkurenci, palīdzēt ES uzņēmumiem piekļūt tirgiem ārpus ES un nepieļaut iespējamus tirdzniecības traucējumus, tostarp attiecīgā uz nelikumīgu valsts atbalstu; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka nav pieņemami nelikumīgi konkurences izkropļojumi tirgū, jo tikai godīgā konkurencē ES var panākt saprātīgu atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju cenu līmeni; aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk pabeigt izskatīšanā esošas negodīgas prakses lietas; uzsver, ka brīvie un atvērtie pasaules tirgi sniedz vislabākos priekšnoteikumus RES izaugsmei; uzsver, ka jāturpina novērst tirdzniecības ierobežojumi; aicina Komisiju nenoteikt jaunus šķēršļus tirdzniecībai ar tādiem gataviem izstrādājumiem vai to sastāvdaļām, ko izmanto atjaunojamo energoresursu tehnoloģijās; aicina Komisiju novērst šķēršļus tirdzniecībai, aizsargāt godīgu konkurenci, palīdzēt ES uzņēmumiem piekļūt tirgiem ārpus ES un nepieļaut iespējamus tirdzniecības traucējumus, tostarp attiecīgā uz nelikumīgu valsts atbalstu;

| 56. | mudina Komisiju arī aktīvi uzraudzīt nepamatoti noteiktas beztarifu barjeras (BTB), subsīdijas un dempinga pasākumus, kurus šajā jomā izmanto ES tirdzniecības partneri; |
| --- | --- |

56.

mudina Komisiju arī aktīvi uzraudzīt nepamatoti noteiktas beztarifu barjeras (BTB), subsīdijas un dempinga pasākumus, kurus šajā jomā izmanto ES tirdzniecības partneri;

| 57. | aicina Komisiju ņemt vērā PTO Informācijas tehnoloģiju nolīgumu un izpētīt, kādas ir iespējas ierosināt vides tehnoloģiju brīvās tirdzniecības nolīgumu, ar kuru tiktu noteikta beztarifu tirdzniecība ar vides tehnoloģiju produktiem; |
| --- | --- |

57.

aicina Komisiju ņemt vērā PTO Informācijas tehnoloģiju nolīgumu un izpētīt, kādas ir iespējas ierosināt vides tehnoloģiju brīvās tirdzniecības nolīgumu, ar kuru tiktu noteikta beztarifu tirdzniecība ar vides tehnoloģiju produktiem;

| 58. | uzsver, ka šai stratēģijai būtu jāveicina arī tirdzniecība, lai atbalstītu jaunattīstības valstu centienus šajā konkrētajā jomā un varētu izmantot atjaunojamos energoresursus kā tirgojamas preces; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka šai stratēģijai būtu jāveicina arī tirdzniecība, lai atbalstītu jaunattīstības valstu centienus šajā konkrētajā jomā un varētu izmantot atjaunojamos energoresursus kā tirgojamas preces;

| 59. | uzsver, ka tirdzniecībai ir svarīga loma, lai nodrošinātu, ka atjaunojamie energoresursi tiek ražoti un finansēti ilgtspējīgi; atgādina, ka importētajai bioenerģijai un agrodegvielai būtu jāatbilst ES ilgtspējības kritērijiem un ka tie ir precīzi jādefinē; tādēļ mudina Komisiju noteikt netiešu zemes izmantojumu kā papildu kritēriju; iesaka tirdzniecības nolīgumos iekļaut noteikumus, lai risinātu atmežošanas un mežu degradācijas jautājumus, un stimulus pareizai zemes un ūdens resursu pārvaldībai; mudina Komisiju turpināt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm par tādu brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu (BPN) noslēgšanu, ar kuriem aizliedz nelegālu mežistrādi; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka tirdzniecībai ir svarīga loma, lai nodrošinātu, ka atjaunojamie energoresursi tiek ražoti un finansēti ilgtspējīgi; atgādina, ka importētajai bioenerģijai un agrodegvielai būtu jāatbilst ES ilgtspējības kritērijiem un ka tie ir precīzi jādefinē; tādēļ mudina Komisiju noteikt netiešu zemes izmantojumu kā papildu kritēriju; iesaka tirdzniecības nolīgumos iekļaut noteikumus, lai risinātu atmežošanas un mežu degradācijas jautājumus, un stimulus pareizai zemes un ūdens resursu pārvaldībai; mudina Komisiju turpināt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm par tādu brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu (BPN) noslēgšanu, ar kuriem aizliedz nelegālu mežistrādi;

| 60. | uzsver, ka starp ES kaimiņvalstīm vajadzīga ciešāka sadarbība enerģijas politikas jomā, tostarp atjaunojamo energoresursu ziņā, un ir efektīvāk jāizmanto atjaunojamo energoresursu tirdzniecības potenciāls; uzsver, ka ir nepieciešama piemērota infrastruktūra, kas atvieglo sadarbību gan ES iekšienē, gan arī ar tās kaimiņvalstīm; uzsver, ka sadarbība par atjaunojamiem energoresursiem ir jāiekļauj attiecīgie ES politikas mērķi; uzsver, ka jo īpaši Vidusjūras reģionā ir lielas iespējas iegūt elektroenerģiju no RES; atgādina par tādu ārvalstu projektu kā Desertec, Medgrid un Helios potenciālu, kā arī hidroenerģijas turpmāko attīstību Norvēģijā un Šveicē, tostarp tās potenciālu līdzsvarošanas nolūkiem; uzsver, ka šajos lielajos RES projektos ir būtiska vietējā pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka starp ES kaimiņvalstīm vajadzīga ciešāka sadarbība enerģijas politikas jomā, tostarp atjaunojamo energoresursu ziņā, un ir efektīvāk jāizmanto atjaunojamo energoresursu tirdzniecības potenciāls; uzsver, ka ir nepieciešama piemērota infrastruktūra, kas atvieglo sadarbību gan ES iekšienē, gan arī ar tās kaimiņvalstīm; uzsver, ka sadarbība par atjaunojamiem energoresursiem ir jāiekļauj attiecīgie ES politikas mērķi; uzsver, ka jo īpaši Vidusjūras reģionā ir lielas iespējas iegūt elektroenerģiju no RES; atgādina par tādu ārvalstu projektu kā Desertec, Medgrid un Helios potenciālu, kā arī hidroenerģijas turpmāko attīstību Norvēģijā un Šveicē, tostarp tās potenciālu līdzsvarošanas nolūkiem; uzsver, ka šajos lielajos RES projektos ir būtiska vietējā pievienotā vērtība;

| 61. | uzsver, ka starptautiskā sadarbība, lai uzlabotu tās noturīgumu un ticamību, jābalsta uz stabilu tiesisko regulējumu un Savienības acquis atjaunojamo energoresursu jomā, piemēram, kā Enerģētikas kopienā; |
| --- | --- |

61.

uzsver, ka starptautiskā sadarbība, lai uzlabotu tās noturīgumu un ticamību, jābalsta uz stabilu tiesisko regulējumu un Savienības acquis atjaunojamo energoresursu jomā, piemēram, kā Enerģētikas kopienā;

| 62. | aicina veikt saskaņotas darbības ar pārējiem tehnoloģiskajiem līderiem (ASV un Japānu), lai atrisinātu tādas jaunas problēmas kā izejmateriālu un retzemju metālu nepietiekamība, kas ietekmē atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju ieviešanu; |
| --- | --- |

62.

aicina veikt saskaņotas darbības ar pārējiem tehnoloģiskajiem līderiem (ASV un Japānu), lai atrisinātu tādas jaunas problēmas kā izejmateriālu un retzemju metālu nepietiekamība, kas ietekmē atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju ieviešanu;

| 63. | uzsver, ka ES ir jāattīsta ar starptautiskajiem partneriem, jo īpaši BRICS valstīm, cieša zinātniskā sadarbība un skaidra sadarbības politika pētniecības un inovācijas jomā attiecībā uz RES; |
| --- | --- |

63.

uzsver, ka ES ir jāattīsta ar starptautiskajiem partneriem, jo īpaši BRICS valstīm, cieša zinātniskā sadarbība un skaidra sadarbības politika pētniecības un inovācijas jomā attiecībā uz RES;

Jauninājumi, pētniecība un attīstība un rūpniecības politika

| 64. | atzīmē, ka Eiropai jāveic pasākumi savu rūpniecības un pētniecības un attīstības spēju jomā, lai tā saglabātu savu vadošo pozīciju RES tehnoloģijas jomā; uzsver, ka jāsekmē konkurētspējīga vide MVU darbībām un internacionalizācijai, kā arī jācenšas samazināt birokrātiskos šķēršļus šādiem centieniem; uzsver, ka tikai pētniecības un attīstības veicināti jauninājumi var nodrošināt Eiropas vadošo lomu tehnoloģiju jomā RES tehnoloģiju tirgos; uzsver privāto ieguldītāju nepieciešamību pēc noteiktības; aicina Komisiju, lai saglabātu Eiropas Savienības vadošo lomu energoresursu tehnoloģiju nozarē, un jo īpaši atjaunojamo energoresursu nozarē, veicināt energoresursu tehnoloģiju, sevišķi atjaunojamo energoresursu, nozares stratēģiju; |
| --- | --- |

64.

atzīmē, ka Eiropai jāveic pasākumi savu rūpniecības un pētniecības un attīstības spēju jomā, lai tā saglabātu savu vadošo pozīciju RES tehnoloģijas jomā; uzsver, ka jāsekmē konkurētspējīga vide MVU darbībām un internacionalizācijai, kā arī jācenšas samazināt birokrātiskos šķēršļus šādiem centieniem; uzsver, ka tikai pētniecības un attīstības veicināti jauninājumi var nodrošināt Eiropas vadošo lomu tehnoloģiju jomā RES tehnoloģiju tirgos; uzsver privāto ieguldītāju nepieciešamību pēc noteiktības; aicina Komisiju, lai saglabātu Eiropas Savienības vadošo lomu energoresursu tehnoloģiju nozarē, un jo īpaši atjaunojamo energoresursu nozarē, veicināt energoresursu tehnoloģiju, sevišķi atjaunojamo energoresursu, nozares stratēģiju;

| 65. | uzsver ES nozares vadošo pozīciju sauszemes vēja enerģijas tehnoloģiju jomā un Eiropas piekrastes vēja enerģijas nozares lielo potenciālu sekmēt to dalībvalstu atkārtotu industrializāciju, kas robežojas ar Baltijas jūru un Ziemeļjūru; |
| --- | --- |

65.

uzsver ES nozares vadošo pozīciju sauszemes vēja enerģijas tehnoloģiju jomā un Eiropas piekrastes vēja enerģijas nozares lielo potenciālu sekmēt to dalībvalstu atkārtotu industrializāciju, kas robežojas ar Baltijas jūru un Ziemeļjūru;

| 66. | uzsver, ka galvenā prioritāte ir izglītības iestādes, kas spēj sagatavot kvalificētu darbaspēku un nākamo zinātnieku un novatoru paaudzi RES tehnoloģiju jomā; šajā saistībā atgādina par “Apvārsnis 2020” un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta svarīgo nozīmi, lai novērstu plaisu starp izglītību, pētniecību un īstenošanu atjaunojamo energoresursu avotu nozarē; |
| --- | --- |

66.

uzsver, ka galvenā prioritāte ir izglītības iestādes, kas spēj sagatavot kvalificētu darbaspēku un nākamo zinātnieku un novatoru paaudzi RES tehnoloģiju jomā; šajā saistībā atgādina par “Apvārsnis 2020” un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta svarīgo nozīmi, lai novērstu plaisu starp izglītību, pētniecību un īstenošanu atjaunojamo energoresursu avotu nozarē;

| 67. | īpašu uzmanību vērš uz to, ka, lai atvieglinātu piekļuvi vērtīgam un neizmantotam intelektuālam īpašumam, īpaši svarīga ir Eiropas patentu aizsardzības mehānismu sadarbība atjaunojamo energoresursu jomā; uzsver, ka prioritārā kārtā ir jāsāk plānotā Eiropas patenta izveide atjaunojamo energoresursu jomā; |
| --- | --- |

67.

īpašu uzmanību vērš uz to, ka, lai atvieglinātu piekļuvi vērtīgam un neizmantotam intelektuālam īpašumam, īpaši svarīga ir Eiropas patentu aizsardzības mehānismu sadarbība atjaunojamo energoresursu jomā; uzsver, ka prioritārā kārtā ir jāsāk plānotā Eiropas patenta izveide atjaunojamo energoresursu jomā;

| 68. | uzskata, ka mērķtiecīga pētniecība un attīstība, izmantojot esošos instrumentus, ir jāpadara efektīvāka, un pauž bažas, ka dažās atjaunojamo energoresursu nozares jomās netiek pievērsta pietiekama uzmanība pētniecībai un attīstībai, kas dažkārt izraisa tirdzniecības problēmas; uzsver ieguldījumu nepieciešamību inovatīvo, jauno un pašreizējo tehnoloģiju turpmākajā attīstībā, kā arī sistēmas integrācijā starp transportu un enerģētiku, lai saglabātu vai iegūtu konkurētspēju, kā arī lai nodrošinātu, ka esošās tehnoloģijas joprojām ir ilgtspējīgas visā to dzīves ciklā; uzsver nepieciešamību veikt ieguldījumus atjaunojamo energoresursu avotu pētniecībā un attīstībā, jo īpaši jaudas, efektivitātes un ģeogrāfiskā attāluma samazināšanā; |
| --- | --- |

68.

uzskata, ka mērķtiecīga pētniecība un attīstība, izmantojot esošos instrumentus, ir jāpadara efektīvāka, un pauž bažas, ka dažās atjaunojamo energoresursu nozares jomās netiek pievērsta pietiekama uzmanība pētniecībai un attīstībai, kas dažkārt izraisa tirdzniecības problēmas; uzsver ieguldījumu nepieciešamību inovatīvo, jauno un pašreizējo tehnoloģiju turpmākajā attīstībā, kā arī sistēmas integrācijā starp transportu un enerģētiku, lai saglabātu vai iegūtu konkurētspēju, kā arī lai nodrošinātu, ka esošās tehnoloģijas joprojām ir ilgtspējīgas visā to dzīves ciklā; uzsver nepieciešamību veikt ieguldījumus atjaunojamo energoresursu avotu pētniecībā un attīstībā, jo īpaši jaudas, efektivitātes un ģeogrāfiskā attāluma samazināšanā;

| 69. | aicina Komisiju un dalībvalstis ieguldīt pētījumos par atjaunojamo energoresursu avotu izmantošanu rūpniecībā, piemēram, autotransporta nozarē; |
| --- | --- |

69.

aicina Komisiju un dalībvalstis ieguldīt pētījumos par atjaunojamo energoresursu avotu izmantošanu rūpniecībā, piemēram, autotransporta nozarē;

| 70. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri 2013. gadā sniegt paziņojumu par enerģijas tehnoloģiju politiku; aicina Komisiju, īstenojot attiecīgās energotehnoloģiju stratēģiskā (SET) plāna daļas, pievērst uzmanību tām tehnoloģijām, kuras uzlabo atjaunojamo energoresursu konkurētspēju un to integrāciju enerģijas sistēmā, piemēram, tīkla pārvaldībai, uzkrāšanas tehnoloģijām vai atjaunojamo energoresursu nodrošinātai siltumapgādei vai dzesēšanai, vienlaikus nepieļaujot diskrimināciju attiecībā uz pārbaudītām RES tehnoloģijām, kuras tiek lietotas daudzus gadus; |
| --- | --- |

70.

atzinīgi vērtē Komisijas ieceri 2013. gadā sniegt paziņojumu par enerģijas tehnoloģiju politiku; aicina Komisiju, īstenojot attiecīgās energotehnoloģiju stratēģiskā (SET) plāna daļas, pievērst uzmanību tām tehnoloģijām, kuras uzlabo atjaunojamo energoresursu konkurētspēju un to integrāciju enerģijas sistēmā, piemēram, tīkla pārvaldībai, uzkrāšanas tehnoloģijām vai atjaunojamo energoresursu nodrošinātai siltumapgādei vai dzesēšanai, vienlaikus nepieļaujot diskrimināciju attiecībā uz pārbaudītām RES tehnoloģijām, kuras tiek lietotas daudzus gadus;

| 71. | uzsver, ka pētniecībai ir galvenā nozīme attiecībā uz jauno un tīro tehnoloģiju attīstību un pieejamību; uzskata, ka SET plāns var sniegt būtisku ieguldījumu, lai padarītu atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas pieejamas un konkurētspējīgas; |
| --- | --- |

71.

uzsver, ka pētniecībai ir galvenā nozīme attiecībā uz jauno un tīro tehnoloģiju attīstību un pieejamību; uzskata, ka SET plāns var sniegt būtisku ieguldījumu, lai padarītu atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas pieejamas un konkurētspējīgas;

Atjaunojamās enerģijas atbalsta maksājumu tiesiskais ietvars Eiropā

| 72. | uzsver, ka dalībvalstis pašlaik izmanto ļoti dažādas veicināšanas mehānismu sistēmas; norāda, ka šis atbalsts veicinājis veselīgu izaugsmi, tomēr dažas veicināšanas sistēmas nav bijušas labi izstrādātas, bet citas ir bijušas neveiksmīgi izveidotas un nepietiekami elastīgas, lai pielāgotos dažu tehnoloģiju izmaksu samazinājumam, un dažkārt ir radījušas pārliecīgu kompensāciju, tādējādi finansiāli apgrūtinot patērētājus un ar gandarījumu atzīmē, ka, pateicoties subsīdijām, salīdzinājumā ar tradicionālajām enerģijas ieguves metodēm daži atjaunojamo energoresursu avoti līdz šim sasnieguši konkurētspēju noteiktās teritorijās ar izdevīgu ģeogrāfisko novietojumu, kur piekļuve kapitālam ir laba, administratīvais slogs ir vismazākais vai arī ar apjomradītu ietaupījumu palīdzību; |
| --- | --- |

72.

uzsver, ka dalībvalstis pašlaik izmanto ļoti dažādas veicināšanas mehānismu sistēmas; norāda, ka šis atbalsts veicinājis veselīgu izaugsmi, tomēr dažas veicināšanas sistēmas nav bijušas labi izstrādātas, bet citas ir bijušas neveiksmīgi izveidotas un nepietiekami elastīgas, lai pielāgotos dažu tehnoloģiju izmaksu samazinājumam, un dažkārt ir radījušas pārliecīgu kompensāciju, tādējādi finansiāli apgrūtinot patērētājus un ar gandarījumu atzīmē, ka, pateicoties subsīdijām, salīdzinājumā ar tradicionālajām enerģijas ieguves metodēm daži atjaunojamo energoresursu avoti līdz šim sasnieguši konkurētspēju noteiktās teritorijās ar izdevīgu ģeogrāfisko novietojumu, kur piekļuve kapitālam ir laba, administratīvais slogs ir vismazākais vai arī ar apjomradītu ietaupījumu palīdzību;

| 73. | uzsver, ka noteiktās dalībvalstīs valsts ietekmes un citu faktoru, tostarp fosilā kurināmā cenu rezultātā, ir palielinājusies elektroenerģijas mazumtirdzniecības cena patērētājiem un nozares pārstāvjiem; norāda, ka 2012. gadā 22 % ES mājsaimniecību pauda bažas par nespēju samaksāt rēķinus par patērēto elektroenerģiju, un pieņem, ka situācija varētu būt pasliktinājusies; uzsver, ka enerģijai ir jābūt pieejamai visiem un ka nedrīkst negatīvi ietekmēt nozares konkurētspēju; aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka klienti ar zemiem ienākumiem tiek efektīvi aizsargāti, vienlaikus palielinot sabiedrības izpratni par energotaupības un energoefektivitātes pasākumu potenciālu; norāda, ka vairumtirdzniecības cenu samazināšanās procesam jābūt patērētājiem labvēlīgam; |
| --- | --- |

73.

uzsver, ka noteiktās dalībvalstīs valsts ietekmes un citu faktoru, tostarp fosilā kurināmā cenu rezultātā, ir palielinājusies elektroenerģijas mazumtirdzniecības cena patērētājiem un nozares pārstāvjiem; norāda, ka 2012. gadā 22 % ES mājsaimniecību pauda bažas par nespēju samaksāt rēķinus par patērēto elektroenerģiju, un pieņem, ka situācija varētu būt pasliktinājusies; uzsver, ka enerģijai ir jābūt pieejamai visiem un ka nedrīkst negatīvi ietekmēt nozares konkurētspēju; aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka klienti ar zemiem ienākumiem tiek efektīvi aizsargāti, vienlaikus palielinot sabiedrības izpratni par energotaupības un energoefektivitātes pasākumu potenciālu; norāda, ka vairumtirdzniecības cenu samazināšanās procesam jābūt patērētājiem labvēlīgam;

| 74. | brīdina, ka pārāk lielas atbalsta maksājumu summas var radīt pārmērīgu kompensēšanu un šādi kavēt tehnoloģiju attīstību un tirgus integrāciju, jo tiek mazināts stimuls inovatīvu un izmaksu ziņā izdevīgu izstrādājumu attīstīšanai; norāda, ka labi plānoti atbalsta mehānismi, kas pieļauj reakciju uz tirgus signāliem, ir būtiski pārmērīgas kompensēšanas novēršanai; uzskata, ka strauja virzīšanās uz sistēmu, kas pakļauj ražotājus tirgus cenu riskam, nodrošina tehnoloģiju konkurētspēju un atvieglo integrāciju tirgū; |
| --- | --- |

74.

brīdina, ka pārāk lielas atbalsta maksājumu summas var radīt pārmērīgu kompensēšanu un šādi kavēt tehnoloģiju attīstību un tirgus integrāciju, jo tiek mazināts stimuls inovatīvu un izmaksu ziņā izdevīgu izstrādājumu attīstīšanai; norāda, ka labi plānoti atbalsta mehānismi, kas pieļauj reakciju uz tirgus signāliem, ir būtiski pārmērīgas kompensēšanas novēršanai; uzskata, ka strauja virzīšanās uz sistēmu, kas pakļauj ražotājus tirgus cenu riskam, nodrošina tehnoloģiju konkurētspēju un atvieglo integrāciju tirgū;

| 75. | ir pārliecināts, ka Komisijai būtu jāatbalsta dalībvalstis, apzinot izmaksu ziņā visefektīvākos RES un veidu, kā vislabāk īstenot iespējas; atgādina, izmaksu ziņā optimāla politika atšķiras atbilstoši pieprasījuma modelim, energoapgādes potenciālam un ekonomikas kontekstam vietējā līmenī; |
| --- | --- |

75.

ir pārliecināts, ka Komisijai būtu jāatbalsta dalībvalstis, apzinot izmaksu ziņā visefektīvākos RES un veidu, kā vislabāk īstenot iespējas; atgādina, izmaksu ziņā optimāla politika atšķiras atbilstoši pieprasījuma modelim, energoapgādes potenciālam un ekonomikas kontekstam vietējā līmenī;

| 76. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri par pamatnostādņu izstrādi attiecībā uz paraugpraksēm, kā arī valstu atbalsta noteikumu reformu; aicina Komisiju iespējami drīz izstrādāt minētās pamatnostādnes, lai nodrošinātu, ka dažādās valstu shēmas neizkropļo konkurenci vai nerada šķēršļus tirdzniecības un ieguldījumu veikšanai ES, lai veicinātu prognozējamību un rentabilitāti un izvairītos no pārmērīgām subsīdijām; šajā sakarībā mudina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstis pilnībā ievēro iekšējā tirgus acquis; pauž pārliecību, ka paraugprakšu pamatnostādnes ir svarīgs solis, lai nodrošinātu vienotā enerģijas tirgus darbību, un uzskata, ka pamatnostādnes varētu papildināt ar pašreizējo valstu atbalsta shēmu izmaksu efektivitātes novērtējumu, ņemot vērā to aptvertās atšķirīgās tehnoloģijas, lai nodrošinātu labāku salīdzināmību un saskaņošanu pakāpeniskas un progresīvas konverģences panākšanai starp valstu atbalsta mehānismiem; pauž arī pārliecību, ka šo pamatnostādņu īstenošana dalībvalstu līmenī būs ļoti svarīga, jo tās var palīdzēt izvairīties no tā, ka valstu atbalsta shēmas tiek grozītas vai atceltas ar atpakaļejošu datumu, jo šādas darbības sniegtu nevēlamus signālus ieguldītājiem, kā arī, iespējams, radītu smagas ekonomiskas grūtības privātpersonām, kas ieguldījušas RES, pamatojoties uz minētajām valstu shēmām; uzsver, ka ir dalībvalstīm ir jānodrošina šo pamatnostādņu ievērošana un jāļauj pieņemt īpašus atbalsta noteikumus, kas radītu iespēju attīstīt vietējos un reģionālos resursus; |
| --- | --- |

76.

atzinīgi vērtē Komisijas ieceri par pamatnostādņu izstrādi attiecībā uz paraugpraksēm, kā arī valstu atbalsta noteikumu reformu; aicina Komisiju iespējami drīz izstrādāt minētās pamatnostādnes, lai nodrošinātu, ka dažādās valstu shēmas neizkropļo konkurenci vai nerada šķēršļus tirdzniecības un ieguldījumu veikšanai ES, lai veicinātu prognozējamību un rentabilitāti un izvairītos no pārmērīgām subsīdijām; šajā sakarībā mudina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstis pilnībā ievēro iekšējā tirgus acquis; pauž pārliecību, ka paraugprakšu pamatnostādnes ir svarīgs solis, lai nodrošinātu vienotā enerģijas tirgus darbību, un uzskata, ka pamatnostādnes varētu papildināt ar pašreizējo valstu atbalsta shēmu izmaksu efektivitātes novērtējumu, ņemot vērā to aptvertās atšķirīgās tehnoloģijas, lai nodrošinātu labāku salīdzināmību un saskaņošanu pakāpeniskas un progresīvas konverģences panākšanai starp valstu atbalsta mehānismiem; pauž arī pārliecību, ka šo pamatnostādņu īstenošana dalībvalstu līmenī būs ļoti svarīga, jo tās var palīdzēt izvairīties no tā, ka valstu atbalsta shēmas tiek grozītas vai atceltas ar atpakaļejošu datumu, jo šādas darbības sniegtu nevēlamus signālus ieguldītājiem, kā arī, iespējams, radītu smagas ekonomiskas grūtības privātpersonām, kas ieguldījušas RES, pamatojoties uz minētajām valstu shēmām; uzsver, ka ir dalībvalstīm ir jānodrošina šo pamatnostādņu ievērošana un jāļauj pieņemt īpašus atbalsta noteikumus, kas radītu iespēju attīstīt vietējos un reģionālos resursus;

| 77. | ņemot vērā dalībvalstu daudzveidīgās atbalsta sistēmas, uzskata, ka jāuzsāk diskusijas par lielāku konverģenci un piemērotu Eiropas līmeņa atbalsta sistēmu pēc 2020. gada; pauž pārliecību, ka ilgtermiņā integrētāka RES atbalsta sistēma ES līmenī, kurā tiktu ņemtas vērā reģionālās un ģeogrāfiskās atšķirības un spēkā esošās pārnacionālās iniciatīvas un kura veicinātu vispārējos centienus dekarbonizācijas sasniegšanā, varētu sniegt izmaksu ziņā efektīvāko pamatu atjaunojamo energoresursu izmantošanai un vienādiem spēles noteikumiem, lai pilnībā realizētu šo resursu potenciālu; atzīmē, ka spēkā esošā Atjaunojamo energoresursu direktīva ļauj valdībām izmantot apvienotās atbalsta shēmas; atzīmē konkrētu Eiropas valstu pieredzi, kas sekmīgi apliecina, kā kopēja pieeja integrētā elektroenerģijas tirgū ļauj ieviest savstarpēji izdevīgus jauninājumus starp valstu sistēmām; aicina Komisiju saistībā ar regulējumu laikposmam pēc 2020. gada novērtēt, vai ES līmeņa sistēma RES veicināšanai nodrošinātu izmaksu ziņā efektīvāku sistēmu, kurā varētu īstenot visu atjaunojamo energoresursu izmantošanas potenciālu, un kā darbotos progresīva konverģence; |
| --- | --- |

77.

ņemot vērā dalībvalstu daudzveidīgās atbalsta sistēmas, uzskata, ka jāuzsāk diskusijas par lielāku konverģenci un piemērotu Eiropas līmeņa atbalsta sistēmu pēc 2020. gada; pauž pārliecību, ka ilgtermiņā integrētāka RES atbalsta sistēma ES līmenī, kurā tiktu ņemtas vērā reģionālās un ģeogrāfiskās atšķirības un spēkā esošās pārnacionālās iniciatīvas un kura veicinātu vispārējos centienus dekarbonizācijas sasniegšanā, varētu sniegt izmaksu ziņā efektīvāko pamatu atjaunojamo energoresursu izmantošanai un vienādiem spēles noteikumiem, lai pilnībā realizētu šo resursu potenciālu; atzīmē, ka spēkā esošā Atjaunojamo energoresursu direktīva ļauj valdībām izmantot apvienotās atbalsta shēmas; atzīmē konkrētu Eiropas valstu pieredzi, kas sekmīgi apliecina, kā kopēja pieeja integrētā elektroenerģijas tirgū ļauj ieviest savstarpēji izdevīgus jauninājumus starp valstu sistēmām; aicina Komisiju saistībā ar regulējumu laikposmam pēc 2020. gada novērtēt, vai ES līmeņa sistēma RES veicināšanai nodrošinātu izmaksu ziņā efektīvāku sistēmu, kurā varētu īstenot visu atjaunojamo energoresursu izmantošanas potenciālu, un kā darbotos progresīva konverģence;

| 78. | uzsver ieguvumus no paraugprakses apmaiņas starp dalībvalstīm atbalsta mehānismu jomā; norāda, ka Apvienotā Karaliste un Itālija nesen paziņoja par savu atbalsta shēmu maiņu no kvotu sistēmas uz tarifu sistēmu, jo pierādījumi no līdzīgām ģeogrāfiskās atrašanās vietām liecināja, ka tarifu atbalsta modeļi nodrošina zemākas izmaksas; aicina Komisiju iekļaut šos aspektus savā pašreizējā analīzē (5) un tās paredzamajā pamatnostādņu priekšlikumā; |
| --- | --- |

78.

uzsver ieguvumus no paraugprakses apmaiņas starp dalībvalstīm atbalsta mehānismu jomā; norāda, ka Apvienotā Karaliste un Itālija nesen paziņoja par savu atbalsta shēmu maiņu no kvotu sistēmas uz tarifu sistēmu, jo pierādījumi no līdzīgām ģeogrāfiskās atrašanās vietām liecināja, ka tarifu atbalsta modeļi nodrošina zemākas izmaksas; aicina Komisiju iekļaut šos aspektus savā pašreizējā analīzē (5) un tās paredzamajā pamatnostādņu priekšlikumā;

| 79. | ierosina turpināt tādas iniciatīvas kā Norvēģijas un Zviedrijas īstenotā kopīgā atbalsta shēma, lai vajadzības gadījumā pakāpeniski izstrādātu reģionālās kopīgā atbalsta shēmas kopējos enerģijas tirgos, piemēram, Nord Pool; |
| --- | --- |

79.

ierosina turpināt tādas iniciatīvas kā Norvēģijas un Zviedrijas īstenotā kopīgā atbalsta shēma, lai vajadzības gadījumā pakāpeniski izstrādātu reģionālās kopīgā atbalsta shēmas kopējos enerģijas tirgos, piemēram, Nord Pool;

| 80. | aicina budžeta lēmējinstitūciju atvēlēt vajadzīgos līdzekļus Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (ACER), lai tā varētu pildīt savus pienākumus un sasniegt mērķus, kas noteikti regulā par enerģijas vairumtirgus integritāti, pārredzamību un efektivitāti; norāda, ka tas ir nepieciešams, lai līdz 2014. gadam izveidotu integrētu un pārredzamu iekšējo elektroenerģijas un gāzes tirgu; |
| --- | --- |

80.

aicina budžeta lēmējinstitūciju atvēlēt vajadzīgos līdzekļus Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (ACER), lai tā varētu pildīt savus pienākumus un sasniegt mērķus, kas noteikti regulā par enerģijas vairumtirgus integritāti, pārredzamību un efektivitāti; norāda, ka tas ir nepieciešams, lai līdz 2014. gadam izveidotu integrētu un pārredzamu iekšējo elektroenerģijas un gāzes tirgu;

o

o o

| 81. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

81.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.

(2)  OV L 326, 8.12.2011., 1. lpp.

(3)  OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.

(4)  OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.

(5)  COM(2012)0271 un pievienotie dokumenti; SEC(2008)0057. IEE Studies Reshaping “(Quo(ta) vadis, Europe?”

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/23

---

P7_TA(2013)0202

Sieviešu tiesības Balkānu reģiona valstīs, kas uzsākušas sarunas par pievienošanos ES

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par sieviešu tiesībām Balkānu reģiona valstīs, kas uzsākušas sarunas par pievienošanos ES (2012/2255(INI))

(2016/C 055/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. un 19. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. un 19. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1979. gada 18. decembrī pieņemto Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1979. gada 18. decembrī pieņemto Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (ANO DPR 1325), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (ANO DPR 1325),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads), ko Padome pieņēma 2011. gada martā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads), ko Padome pieņēma 2011. gada martā (1),

| — | ņemot vērā Ceturtajā pasaules sieviešu konferencē 1995. gada 15. septembrī pieņemto Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, kā arī Parlamenta 2000. gada 18. maija rezolūciju par Pekinā pieņemtās rīcības platformas izpildi (2), 2005. gada 10. marta rezolūciju par Ceturtās pasaules sieviešu konferences – Rīcības platforma (Pekina + 10) lēmumu izpildes kontroli (3) un 2010. gada 25. februāra rezolūciju par Pekinu + 15 – ANO rīcības platformu dzimumu līdztiesībai” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ceturtajā pasaules sieviešu konferencē 1995. gada 15. septembrī pieņemto Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, kā arī Parlamenta 2000. gada 18. maija rezolūciju par Pekinā pieņemtās rīcības platformas izpildi (2), 2005. gada 10. marta rezolūciju par Ceturtās pasaules sieviešu konferences – Rīcības platforma (Pekina + 10) lēmumu izpildes kontroli (3) un 2010. gada 25. februāra rezolūciju par Pekinu + 15 – ANO rīcības platformu dzimumu līdztiesībai” (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 21. septembra paziņojumu “Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija 2010.–2015.” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 21. septembra paziņojumu “Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija 2010.–2015.” (COM(2010)0491),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra paziņojumu “Komisijas atzinums par Albānijas pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā” (COM(2010)0680), kurā norādīts, ka praksē līdztiesība nav pilnībā nodrošināta, jo īpaši nodarbinātības un ekonomiskās palīdzības pieejamības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra paziņojumu “Komisijas atzinums par Albānijas pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā” (COM(2010)0680), kurā norādīts, ka praksē līdztiesība nav pilnībā nodrošināta, jo īpaši nodarbinātības un ekonomiskās palīdzības pieejamības jomā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra paziņojumu “Komisijas atzinums par Melnkalnes pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā” (COM(2010)0670), kurā norādīts, ka praksē dzimumu līdztiesība nav pilnībā nodrošināta, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra paziņojumu “Komisijas atzinums par Melnkalnes pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā” (COM(2010)0670), kurā norādīts, ka praksē dzimumu līdztiesība nav pilnībā nodrošināta,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada progresa ziņojumus par kandidātvalstīm un iespējamām kandidātvalstīm, kas pievienoti Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumam “Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2012.–2013. gadā” (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada progresa ziņojumus par kandidātvalstīm un iespējamām kandidātvalstīm, kas pievienoti Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumam “Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2012.–2013. gadā” (COM(2012)0600),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumu par priekšizpēti par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kosovu (COM(2012)0602), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumu par priekšizpēti par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kosovu (COM(2012)0602),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumu par Visaptverošā pārraudzības ziņojuma par Horvātijas gatavību pievienoties ES galvenajiem konstatējumiem (COM(2012)0601), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumu par Visaptverošā pārraudzības ziņojuma par Horvātijas gatavību pievienoties ES galvenajiem konstatējumiem (COM(2012)0601),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 5. marta paziņojumu “Rietumbalkāni. Eiropas perspektīvas stiprināšana” (COM(2008)0127), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 5. marta paziņojumu “Rietumbalkāni. Eiropas perspektīvas stiprināšana” (COM(2008)0127),

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 27. janvāra paziņojumu “Rietumbalkāni ceļā uz ES – stabilitātes nostiprināšana un labklājības celšana” (COM(2006)0027), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 27. janvāra paziņojumu “Rietumbalkāni ceļā uz ES – stabilitātes nostiprināšana un labklājības celšana” (COM(2006)0027),

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 2. un 3. jūnija secinājumus, kuros dalībvalstis un Komisija tiek aicinātas stiprināt institucionālos mehānismus, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un izveidotu Pekinas rīcības platformas īstenošanas novērtēšanas sistēmu saskaņotākai un sistemātiskākai progresa uzraudzībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 2. un 3. jūnija secinājumus, kuros dalībvalstis un Komisija tiek aicinātas stiprināt institucionālos mehānismus, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un izveidotu Pekinas rīcības platformas īstenošanas novērtēšanas sistēmu saskaņotākai un sistemātiskākai progresa uzraudzībai,

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 30. novembra un 1. decembra secinājumus par pārskatu attiecībā uz dalībvalstu un ES iestāžu veikto Pekinas rīcības platformas īstenošanu – institucionālo mehānismu rādītāji, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 30. novembra un 1. decembra secinājumus par pārskatu attiecībā uz dalībvalstu un ES iestāžu veikto Pekinas rīcības platformas īstenošanu – institucionālo mehānismu rādītāji,

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. septembra secinājumus par pārskatu attiecībā uz dalībvalstu un ES iestāžu veikto Pekinas rīcības platformas īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. septembra secinājumus par pārskatu attiecībā uz dalībvalstu un ES iestāžu veikto Pekinas rīcības platformas īstenošanu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 4. decembra rezolūciju par sieviešu stāvokli Balkānos (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 4. decembra rezolūciju par sieviešu stāvokli Balkānos (5),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 9. marta rezolūciju par ES stratēģiju romu integrācijai (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 9. marta rezolūciju par ES stratēģiju romu integrācijai (6),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A7-0136/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A7-0136/2013),

| A. | tā kā septiņas Rietumbalkānu valstis – Albānija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Kosova, Melnkalne un Serbija – atrodas dažādos posmos procesā, lai kļūtu par Eiropas Savienības dalībvalstīm; tā kā šā procesa laikā minētajām valstīm jāpieņem un jāīsteno acquis communautaire un citi ES noteiktie pienākumi dzimumu līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

A.

tā kā septiņas Rietumbalkānu valstis – Albānija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Kosova, Melnkalne un Serbija – atrodas dažādos posmos procesā, lai kļūtu par Eiropas Savienības dalībvalstīm; tā kā šā procesa laikā minētajām valstīm jāpieņem un jāīsteno acquis communautaire un citi ES noteiktie pienākumi dzimumu līdztiesības jomā;

| B. | tā kā sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības pasākumu īstenošanai ir nepieciešama lielāka sabiedrības izpratne par šīm tiesībām un šo tiesību izmantošanu tiesas vai ārpustiesas ceļā, kā arī pārvaldes iestādes un neatkarīgas iestādes īstenošanas procesa sākšanai, veikšanai un uzraudzībai; |
| --- | --- |

B.

tā kā sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības pasākumu īstenošanai ir nepieciešama lielāka sabiedrības izpratne par šīm tiesībām un šo tiesību izmantošanu tiesas vai ārpustiesas ceļā, kā arī pārvaldes iestādes un neatkarīgas iestādes īstenošanas procesa sākšanai, veikšanai un uzraudzībai;

| C. | tā kā sievietēm ir būtiska loma miera, stabilizācijas un samierināšanas centienu īstenošanā un tā kā viņu ieguldījums būtu jāatzīst un jāsekmē atbilstoši ANO DPR 1325 un sekojošām rezolūcijām, |
| --- | --- |

C.

tā kā sievietēm ir būtiska loma miera, stabilizācijas un samierināšanas centienu īstenošanā un tā kā viņu ieguldījums būtu jāatzīst un jāsekmē atbilstoši ANO DPR 1325 un sekojošām rezolūcijām,

Vispārīgas piezīmes

| 1. | norāda, ka Rietumbalkānu kandidātvalstis ir pieņēmušas daudzus ES pievienošanās procesā nepieciešamos tiesību aktus, tomēr daudzos gadījumos šie tiesību akti netiek efektīvi īstenoti; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka Rietumbalkānu kandidātvalstis ir pieņēmušas daudzus ES pievienošanās procesā nepieciešamos tiesību aktus, tomēr daudzos gadījumos šie tiesību akti netiek efektīvi īstenoti;

| 2. | uzsver, ka sievietēm Rietumbalkānos ir jāieņem prominenta vieta sabiedrībā, aktīvi iesaistoties un piedaloties politiskajā, ekonomiskajā un sociālajā dzīvē visos līmeņos; norāda, ka liela nozīme ir virzībai uz sieviešu vienlīdzīgu līdzdalību lēmumu pieņemšanā visos pārvaldes līmeņos (sākot no pašvaldības līdz valsts pārvaldes līmenim, no izpildvaras līdz likumdevējvarai); |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka sievietēm Rietumbalkānos ir jāieņem prominenta vieta sabiedrībā, aktīvi iesaistoties un piedaloties politiskajā, ekonomiskajā un sociālajā dzīvē visos līmeņos; norāda, ka liela nozīme ir virzībai uz sieviešu vienlīdzīgu līdzdalību lēmumu pieņemšanā visos pārvaldes līmeņos (sākot no pašvaldības līdz valsts pārvaldes līmenim, no izpildvaras līdz likumdevējvarai);

| 3. | ar bažām norāda, ka lielākajā daļā valstu iedzīvotāji nav pilnībā informēti par spēkā esošajiem tiesību aktiem un politikas virzieniem dzimumu līdztiesības veicināšanas un sieviešu tiesību jomā un ka šāda informācija reti sasniedz neaizsargātākos vai atstumtos sabiedrības locekļus, jo īpaši romu tautības sievietes; aicina Komisiju un pievienošanās kandidātvalstu valdības sekmēt informētību, izmantojot plašsaziņas līdzekļus, publiskas kampaņas un izglītības programmas, lai izskaustu ar dzimumu saistītus stereotipus un popularizētu sievietes, kuru dzīve būtu atdarināšanas vērta, kā arī sekmētu sieviešu aktīvu līdzdalību visās dzīves jomās, tostarp lēmumu pieņemšanā; prasa pirmām kārtām panākt valdības locekļu un amatpersonu personīgu apņēmību; |
| --- | --- |

3.

ar bažām norāda, ka lielākajā daļā valstu iedzīvotāji nav pilnībā informēti par spēkā esošajiem tiesību aktiem un politikas virzieniem dzimumu līdztiesības veicināšanas un sieviešu tiesību jomā un ka šāda informācija reti sasniedz neaizsargātākos vai atstumtos sabiedrības locekļus, jo īpaši romu tautības sievietes; aicina Komisiju un pievienošanās kandidātvalstu valdības sekmēt informētību, izmantojot plašsaziņas līdzekļus, publiskas kampaņas un izglītības programmas, lai izskaustu ar dzimumu saistītus stereotipus un popularizētu sievietes, kuru dzīve būtu atdarināšanas vērta, kā arī sekmētu sieviešu aktīvu līdzdalību visās dzīves jomās, tostarp lēmumu pieņemšanā; prasa pirmām kārtām panākt valdības locekļu un amatpersonu personīgu apņēmību;

| 4. | uzsver izpratnes veidošanas kampaņu nozīmi cīņā ar stereotipiem, ar diskrimināciju (dzimumu, kultūras, reliģisko) un vardarbību ģimenē, kā arī dzimumu līdztiesības veicināšanā kopumā; atzīmē, ka papildus šīm kampaņām būtu jāveicina pozitīva atdarināšanas vērta sieviešu paraugtēla veidošana plašsaziņas līdzekļos, reklāmās, izglītojošos materiālos un internetā; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot sieviešu situāciju lauku rajonos, jo īpaši izskaužot diskriminējošas tradīcijas un stereotipus; |
| --- | --- |

4.

uzsver izpratnes veidošanas kampaņu nozīmi cīņā ar stereotipiem, ar diskrimināciju (dzimumu, kultūras, reliģisko) un vardarbību ģimenē, kā arī dzimumu līdztiesības veicināšanā kopumā; atzīmē, ka papildus šīm kampaņām būtu jāveicina pozitīva atdarināšanas vērta sieviešu paraugtēla veidošana plašsaziņas līdzekļos, reklāmās, izglītojošos materiālos un internetā; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot sieviešu situāciju lauku rajonos, jo īpaši izskaužot diskriminējošas tradīcijas un stereotipus;

| 5. | ar bažām norāda, ka sievietes vēl aizvien ir pārāk maz pārstāvētas darba tirgū, kā arī ekonomisko un politisko lēmumu pieņemšanā; atzinīgi vērtē kvotas un aicina tās valstis, kuras to vēl nav izdarījušas, sekmēt sieviešu līdzdalību un vajadzības gadījumā efektīvi piemērot kvotu principu politiskajās partijās un valstu parlamentos, un mudina tās valstis, kuras to jau ir izdarījušas, turpināt šo procesu, lai nodrošinātu iespēju sievietēm piedalīties politiskajā dzīvē un novērstu sieviešu nepietiekamu pārstāvību; norāda, ka tad, ja ir ieviestas dzimumu kvotas politisko lēmumu pieņemšanas procesā, tās būtu pienācīgi jāīsteno un jāpapildina ar efektīvām juridiskām sankcijām; šajā sakarā atzinīgi vērtē nesen notikušo starptautisko sieviešu augstākā līmeņa sanāksmi “Partnerattiecības pārmaiņām”, ko 2012. gada oktobrī Prištinā rīkoja visā reģionā vienīgā valsts vadītāja – sieviete Atifete Jahjaga; |
| --- | --- |

5.

ar bažām norāda, ka sievietes vēl aizvien ir pārāk maz pārstāvētas darba tirgū, kā arī ekonomisko un politisko lēmumu pieņemšanā; atzinīgi vērtē kvotas un aicina tās valstis, kuras to vēl nav izdarījušas, sekmēt sieviešu līdzdalību un vajadzības gadījumā efektīvi piemērot kvotu principu politiskajās partijās un valstu parlamentos, un mudina tās valstis, kuras to jau ir izdarījušas, turpināt šo procesu, lai nodrošinātu iespēju sievietēm piedalīties politiskajā dzīvē un novērstu sieviešu nepietiekamu pārstāvību; norāda, ka tad, ja ir ieviestas dzimumu kvotas politisko lēmumu pieņemšanas procesā, tās būtu pienācīgi jāīsteno un jāpapildina ar efektīvām juridiskām sankcijām; šajā sakarā atzinīgi vērtē nesen notikušo starptautisko sieviešu augstākā līmeņa sanāksmi “Partnerattiecības pārmaiņām”, ko 2012. gada oktobrī Prištinā rīkoja visā reģionā vienīgā valsts vadītāja – sieviete Atifete Jahjaga;

| 6. | ar bažām atzīmē, ka sieviešu nodarbinātības rādītāji Rietumbalkānu valstīs joprojām ir ļoti zemi; norāda, ka vienlīdzīgu iespēju atbalsta politika ir svarīga Balkānu kandidātvalstu ekonomikas un sociālajai attīstībai; aicina valdības ieviest pasākumus, ar kuriem samazināt no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības un attiecīgi arī pensijas atšķirības, kā arī cīnīties pret augsto bezdarba līmeni, īpaši pievēršoties sieviešu bezdarbam, sevišķi laukos; aicina Balkānu valstu valdības izstrādāt tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu abiem dzimumiem vienādu atalgojumu par tādu pašu darbu, palīdzēt sievietēm saskaņot ģimenes dzīvi ar darbu, nodrošināt labākus darba apstākļus, mūžizglītību un elastīgu darba grafiku, kā arī radīt vidi, kura veicina sieviešu uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

6.

ar bažām atzīmē, ka sieviešu nodarbinātības rādītāji Rietumbalkānu valstīs joprojām ir ļoti zemi; norāda, ka vienlīdzīgu iespēju atbalsta politika ir svarīga Balkānu kandidātvalstu ekonomikas un sociālajai attīstībai; aicina valdības ieviest pasākumus, ar kuriem samazināt no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības un attiecīgi arī pensijas atšķirības, kā arī cīnīties pret augsto bezdarba līmeni, īpaši pievēršoties sieviešu bezdarbam, sevišķi laukos; aicina Balkānu valstu valdības izstrādāt tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu abiem dzimumiem vienādu atalgojumu par tādu pašu darbu, palīdzēt sievietēm saskaņot ģimenes dzīvi ar darbu, nodrošināt labākus darba apstākļus, mūžizglītību un elastīgu darba grafiku, kā arī radīt vidi, kura veicina sieviešu uzņēmējdarbību;

| 7. | ar bažām konstatē, ka dažās šā reģiona valstīs uzņēmējas bieži vien tiek diskriminētas, kad viņas cenšas saņemt aizdevumus vai kredītu saviem uzņēmumiem, un joprojām bieži saskaras ar šķēršļiem, ko rada ar dzimumu saistīti aizspriedumi; aicina reģiona valstis apsvērt iespēju izveidot darbaudzinātāju sistēmas un atbalsta programmas, kuras dotu iespēju izmantot uzņēmējdarbības speciālistu padomus un pieredzi; aicina Rietumbalkānu valstis izveidot aktīva darba tirgus sistēmas, kas paredzētas sieviešu bezdarba mazināšanai; mudina valstis izstrādāt aizdevumu sistēmas un darīt finansējumu pieejamu jauniem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

7.

ar bažām konstatē, ka dažās šā reģiona valstīs uzņēmējas bieži vien tiek diskriminētas, kad viņas cenšas saņemt aizdevumus vai kredītu saviem uzņēmumiem, un joprojām bieži saskaras ar šķēršļiem, ko rada ar dzimumu saistīti aizspriedumi; aicina reģiona valstis apsvērt iespēju izveidot darbaudzinātāju sistēmas un atbalsta programmas, kuras dotu iespēju izmantot uzņēmējdarbības speciālistu padomus un pieredzi; aicina Rietumbalkānu valstis izveidot aktīva darba tirgus sistēmas, kas paredzētas sieviešu bezdarba mazināšanai; mudina valstis izstrādāt aizdevumu sistēmas un darīt finansējumu pieejamu jauniem uzņēmumiem;

| 8. | uzsver, ka ir svarīgi izskaust jebkāda veida diskrimināciju darba vietā, tostarp dzimumu diskrimināciju attiecībā uz pieņemšanu darbā, paaugstināšanu amatā un ieguvumiem; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka ir svarīgi izskaust jebkāda veida diskrimināciju darba vietā, tostarp dzimumu diskrimināciju attiecībā uz pieņemšanu darbā, paaugstināšanu amatā un ieguvumiem;

| 9. | uzsver, ka pienācīgi darboties spējīgu demokrātisko iestāžu izveides procesā izšķiroši svarīga ir aktīva sieviešu līdzdalība, ņemot vērā, ka vairāk nekā puse Balkānu valstu iedzīvotāju ir sievietes, tāpēc bez šīs līdzdalības nav iespējama patiesi demokrātiska pārvaldība; ar bažām norāda, ka lielākajā daļā valstu nepietiek finanšu resursu un cilvēkresursu, kas piešķirti tādu pārvaldes un neatkarīgo iestāžu darbībai, kurām uzticēts sākt un īstenot dzimumu līdztiesības pasākumus, jo īpaši dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanas politiku; aicina iestādes papildināt pasākumus un rīcības plānus ar atbilstošiem to īstenošanai nepieciešamiem resursiem, tostarp ar piemērotām darbiniecēm; uzsver, ka Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) varētu un vajadzētu izmantot projektiem, kas saistīti ar sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības veicināšanu, un ka valstu iestādes ir tās, kuras ir pilnībā atbildīgas par labi funkcionējošiem sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības īstenošanas mehānismiem; aicina Komisiju pienācīgi pārbaudīt izdevumu efektivitāti; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka pienācīgi darboties spējīgu demokrātisko iestāžu izveides procesā izšķiroši svarīga ir aktīva sieviešu līdzdalība, ņemot vērā, ka vairāk nekā puse Balkānu valstu iedzīvotāju ir sievietes, tāpēc bez šīs līdzdalības nav iespējama patiesi demokrātiska pārvaldība; ar bažām norāda, ka lielākajā daļā valstu nepietiek finanšu resursu un cilvēkresursu, kas piešķirti tādu pārvaldes un neatkarīgo iestāžu darbībai, kurām uzticēts sākt un īstenot dzimumu līdztiesības pasākumus, jo īpaši dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanas politiku; aicina iestādes papildināt pasākumus un rīcības plānus ar atbilstošiem to īstenošanai nepieciešamiem resursiem, tostarp ar piemērotām darbiniecēm; uzsver, ka Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) varētu un vajadzētu izmantot projektiem, kas saistīti ar sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības veicināšanu, un ka valstu iestādes ir tās, kuras ir pilnībā atbildīgas par labi funkcionējošiem sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības īstenošanas mehānismiem; aicina Komisiju pienācīgi pārbaudīt izdevumu efektivitāti;

| 10. | ar bažām norāda uz to, ka trūkst statistikas informācijas par dzimumu līdztiesību, par vardarbību, kas vērsta pret sievietēm, par kontracepcijas līdzekļu pieejamību un iespējām tos izmantot, kā arī neapmierinātām vajadzībām kontracepcijas jomā – šāda informācija ir nepieciešama, lai uzraudzītu īstenošanu, kas ir standartizēta un ko laika gaitā var salīdzināt pievienošanās kandidātvalstu vidū un starp ES dalībvalstīm un pievienošanās kandidātvalstīm; aicina Balkānu kandidātvalstu valdības izstrādāt vienotu metodiku statistikas informācijas vākšanai kopā ar Eurostat, Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu (EIGE) un citām attiecīgām iestādēm; uzsver, ka ir jāizstrādā īpašas stratēģijas un jāīsteno jau esošās stratēģijas, lai uzlabotu to sieviešu situāciju, kuras saskaras ar diskrimināciju vairāku iemeslu dēļ, piemēram, romu tautības, lesbietes, biseksuālas sievietes vai transpersonas, sievietes ar invaliditāti, pie etniskajām minoritātēm piederošas un gados vecākas sievietes; |
| --- | --- |

10.

ar bažām norāda uz to, ka trūkst statistikas informācijas par dzimumu līdztiesību, par vardarbību, kas vērsta pret sievietēm, par kontracepcijas līdzekļu pieejamību un iespējām tos izmantot, kā arī neapmierinātām vajadzībām kontracepcijas jomā – šāda informācija ir nepieciešama, lai uzraudzītu īstenošanu, kas ir standartizēta un ko laika gaitā var salīdzināt pievienošanās kandidātvalstu vidū un starp ES dalībvalstīm un pievienošanās kandidātvalstīm; aicina Balkānu kandidātvalstu valdības izstrādāt vienotu metodiku statistikas informācijas vākšanai kopā ar Eurostat, Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu (EIGE) un citām attiecīgām iestādēm; uzsver, ka ir jāizstrādā īpašas stratēģijas un jāīsteno jau esošās stratēģijas, lai uzlabotu to sieviešu situāciju, kuras saskaras ar diskrimināciju vairāku iemeslu dēļ, piemēram, romu tautības, lesbietes, biseksuālas sievietes vai transpersonas, sievietes ar invaliditāti, pie etniskajām minoritātēm piederošas un gados vecākas sievietes;

| 11. | uzskata, ka sievietēm ir izšķiroša nozīme stabilizācijas un konfliktu noregulēšanas procesos, kas ir svarīgi, lai panāktu izlīgumu visā reģionā; uzsver, ka tiesu pieejamība ir būtiska sievietēm, kas kļuvušas par kara noziegumu un jo īpaši izvarošanas upuriem; uzsver visu valstu pienākumu izbeigt nesodāmību un tiesāt tos, kas vainojami genocīdā, noziegumos pret cilvēci un kara noziegumos, tostarp noziegumos, kas saistīti ar seksuālu vardarbību pret sievietēm un meitenēm, kā arī atzīt šos noziegumus par noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem un nosodīt tos; uzsver, ka uz šiem noziegumiem nedrīkst attiecināt amnestijas noteikumus; atzinīgi vērtē centienus, ko izrādījuši sadarbības tīkli, piemēram, Reģionālais sieviešu lobijs, lai atbalstītu sievietes miera veidošanas procesā un nodrošinātu tiesas pieejamību sievietēm pēckonflikta valstīs; uzsver, ka jāturpina dziedēt pagātnē pārdzīvotās traumas un sistemātiski jānodrošina taisnīgums un rehabilitācija ar konfliktiem saistītās seksuālās vardarbības upuriem; mudina pieņemt un īstenot pienācīgas valsts līmeņa programmas liecinieku aizsardzībai un sodīt tos, kas vainojami šajos noziegumos; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka sievietēm ir izšķiroša nozīme stabilizācijas un konfliktu noregulēšanas procesos, kas ir svarīgi, lai panāktu izlīgumu visā reģionā; uzsver, ka tiesu pieejamība ir būtiska sievietēm, kas kļuvušas par kara noziegumu un jo īpaši izvarošanas upuriem; uzsver visu valstu pienākumu izbeigt nesodāmību un tiesāt tos, kas vainojami genocīdā, noziegumos pret cilvēci un kara noziegumos, tostarp noziegumos, kas saistīti ar seksuālu vardarbību pret sievietēm un meitenēm, kā arī atzīt šos noziegumus par noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem un nosodīt tos; uzsver, ka uz šiem noziegumiem nedrīkst attiecināt amnestijas noteikumus; atzinīgi vērtē centienus, ko izrādījuši sadarbības tīkli, piemēram, Reģionālais sieviešu lobijs, lai atbalstītu sievietes miera veidošanas procesā un nodrošinātu tiesas pieejamību sievietēm pēckonflikta valstīs; uzsver, ka jāturpina dziedēt pagātnē pārdzīvotās traumas un sistemātiski jānodrošina taisnīgums un rehabilitācija ar konfliktiem saistītās seksuālās vardarbības upuriem; mudina pieņemt un īstenot pienācīgas valsts līmeņa programmas liecinieku aizsardzībai un sodīt tos, kas vainojami šajos noziegumos;

| 12. | nosoda jebkāda veida vardarbību pret sievietēm un ar bažām norāda, ka Balkānu valstīs joprojām pastāv ar dzimumu saistīta vardarbība un mutiska apvainošana; aicina Balkānu valstu valdības nostiprināt tiesībaizsardzības iestādes, lai varētu veiksmīgi risināt jautājumus, kas saistīti ar vardarbību dzimuma dēļ, vardarbību mājās, piespiedu prostitūciju un sieviešu tirdzniecību, izveidot patvēruma centrus no ģimenē notikušas vardarbības cietušām personām vai tādām personām, kuras patlaban no tās cieš, un panākt, ka tiesībaizsardzības iestādes, tiesu iestādes un valsts ierēdņi vairāk apzinātos šo problēmu; mudina reģiona valstu iestādes izveidot programmas izpratnes veicināšanai par vardarbību ģimenē; |
| --- | --- |

12.

nosoda jebkāda veida vardarbību pret sievietēm un ar bažām norāda, ka Balkānu valstīs joprojām pastāv ar dzimumu saistīta vardarbība un mutiska apvainošana; aicina Balkānu valstu valdības nostiprināt tiesībaizsardzības iestādes, lai varētu veiksmīgi risināt jautājumus, kas saistīti ar vardarbību dzimuma dēļ, vardarbību mājās, piespiedu prostitūciju un sieviešu tirdzniecību, izveidot patvēruma centrus no ģimenē notikušas vardarbības cietušām personām vai tādām personām, kuras patlaban no tās cieš, un panākt, ka tiesībaizsardzības iestādes, tiesu iestādes un valsts ierēdņi vairāk apzinātos šo problēmu; mudina reģiona valstu iestādes izveidot programmas izpratnes veicināšanai par vardarbību ģimenē;

| 13. | ar dziļām bažām norāda, ka 30 % no pārrobežu cilvēku tirdzniecības upuriem Eiropas Savienībā ir Balkānu valstu valstspiederīgie un lielākā daļa apzināto upuru ir sievietes un meitenes; uzsver, ka dzimumu līdztiesība, izpratnes veicināšanas kampaņas un korupcijas un organizētās noziedzības novēršanas pasākumi ir būtiski faktori cilvēku tirdzniecības novēršanā un potenciālo upuru aizsardzībā; aicina reģiona valstu iestādes sadarboties, lai problēmas risinātu kopīgi; |
| --- | --- |

13.

ar dziļām bažām norāda, ka 30 % no pārrobežu cilvēku tirdzniecības upuriem Eiropas Savienībā ir Balkānu valstu valstspiederīgie un lielākā daļa apzināto upuru ir sievietes un meitenes; uzsver, ka dzimumu līdztiesība, izpratnes veicināšanas kampaņas un korupcijas un organizētās noziedzības novēršanas pasākumi ir būtiski faktori cilvēku tirdzniecības novēršanā un potenciālo upuru aizsardzībā; aicina reģiona valstu iestādes sadarboties, lai problēmas risinātu kopīgi;

| 14. | aicina Balkānu kandidātvalstu iestādes paredzēt pastāvīgu finansējumu cilvēku tirdzniecības apkarošanai, turpināt uzlabot savu spēju aktīvi identificēt un aizsargāt upurus no neaizsargātāko iedzīvotāju vidus, ar tiesību aktiem nodrošināt, ka identificētie cilvēku tirdzniecības upuri netiek sodīti par noziedzīgiem nodarījumiem, kuri ir tiešs cilvēku tirdzniecības rezultāts, atbalstīt upuru aizsardzības centienus, apmācīt tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonas un turpināt uzlabot uzņemšanas un patvēruma centru kapacitāti; aicina arī attiecīgās valdības labāk īstenot spēkā esošos tiesību aktus, lai radītu vidi, kura cilvēku tirgotājus atturētu no šīm darbībām un kurā cilvēku tirdzniecības gadījumi tiktu pienācīgi izmeklēti un vainīgie tiktu apsūdzēti un notiesāti; aicina Komisiju mudināt Balkānu kandidātvalstis uzlabot apsūdzību izvirzīšanas un sodīšanas rādītājus un atbalstīt vietējās iniciatīvas, kuru mērķis ir novērst tādus cilvēku tirdzniecības pamatcēloņus, kā vardarbība ģimenē un sieviešu zemās ekonomiskās iespējas; |
| --- | --- |

14.

aicina Balkānu kandidātvalstu iestādes paredzēt pastāvīgu finansējumu cilvēku tirdzniecības apkarošanai, turpināt uzlabot savu spēju aktīvi identificēt un aizsargāt upurus no neaizsargātāko iedzīvotāju vidus, ar tiesību aktiem nodrošināt, ka identificētie cilvēku tirdzniecības upuri netiek sodīti par noziedzīgiem nodarījumiem, kuri ir tiešs cilvēku tirdzniecības rezultāts, atbalstīt upuru aizsardzības centienus, apmācīt tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonas un turpināt uzlabot uzņemšanas un patvēruma centru kapacitāti; aicina arī attiecīgās valdības labāk īstenot spēkā esošos tiesību aktus, lai radītu vidi, kura cilvēku tirgotājus atturētu no šīm darbībām un kurā cilvēku tirdzniecības gadījumi tiktu pienācīgi izmeklēti un vainīgie tiktu apsūdzēti un notiesāti; aicina Komisiju mudināt Balkānu kandidātvalstis uzlabot apsūdzību izvirzīšanas un sodīšanas rādītājus un atbalstīt vietējās iniciatīvas, kuru mērķis ir novērst tādus cilvēku tirdzniecības pamatcēloņus, kā vardarbība ģimenē un sieviešu zemās ekonomiskās iespējas;

| 15. | uzskata, ka patiesa dzimumu līdztiesība nozīmē arī tādu līdztiesību un tādas diskriminācijas novēršanu, kas saistīta ar seksuālo orientāciju vai dzimuma identitāti; mudina pievienošanās kandidātvalstu valdības ieilgušo homofobijas un transfobijas problēmu risināt ar tiesību aktiem, politiku un praktisku rīcību, tostarp izstrādājot tiesību aktus par naida noziegumiem, apmācot policiju un izstrādājot tiesību aktus diskriminācijas novēršanas jomā, kā arī aicina reģiona valstu iestādes nosodīt naidu un vardarbību seksuālās orientācijas, dzimuma identitātes vai dzimuma izpausmes dēļ; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka patiesa dzimumu līdztiesība nozīmē arī tādu līdztiesību un tādas diskriminācijas novēršanu, kas saistīta ar seksuālo orientāciju vai dzimuma identitāti; mudina pievienošanās kandidātvalstu valdības ieilgušo homofobijas un transfobijas problēmu risināt ar tiesību aktiem, politiku un praktisku rīcību, tostarp izstrādājot tiesību aktus par naida noziegumiem, apmācot policiju un izstrādājot tiesību aktus diskriminācijas novēršanas jomā, kā arī aicina reģiona valstu iestādes nosodīt naidu un vardarbību seksuālās orientācijas, dzimuma identitātes vai dzimuma izpausmes dēļ;

| 16. | atzinīgi vērtē reģionālo pārrobežu iniciatīvu skaita pieaugumu sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jomā; aicina valdības un Komisiju atbalstīt šīs iniciatīvas un sekmēt tajās gūtās pozitīvās pieredzes apmaiņu un popularizēšanu, cita starpā izmantojot pirmspievienošanās fondus un piešķirot šīm iniciatīvām pietiekamas dotācijas, tostarp ievērojot dzimumu līdztiesības aspektu budžeta plānošanā; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē reģionālo pārrobežu iniciatīvu skaita pieaugumu sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jomā; aicina valdības un Komisiju atbalstīt šīs iniciatīvas un sekmēt tajās gūtās pozitīvās pieredzes apmaiņu un popularizēšanu, cita starpā izmantojot pirmspievienošanās fondus un piešķirot šīm iniciatīvām pietiekamas dotācijas, tostarp ievērojot dzimumu līdztiesības aspektu budžeta plānošanā;

| 17. | aicina Melnkalnes valdību, kā arī Serbijas, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Albānijas valdības pēc pievienošanās sarunu sākšanas ar savu parlamentu, politiskajām partijām un pilsonisko sabiedrību vienoties par pamatnolīgumu attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības organizāciju (cita starpā sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības organizāciju) iesaisti pievienošanās sarunās un to rezultātā nepieciešamās reformas rīcības plānu izstrādē, kā arī nodrošināt tām piekļuvi attiecīgajiem pievienošanās procesa dokumentiem; |
| --- | --- |

17.

aicina Melnkalnes valdību, kā arī Serbijas, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Albānijas valdības pēc pievienošanās sarunu sākšanas ar savu parlamentu, politiskajām partijām un pilsonisko sabiedrību vienoties par pamatnolīgumu attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības organizāciju (cita starpā sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības organizāciju) iesaisti pievienošanās sarunās un to rezultātā nepieciešamās reformas rīcības plānu izstrādē, kā arī nodrošināt tām piekļuvi attiecīgajiem pievienošanās procesa dokumentiem;

| 18. | aicina Balkānu kandidātvalstu valdības atzīt un atbalstīt pilsoniskās sabiedrības un sieviešu organizāciju nozīmi atsevišķās jomās, piemēram, LGBT tiesību ievērošanas sekmēšanā, pret sievietēm vērstas vardarbības apkarošanā, sieviešu politiskās līdzdalības un pārstāvības palielināšanā un miera veidošanas centienu veicināšanā; īpaši atbalsta darbības, kuru mērķis ir sieviešu iespēju palielināšana un sieviešu ietekmes nostiprināšana sabiedrībā; |
| --- | --- |

18.

aicina Balkānu kandidātvalstu valdības atzīt un atbalstīt pilsoniskās sabiedrības un sieviešu organizāciju nozīmi atsevišķās jomās, piemēram, LGBT tiesību ievērošanas sekmēšanā, pret sievietēm vērstas vardarbības apkarošanā, sieviešu politiskās līdzdalības un pārstāvības palielināšanā un miera veidošanas centienu veicināšanā; īpaši atbalsta darbības, kuru mērķis ir sieviešu iespēju palielināšana un sieviešu ietekmes nostiprināšana sabiedrībā;

| 19. | ar bažām norāda, ka lielākajā daļā Balkānu kandidātvalstu romu sociālās iekļaušanas process ir palēninājies un dažos gadījumos pat pilnībā apstājies; aicina attiecīgās valdības pastiprināt centienus, lai turpinātu integrēt romu tautības pilsoņus un garantēt pret romiem vērstas jebkāda veida diskriminācijas un aizspriedumu izskaušanu, jo īpaši attiecībā uz sievietēm un meitenēm, kas cieš gan no diskriminācijas vairāku iemeslu dēļ, gan no kombinētas un krusteniskas diskriminācijas; aicina Komisiju pastiprināt centienus iesaistīt dažādos pievienošanās posmos esošās paplašināšanās valstis un izmantot Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) un Stabilizācijas un asociācijas nolīguma (SAN) mehānismu; |
| --- | --- |

19.

ar bažām norāda, ka lielākajā daļā Balkānu kandidātvalstu romu sociālās iekļaušanas process ir palēninājies un dažos gadījumos pat pilnībā apstājies; aicina attiecīgās valdības pastiprināt centienus, lai turpinātu integrēt romu tautības pilsoņus un garantēt pret romiem vērstas jebkāda veida diskriminācijas un aizspriedumu izskaušanu, jo īpaši attiecībā uz sievietēm un meitenēm, kas cieš gan no diskriminācijas vairāku iemeslu dēļ, gan no kombinētas un krusteniskas diskriminācijas; aicina Komisiju pastiprināt centienus iesaistīt dažādos pievienošanās posmos esošās paplašināšanās valstis un izmantot Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) un Stabilizācijas un asociācijas nolīguma (SAN) mehānismu;

| 20. | ar bažām norāda, ka LGBT tiesību aktīvisti un cilvēktiesību aktīvisti, kuri uzsver, cik svarīgi ir atrisināt pagātnes problēmas, regulāri saskaras ar naidīgiem paziņojumiem, draudiem un fiziskiem uzbrukumiem, un aicina Balkānu kandidātvalstu valdības veikt konkrētus pasākumus, lai novērstu un apkarotu vardarbību pret sieviešu cilvēktiesību aizstāvjiem; |
| --- | --- |

20.

ar bažām norāda, ka LGBT tiesību aktīvisti un cilvēktiesību aktīvisti, kuri uzsver, cik svarīgi ir atrisināt pagātnes problēmas, regulāri saskaras ar naidīgiem paziņojumiem, draudiem un fiziskiem uzbrukumiem, un aicina Balkānu kandidātvalstu valdības veikt konkrētus pasākumus, lai novērstu un apkarotu vardarbību pret sieviešu cilvēktiesību aizstāvjiem;

| 21. | aicina Komisiju Rietumbalkānu valstu pievienošanās procesā prioritāti piešķirt sieviešu tiesību īstenošanai, dzimumu līdztiesības principa iekļaušanai un pastāvīgai cīņai pret vardarbību ģimenē, turpinot pievērsties šiem jautājumiem, uzraudzīt to īstenošanu, sniegt pārskatu par šo īstenošanu progresa ziņojumos un uzsvērt šo jautājumu nozīmību saziņā ar varas iestādēm, kā arī apliecinot pozitīvu piemēru ar līdzsvarotas dzimumu pārstāvības nodrošināšanu savās delegācijās, sarunu grupās, sanāksmēs un plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju Rietumbalkānu valstu pievienošanās procesā prioritāti piešķirt sieviešu tiesību īstenošanai, dzimumu līdztiesības principa iekļaušanai un pastāvīgai cīņai pret vardarbību ģimenē, turpinot pievērsties šiem jautājumiem, uzraudzīt to īstenošanu, sniegt pārskatu par šo īstenošanu progresa ziņojumos un uzsvērt šo jautājumu nozīmību saziņā ar varas iestādēm, kā arī apliecinot pozitīvu piemēru ar līdzsvarotas dzimumu pārstāvības nodrošināšanu savās delegācijās, sarunu grupās, sanāksmēs un plašsaziņas līdzekļos;

| 22. | aicina ES delegācijas Balkānu valstīs turpināt rūpīgi uzraudzīt progresu sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jautājumos saistībā ar turpmāko pievienošanos ES un aicina katru delegāciju iecelt darbinieku, kas atbildīgs par dzimumu līdztiesības politiku, lai veicinātu labas prakses apmaiņu Balkānu reģionā; |
| --- | --- |

22.

aicina ES delegācijas Balkānu valstīs turpināt rūpīgi uzraudzīt progresu sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jautājumos saistībā ar turpmāko pievienošanos ES un aicina katru delegāciju iecelt darbinieku, kas atbildīgs par dzimumu līdztiesības politiku, lai veicinātu labas prakses apmaiņu Balkānu reģionā;

| 23. | mudina reģiona valstu iestādes atbalstīt dzimumu līdztiesību, izmantojot skolu un augstskolu izglītības sistēmu; atzīmē, ka daudzas meitenes no agrīna vecuma skolā un augstskolā tiek atrunātas no to priekšmetu apgūšanas, kuri tiek uzskatīti par “vīrišķīgiem”, piemēram, dabas zinātnēm, matemātikas un tehnoloģijām; iesaka skolās ieviest ievadkursus, paplašināt iespējamo meitenēm pieejamo priekšmetu un karjeras loku, lai viņas varētu attīstīt zināšanu bāzi un visu to prasmju spektru, kuras ir nepieciešamas sekmīgai virzībai pa jebkuru viņu izvēlēto dzīves ceļu; |
| --- | --- |

23.

mudina reģiona valstu iestādes atbalstīt dzimumu līdztiesību, izmantojot skolu un augstskolu izglītības sistēmu; atzīmē, ka daudzas meitenes no agrīna vecuma skolā un augstskolā tiek atrunātas no to priekšmetu apgūšanas, kuri tiek uzskatīti par “vīrišķīgiem”, piemēram, dabas zinātnēm, matemātikas un tehnoloģijām; iesaka skolās ieviest ievadkursus, paplašināt iespējamo meitenēm pieejamo priekšmetu un karjeras loku, lai viņas varētu attīstīt zināšanu bāzi un visu to prasmju spektru, kuras ir nepieciešamas sekmīgai virzībai pa jebkuru viņu izvēlēto dzīves ceļu;

| 24. | uzsver, ka visām sievietēm ir jāspēj pašām kontrolēt savas seksuālās un reproduktīvās tiesības, tostarp izmantojot pieejamu augstas kvalitātes kontracepciju; pauž bažas par ierobežojumiem izmantot seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumus Balkānu kandidātvalstīs; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka visām sievietēm ir jāspēj pašām kontrolēt savas seksuālās un reproduktīvās tiesības, tostarp izmantojot pieejamu augstas kvalitātes kontracepciju; pauž bažas par ierobežojumiem izmantot seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumus Balkānu kandidātvalstīs;

| 25. | aicina Balkānu kandidātvalstu valdības pieņemt tiesību aktus un politikas virzienus, kas nodrošina vispārēju piekļuvi reproduktīvās veselības pakalpojumiem un popularizē reproduktīvās tiesības, kā arī sistemātiski apkopot datus, kas vajadzīgi seksuālās un reproduktīvās veselības apstākļu uzlabošanai; |
| --- | --- |

25.

aicina Balkānu kandidātvalstu valdības pieņemt tiesību aktus un politikas virzienus, kas nodrošina vispārēju piekļuvi reproduktīvās veselības pakalpojumiem un popularizē reproduktīvās tiesības, kā arī sistemātiski apkopot datus, kas vajadzīgi seksuālās un reproduktīvās veselības apstākļu uzlabošanai;

Albānija

| 26. | aicina Albānijas valdību atbalstīt lielāka skaita sieviešu līdzdalību politisku lēmumu pieņemšanā, jo īpaši ņemot vērā parlamenta vēlēšanas 2013. gadā; |
| --- | --- |

26.

aicina Albānijas valdību atbalstīt lielāka skaita sieviešu līdzdalību politisku lēmumu pieņemšanā, jo īpaši ņemot vērā parlamenta vēlēšanas 2013. gadā;

| 27. | aicina Albānijas valdību īstenot Valsts integrācijas un attīstības stratēģiju un Likumu par aizsardzību pret diskrimināciju, stiprinot Aizsardzības pret diskrimināciju komisāra biroja darbu un izveidojot pārsūdzību institūciju, kas būtu komisārs īpaši dzimuma diskriminācijas lietās, lai tādējādi veicinātu vidi, kurā sievietes, kas dzemdē meitenes, netiktu diskriminētas; |
| --- | --- |

27.

aicina Albānijas valdību īstenot Valsts integrācijas un attīstības stratēģiju un Likumu par aizsardzību pret diskrimināciju, stiprinot Aizsardzības pret diskrimināciju komisāra biroja darbu un izveidojot pārsūdzību institūciju, kas būtu komisārs īpaši dzimuma diskriminācijas lietās, lai tādējādi veicinātu vidi, kurā sievietes, kas dzemdē meitenes, netiktu diskriminētas;

| 28. | prasa Albānijas valdībai uzlabot koordināciju starp valsts un vietējām iestādēm, jo īpaši ģimenē notiekošas vardarbības apkarošanas nolūkā, un atzīmē, ka sievietes Albānijā būtu vairāk jāiesaista lēmumu pieņemšanas procesā vietējā un valsts līmenī; |
| --- | --- |

28.

prasa Albānijas valdībai uzlabot koordināciju starp valsts un vietējām iestādēm, jo īpaši ģimenē notiekošas vardarbības apkarošanas nolūkā, un atzīmē, ka sievietes Albānijā būtu vairāk jāiesaista lēmumu pieņemšanas procesā vietējā un valsts līmenī;

| 29. | aicina Albānijas valdību ierosināt dzimumu jautājumam veltītas reformas tiesību aktos par īpašumtiesībām, krimināllikumā, vēlēšanu likumā un darba tiesību aktos; |
| --- | --- |

29.

aicina Albānijas valdību ierosināt dzimumu jautājumam veltītas reformas tiesību aktos par īpašumtiesībām, krimināllikumā, vēlēšanu likumā un darba tiesību aktos;

| 30. | atzinīgi vērtē Albānijā īstenotās tiesnešu mācības par dzimumu līdztiesības tiesību aktu piemērošanu un pasākumus pret sievietēm vērstas vardarbības novēršanai, kā arī diskriminācijas vai vardarbības upuriem sniegto iespēju saņemt valsts apmaksātu juridisko palīdzību; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē Albānijā īstenotās tiesnešu mācības par dzimumu līdztiesības tiesību aktu piemērošanu un pasākumus pret sievietēm vērstas vardarbības novēršanai, kā arī diskriminācijas vai vardarbības upuriem sniegto iespēju saņemt valsts apmaksātu juridisko palīdzību;

| 31. | atzinīgi vērtē Albānijas lēmumu iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu visu nozaru ministriju vidējā termiņa budžeta programmā un vēlas redzēt tā īstenošanas rezultātus; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē Albānijas lēmumu iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu visu nozaru ministriju vidējā termiņa budžeta programmā un vēlas redzēt tā īstenošanas rezultātus;

| 32. | aicina Albānijas valdību ieviest un vajadzības gadījumā pielāgot izpildes rādītājus sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības pasākumu īstenošanas uzraudzībai; |
| --- | --- |

32.

aicina Albānijas valdību ieviest un vajadzības gadījumā pielāgot izpildes rādītājus sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības pasākumu īstenošanas uzraudzībai;

| 33. | aicina Albānijas parlamentu izveidot parlamenta komiteju, kas nodarbotos tieši ar sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jautājumiem; |
| --- | --- |

33.

aicina Albānijas parlamentu izveidot parlamenta komiteju, kas nodarbotos tieši ar sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jautājumiem;

| 34. | aicina Albānijas valdību straujāk – jo īpaši vietējā līmenī – īstenot politikas instrumentus, kas sekmē sieviešu tiesību ievērošanu, piemēram, Valsts stratēģiju par dzimumu līdztiesību, vardarbību ģimenē un vardarbību pret sievietēm (2011.–2015. gadam); |
| --- | --- |

34.

aicina Albānijas valdību straujāk – jo īpaši vietējā līmenī – īstenot politikas instrumentus, kas sekmē sieviešu tiesību ievērošanu, piemēram, Valsts stratēģiju par dzimumu līdztiesību, vardarbību ģimenē un vardarbību pret sievietēm (2011.–2015. gadam);

| 35. | atzinīgi vērtē Albānijas iestāžu darbu, kas veikts, izstrādājot darbības rādītājus sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības pasākumu īstenošanas uzraudzībai un Valsts ziņojuma par sieviešu stāvokli un dzimumu līdztiesību publicēšanu Albānijā 2012. gadā; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē Albānijas iestāžu darbu, kas veikts, izstrādājot darbības rādītājus sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības pasākumu īstenošanas uzraudzībai un Valsts ziņojuma par sieviešu stāvokli un dzimumu līdztiesību publicēšanu Albānijā 2012. gadā;

Bosnija un Hercegovina

| 36. | aicina Bosniju un Hercegovinu saskaņot ar dzimumu līdztiesību saistītos tiesību aktus un tiesu praksi dažādos līmeņos, lai valstī izveidotu vienotu tiesisko situāciju, un nostiprināt par dzimumu līdztiesību atbildīgo departamentu centrālā līmenī, lai novērstu sieviešu pastāvīgo trūkumu augstākajos vadošajos amatos un uzraudzītu problēmas, kas līdz šim radušās saistībā ar šo tiesību aktu neīstenošanu; aicina Komisiju izmantot visus pieejamos mehānismus, lai palielinātu Bosnijas un Hercegovinas iestāžu pārskatatbildību un lai tās šajā jomā apņēmīgāk rīkotos; aicina Bosnijas un Hercegovinas valdību vairāk darīt, lai Bosnijas un Hercegovinas Dzimumu līdztiesības likumu un Diskriminācijas aizlieguma likumu īstenotu un saskaņotu ar citiem tiesību aktiem valsts līmenī; |
| --- | --- |

36.

aicina Bosniju un Hercegovinu saskaņot ar dzimumu līdztiesību saistītos tiesību aktus un tiesu praksi dažādos līmeņos, lai valstī izveidotu vienotu tiesisko situāciju, un nostiprināt par dzimumu līdztiesību atbildīgo departamentu centrālā līmenī, lai novērstu sieviešu pastāvīgo trūkumu augstākajos vadošajos amatos un uzraudzītu problēmas, kas līdz šim radušās saistībā ar šo tiesību aktu neīstenošanu; aicina Komisiju izmantot visus pieejamos mehānismus, lai palielinātu Bosnijas un Hercegovinas iestāžu pārskatatbildību un lai tās šajā jomā apņēmīgāk rīkotos; aicina Bosnijas un Hercegovinas valdību vairāk darīt, lai Bosnijas un Hercegovinas Dzimumu līdztiesības likumu un Diskriminācijas aizlieguma likumu īstenotu un saskaņotu ar citiem tiesību aktiem valsts līmenī;

| 37. | ar īpašām bažām norāda uz darba tirgū valdošo diskrimināciju pret grūtniecēm un sievietēm, kurām nesen bijušas dzemdības, un uz dažādās autonomajās administratīvajās vienībās un kantonos atšķirīgām sociālā nodrošinājuma tiesībām saistībā ar dzemdībām; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes visā valstī saskaņot augsta līmeņa sociālā nodrošinājuma tiesības vecākiem, kas devušies dzemdību atvaļinājumā vai bērna kopšanas atvaļinājumā, tādējādi radot vienādu situāciju visiem pilsoņiem; |
| --- | --- |

37.

ar īpašām bažām norāda uz darba tirgū valdošo diskrimināciju pret grūtniecēm un sievietēm, kurām nesen bijušas dzemdības, un uz dažādās autonomajās administratīvajās vienībās un kantonos atšķirīgām sociālā nodrošinājuma tiesībām saistībā ar dzemdībām; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes visā valstī saskaņot augsta līmeņa sociālā nodrošinājuma tiesības vecākiem, kas devušies dzemdību atvaļinājumā vai bērna kopšanas atvaļinājumā, tādējādi radot vienādu situāciju visiem pilsoņiem;

| 38. | ar bažām norāda uz zemo informētības līmeni attiecībā uz tiesību aktiem dzimumu līdztiesības un pret sievietēm vērstas vardarbības jomā, turklāt tas ir vērojams ne vien plašā sabiedrībā, bet arī tiesībaizsardzības jomā strādājošu personu vidū; aicina iestādes īstenot rīcības plānu, lai palielinātu informētību un sagatavotu tiesībsargājošo iestāžu ierēdņus; |
| --- | --- |

38.

ar bažām norāda uz zemo informētības līmeni attiecībā uz tiesību aktiem dzimumu līdztiesības un pret sievietēm vērstas vardarbības jomā, turklāt tas ir vērojams ne vien plašā sabiedrībā, bet arī tiesībaizsardzības jomā strādājošu personu vidū; aicina iestādes īstenot rīcības plānu, lai palielinātu informētību un sagatavotu tiesībsargājošo iestāžu ierēdņus;

| 39. | ar nopietnām bažām norāda, ka tiesību akti par tādu upuru aizsardzību, kuri cietuši no vardarbības ģimenē, joprojām ir jāsaskaņo ar autonomajās administratīvajās vienībās spēkā esošajiem likumiem, lai abu Bosnijas un Hercegovinas autonomo administratīvo vienību krimināllikumos vardarbību ģimenē atzītu par kriminālnoziegumu, un tas nozīmē, ka šiem upuriem netiek sniegta pienācīga tiesiskā aizsardzība; aicina Bosnijas un Hercegovinas valdību pēc iespējas ātrāk atrisināt šo jautājumu, lai uzlabotu upuru aizsardzību; |
| --- | --- |

39.

ar nopietnām bažām norāda, ka tiesību akti par tādu upuru aizsardzību, kuri cietuši no vardarbības ģimenē, joprojām ir jāsaskaņo ar autonomajās administratīvajās vienībās spēkā esošajiem likumiem, lai abu Bosnijas un Hercegovinas autonomo administratīvo vienību krimināllikumos vardarbību ģimenē atzītu par kriminālnoziegumu, un tas nozīmē, ka šiem upuriem netiek sniegta pienācīga tiesiskā aizsardzība; aicina Bosnijas un Hercegovinas valdību pēc iespējas ātrāk atrisināt šo jautājumu, lai uzlabotu upuru aizsardzību;

| 40. | atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas parlamentā ievēlēto sieviešu rīkotās starppartiju debates ar attiecīgo nozaru ministriem par vardarbību, kas saistīta ar dzimumu; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes pēc šīm debatēm īstenot konkrētus pasākumus, kas veicinātu ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanu; |
| --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas parlamentā ievēlēto sieviešu rīkotās starppartiju debates ar attiecīgo nozaru ministriem par vardarbību, kas saistīta ar dzimumu; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes pēc šīm debatēm īstenot konkrētus pasākumus, kas veicinātu ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanu;

| 41. | aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes sniegt oficiālus statistikas datus par reģistrēto vardarbības gadījumu skaitu, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no policijas ziņojumiem, sociālās aprūpes centriem un tiesu iestādēm, un nodrošināt šo statistikas datu pieejamību sabiedrībai; tāpat aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes apkopot un publicēt datus par aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti no vardarbības ģimenē cietušo upuru aizsardzības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

41.

aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes sniegt oficiālus statistikas datus par reģistrēto vardarbības gadījumu skaitu, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no policijas ziņojumiem, sociālās aprūpes centriem un tiesu iestādēm, un nodrošināt šo statistikas datu pieejamību sabiedrībai; tāpat aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes apkopot un publicēt datus par aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti no vardarbības ģimenē cietušo upuru aizsardzības nodrošināšanai;

| 42. | aicina Bosnijas un Hercegovinas valdību saskaņot Bosnijas un Hercegovinas Dzimumu līdztiesības likumu un Vēlēšanu likumu attiecībā uz izpildvaras iestāžu darbinieku sastāvu visos lēmumu pieņemšanas līmeņos (pašvaldību, kantonu, autonomo administratīvo vienību un valsts); |
| --- | --- |

42.

aicina Bosnijas un Hercegovinas valdību saskaņot Bosnijas un Hercegovinas Dzimumu līdztiesības likumu un Vēlēšanu likumu attiecībā uz izpildvaras iestāžu darbinieku sastāvu visos lēmumu pieņemšanas līmeņos (pašvaldību, kantonu, autonomo administratīvo vienību un valsts);

| 43. | atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas tiesību aktus, kuros noteikts, ka valsts un vietējo pārvaldes iestāžu administratīvajos amatos jābūt vismaz 40 % katra dzimuma pārstāvju, taču norāda, ka praksē tas nav palīdzējis sasniegt sieviešu pārstāvību administratīvajā līmenī 40 % apmērā; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes izstrādāt rīcības plānu šo tiesību aktu īstenošanai ar skaidriem termiņiem un skaidru atbildības sadalījumu; |
| --- | --- |

43.

atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas tiesību aktus, kuros noteikts, ka valsts un vietējo pārvaldes iestāžu administratīvajos amatos jābūt vismaz 40 % katra dzimuma pārstāvju, taču norāda, ka praksē tas nav palīdzējis sasniegt sieviešu pārstāvību administratīvajā līmenī 40 % apmērā; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes izstrādāt rīcības plānu šo tiesību aktu īstenošanai ar skaidriem termiņiem un skaidru atbildības sadalījumu;

| 44. | ar bažām norāda uz finanšu resursu un cilvēkresursu trūkumu ANO DPR 1325 rīcības plāna īstenošanai, dzimumu līdztiesības nodrošināšanai institucionālajos mehānismos, pienācīgas tiesu iestāžu pieejamības un patvēruma centru nodrošināšanai upuriem, kas cietuši no vardarbības ģimenē; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes visos līmeņos savos budžetos iekļaut pietiekamu finansējumu šiem mērķiem; |
| --- | --- |

44.

ar bažām norāda uz finanšu resursu un cilvēkresursu trūkumu ANO DPR 1325 rīcības plāna īstenošanai, dzimumu līdztiesības nodrošināšanai institucionālajos mehānismos, pienācīgas tiesu iestāžu pieejamības un patvēruma centru nodrošināšanai upuriem, kas cietuši no vardarbības ģimenē; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes visos līmeņos savos budžetos iekļaut pietiekamu finansējumu šiem mērķiem;

| 45. | pauž nožēlu par to, ka līdz šim Bosnijas un Hercegovinas iestādes ir izmeklējušas un nosodījušas tikai nelielu skaitu ar seksuālu vardarbību saistīto kara noziegumu gadījumu; ar nopietnām bažām norāda, ka daudzas šādos noziegumos vainīgas personas ir izvairījušās no tieslietu sistēmas darbiniekiem un nav sodītas; norāda arī uz Bosnijas un Hercegovinas iestāžu nespēju nodrošināt upuriem pienācīgas liecinieku aizsardzības programmas; tāpēc aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes nodrošināt visiem ar seksuālu vardarbību saistīto kara noziegumu upuriem drošas un pienācīgas iespējas izmantot tiesu sistēmu, kā arī panākt, ka visas ierosinātās kara noziegumu lietas tiek ātri un efektīvi izskatītas; |
| --- | --- |

45.

pauž nožēlu par to, ka līdz šim Bosnijas un Hercegovinas iestādes ir izmeklējušas un nosodījušas tikai nelielu skaitu ar seksuālu vardarbību saistīto kara noziegumu gadījumu; ar nopietnām bažām norāda, ka daudzas šādos noziegumos vainīgas personas ir izvairījušās no tieslietu sistēmas darbiniekiem un nav sodītas; norāda arī uz Bosnijas un Hercegovinas iestāžu nespēju nodrošināt upuriem pienācīgas liecinieku aizsardzības programmas; tāpēc aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes nodrošināt visiem ar seksuālu vardarbību saistīto kara noziegumu upuriem drošas un pienācīgas iespējas izmantot tiesu sistēmu, kā arī panākt, ka visas ierosinātās kara noziegumu lietas tiek ātri un efektīvi izskatītas;

| 46. | aicina Bosnijas un Hercegovinas valdību labāk uzraudzīt sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jomā spēkā esošo tiesību aktu īstenošanu, iekļaujot skaidrus mērķus politikas virzienos un rīcības plānos un skaidri nosakot, kuras valsts iestādes ir atbildīgas par to īstenošanu; turklāt aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes visos līmeņos sadarboties visaptverošu statistikas datu apkopošanā par dzimumu līdztiesību valstī kopumā; |
| --- | --- |

46.

aicina Bosnijas un Hercegovinas valdību labāk uzraudzīt sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jomā spēkā esošo tiesību aktu īstenošanu, iekļaujot skaidrus mērķus politikas virzienos un rīcības plānos un skaidri nosakot, kuras valsts iestādes ir atbildīgas par to īstenošanu; turklāt aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes visos līmeņos sadarboties visaptverošu statistikas datu apkopošanā par dzimumu līdztiesību valstī kopumā;

Horvātija

| 47. | mudina Horvātijas valdību pēc pievienošanās turpināt saskaņot savus tiesību aktus ar ES acquis communautaire dzimumu līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

47.

mudina Horvātijas valdību pēc pievienošanās turpināt saskaņot savus tiesību aktus ar ES acquis communautaire dzimumu līdztiesības jomā;

| 48. | aicina Horvātijas iestādes pilnībā īstenot tiesību aktus, kuros noteikts, ka vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu, valsts parlamenta un Eiropas Parlamenta vēlēšanu sarakstos 40 % kandidātu jābūt sievietēm, ņemot vērā faktu, ka 2011. gada parlamenta vēlēšanu laikā divas trešdaļas politisko partiju šo mērķi neizpildīja; |
| --- | --- |

48.

aicina Horvātijas iestādes pilnībā īstenot tiesību aktus, kuros noteikts, ka vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu, valsts parlamenta un Eiropas Parlamenta vēlēšanu sarakstos 40 % kandidātu jābūt sievietēm, ņemot vērā faktu, ka 2011. gada parlamenta vēlēšanu laikā divas trešdaļas politisko partiju šo mērķi neizpildīja;

| 49. | atzinīgi vērtē Horvātijas izveidoto Dzimumu līdztiesības ombuda biroju, kura atpazīstamība ļāva palielināt izpratni par sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesības pasākumiem; iesaka visām reģiona valstīm apsvērt, vai tās var sekot šim labas prakses piemēram; mudina Horvātijas valdību arī turpmāk nodrošināt ombudu birojiem finansējumu un ievērot viņu ieteikumus; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē Horvātijas izveidoto Dzimumu līdztiesības ombuda biroju, kura atpazīstamība ļāva palielināt izpratni par sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesības pasākumiem; iesaka visām reģiona valstīm apsvērt, vai tās var sekot šim labas prakses piemēram; mudina Horvātijas valdību arī turpmāk nodrošināt ombudu birojiem finansējumu un ievērot viņu ieteikumus;

| 50. | atzinīgi vērtē vietējā līmeņa, jo īpaši Istrijas reģiona, dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanas rīcības plānus; aicina Horvātijas valdību sekmēt šādu rīcības plānu pieņemšanu un īstenošanu visā valsts teritorijā; |
| --- | --- |

50.

atzinīgi vērtē vietējā līmeņa, jo īpaši Istrijas reģiona, dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanas rīcības plānus; aicina Horvātijas valdību sekmēt šādu rīcības plānu pieņemšanu un īstenošanu visā valsts teritorijā;

| 51. | aicina Horvātijas valdību izveidot strukturālu dialogu ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jo īpaši ņemot vērā situāciju pēc pievienošanās; |
| --- | --- |

51.

aicina Horvātijas valdību izveidot strukturālu dialogu ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jo īpaši ņemot vērā situāciju pēc pievienošanās;

| 52. | atzinīgi vērtē Horvātijā sasniegto progresu tajā ziņā, ka policija pienācīgi izmeklē pret sievietēm vērstas vardarbības un dzimumu diskriminācijas gadījumus un ka tas notiek pēc mērķtiecīgām policistu mācībām šajā jomā, un mudina iestādes turpināt minētos pasākumus; norāda, ka tiesu iestādēs šādi gadījumi tomēr vēl aizvien netiek pienācīgi izskatīti, un aicina iestādes ierosināt pasākumus arī tiesu darbinieku izpratnes veicināšanai un apmācībai; turklāt aicina Horvātijas valdību nodrošināt bezmaksas juridisko palīdzību, kas pieejama ar dzimumu saistītas vardarbības un diskriminācijas upuriem; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē Horvātijā sasniegto progresu tajā ziņā, ka policija pienācīgi izmeklē pret sievietēm vērstas vardarbības un dzimumu diskriminācijas gadījumus un ka tas notiek pēc mērķtiecīgām policistu mācībām šajā jomā, un mudina iestādes turpināt minētos pasākumus; norāda, ka tiesu iestādēs šādi gadījumi tomēr vēl aizvien netiek pienācīgi izskatīti, un aicina iestādes ierosināt pasākumus arī tiesu darbinieku izpratnes veicināšanai un apmācībai; turklāt aicina Horvātijas valdību nodrošināt bezmaksas juridisko palīdzību, kas pieejama ar dzimumu saistītas vardarbības un diskriminācijas upuriem;

| 53. | aicina Horvātijas iestādes Valsts stratēģijā aizsardzībai pret vardarbību ģimenē (2011.–2016. gadam) skaidri norādīt, kura iestāde ir atbildīga par katru funkciju, un piešķirt pienācīgu finansējumu iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām šīs stratēģijas īstenošanai; |
| --- | --- |

53.

aicina Horvātijas iestādes Valsts stratēģijā aizsardzībai pret vardarbību ģimenē (2011.–2016. gadam) skaidri norādīt, kura iestāde ir atbildīga par katru funkciju, un piešķirt pienācīgu finansējumu iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām šīs stratēģijas īstenošanai;

Kosova

| 54. | atzinīgi vērtē Kosovas Asamblejai piešķirtās funkcijas Dzimumu līdztiesības programmas apstiprināšanā, izskatīšanā un uzraudzībā; aicina īstenot pārraudzības ziņojumos ierosinātos ieteikumus; |
| --- | --- |

54.

atzinīgi vērtē Kosovas Asamblejai piešķirtās funkcijas Dzimumu līdztiesības programmas apstiprināšanā, izskatīšanā un uzraudzībā; aicina īstenot pārraudzības ziņojumos ierosinātos ieteikumus;

| 55. | aicina Kosovas valdību sekmēt visu valsts teritoriju aptveroša SOS palīdzības tālruņa izveidi ģimenē notikušas vardarbības un ar dzimumu saistītas vardarbības upuriem, lai uzlabotu informētību par iespējām ziņot par šādiem gadījumiem un tos izmeklēt; |
| --- | --- |

55.

aicina Kosovas valdību sekmēt visu valsts teritoriju aptveroša SOS palīdzības tālruņa izveidi ģimenē notikušas vardarbības un ar dzimumu saistītas vardarbības upuriem, lai uzlabotu informētību par iespējām ziņot par šādiem gadījumiem un tos izmeklēt;

| 56. | atzinīgi vērtē to, ka Kosovas valdība Dzimumu līdztiesības aģentūru ir pakļāvusi Premjerministra birojam, un aicina valdību nodrošināt efektīvāku šīs aģentūras darbību Dzimumu līdztiesības likuma īstenošanā un tā uzraudzībā bez jebkādas politiskas iejaukšanās; |
| --- | --- |

56.

atzinīgi vērtē to, ka Kosovas valdība Dzimumu līdztiesības aģentūru ir pakļāvusi Premjerministra birojam, un aicina valdību nodrošināt efektīvāku šīs aģentūras darbību Dzimumu līdztiesības likuma īstenošanā un tā uzraudzībā bez jebkādas politiskas iejaukšanās;

| 57. | aicina Kosovas valdību iespējami drīz izveidot ierosināto Vienlīdzīgas attieksmes centru; |
| --- | --- |

57.

aicina Kosovas valdību iespējami drīz izveidot ierosināto Vienlīdzīgas attieksmes centru;

| 58. | atzinīgi vērtē Kosovā īstenotās policistu mācības ar dzimumu saistītas vardarbības gadījumu risināšanā, kā arī upuriem un viņu bērniem paredzētu īpašu telpu izveidi policijas iecirkņos; aicina Kosovas valdību arī tiesu iestādēm rīkot mācības šādu gadījumu risināšanā un palielināt upuriem paredzēto patvēruma centru skaitu, kā arī iespējamo uzturēšanās ilgumu šajos centros; |
| --- | --- |

58.

atzinīgi vērtē Kosovā īstenotās policistu mācības ar dzimumu saistītas vardarbības gadījumu risināšanā, kā arī upuriem un viņu bērniem paredzētu īpašu telpu izveidi policijas iecirkņos; aicina Kosovas valdību arī tiesu iestādēm rīkot mācības šādu gadījumu risināšanā un palielināt upuriem paredzēto patvēruma centru skaitu, kā arī iespējamo uzturēšanās ilgumu šajos centros;

| 59. | mudina Kosovas valdību atzīt Kosovas sieviešu augsta līmeņa sanāksmes 2012. gada oktobrī Prištinā izstrādātos principus un sākt to īstenošanu; |
| --- | --- |

59.

mudina Kosovas valdību atzīt Kosovas sieviešu augsta līmeņa sanāksmes 2012. gada oktobrī Prištinā izstrādātos principus un sākt to īstenošanu;

| 60. | uzsver, ka jāturpina popularizēt kontracepcijas līdzekļu lietošana un jāatbalsta to nodrošināšana un pieejamība, jo jāņem vērā, ka, neskatoties uz tādu sieviešu īpatsvara pieaugumu, kuras izmanto šāda veida dzimstības kontroli, joprojām kontracepcijas līdzekļu lietošana nav plaši izplatīta starp visām sievietēm Kosovā; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka jāturpina popularizēt kontracepcijas līdzekļu lietošana un jāatbalsta to nodrošināšana un pieejamība, jo jāņem vērā, ka, neskatoties uz tādu sieviešu īpatsvara pieaugumu, kuras izmanto šāda veida dzimstības kontroli, joprojām kontracepcijas līdzekļu lietošana nav plaši izplatīta starp visām sievietēm Kosovā;

| 61. | aicina Kosovas valdību atzīt, ka 1998.–1999. gada konflikta laikā notikušās seksuālās vardarbības upuri saskaņā ar likumu ir īpaša kategorija, un izdarīt to, grozot Likumu Nr. 04/L-054 par Kosovas Atbrīvošanas armijas karavīru vidū esošo mocekļu, invalīdu, veterānu un dalībnieku, civiliedzīvotāju kara upuru un viņu ģimenes locekļu statusu un tiesībām; |
| --- | --- |

61.

aicina Kosovas valdību atzīt, ka 1998.–1999. gada konflikta laikā notikušās seksuālās vardarbības upuri saskaņā ar likumu ir īpaša kategorija, un izdarīt to, grozot Likumu Nr. 04/L-054 par Kosovas Atbrīvošanas armijas karavīru vidū esošo mocekļu, invalīdu, veterānu un dalībnieku, civiliedzīvotāju kara upuru un viņu ģimenes locekļu statusu un tiesībām;

| 62. | aicina Kosovas valdību skaidri noteikt rādītājus par atbilstību vai neatbilstību administratīvajām instrukcijām, kas attiecas uz dzimumu līdztiesības un diskriminācijas novēršanas tiesību aktiem, lai tādējādi atvieglotu to īstenošanu un uzraudzību; turklāt aicina valdību apkopot datus par diskriminācijas un vardarbības gadījumiem, kas saistīti ar dzimumu, un izveidot attiecīgu valsts reģistru; |
| --- | --- |

62.

aicina Kosovas valdību skaidri noteikt rādītājus par atbilstību vai neatbilstību administratīvajām instrukcijām, kas attiecas uz dzimumu līdztiesības un diskriminācijas novēršanas tiesību aktiem, lai tādējādi atvieglotu to īstenošanu un uzraudzību; turklāt aicina valdību apkopot datus par diskriminācijas un vardarbības gadījumiem, kas saistīti ar dzimumu, un izveidot attiecīgu valsts reģistru;

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

| 63. | atzinīgi vērtē Maķedonijas valdības ierosināto jauno tiesību aktu, kurš vērsts pret seksuālu uzmākšanos vai psiholoģisku vardarbību darba vietā un kurā ir paredzēti arī sodi vainīgajām personām, un prasa saskaņot šo tiesību aktu ar kriminālkodeksu; atzinīgi vērtē Maķedonijas valdības nodomu grozīt tiesību aktus, ar kuriem nodrošinātu, ka abi vecāki var ņemt bērna kopšanas atvaļinājumu vai arī ģimenes atvaļinājumu, lai rūpētos par slimiem radiniekiem, un atzinīgi vērtē nesen pieņemtos grozījumus darba likumā nolūkā sniegt labāku tiesisko aizsardzību darba tirgū grūtniecēm vai sievietēm, kurām nesen bijušas dzemdības; |
| --- | --- |

63.

atzinīgi vērtē Maķedonijas valdības ierosināto jauno tiesību aktu, kurš vērsts pret seksuālu uzmākšanos vai psiholoģisku vardarbību darba vietā un kurā ir paredzēti arī sodi vainīgajām personām, un prasa saskaņot šo tiesību aktu ar kriminālkodeksu; atzinīgi vērtē Maķedonijas valdības nodomu grozīt tiesību aktus, ar kuriem nodrošinātu, ka abi vecāki var ņemt bērna kopšanas atvaļinājumu vai arī ģimenes atvaļinājumu, lai rūpētos par slimiem radiniekiem, un atzinīgi vērtē nesen pieņemtos grozījumus darba likumā nolūkā sniegt labāku tiesisko aizsardzību darba tirgū grūtniecēm vai sievietēm, kurām nesen bijušas dzemdības;

| 64. | ar bažām norāda, ka romu tautības sievietes cieš no divkāršas diskriminācijas dzimuma un etniskās piederības dēļ; tāpēc aicina Maķedonijas valdību pieņemt visaptverošu diskriminācijas novēršanas sistēmu, kas romu tautības sievietēm dotu iespēju nostiprināt viņu tiesības; |
| --- | --- |

64.

ar bažām norāda, ka romu tautības sievietes cieš no divkāršas diskriminācijas dzimuma un etniskās piederības dēļ; tāpēc aicina Maķedonijas valdību pieņemt visaptverošu diskriminācijas novēršanas sistēmu, kas romu tautības sievietēm dotu iespēju nostiprināt viņu tiesības;

| 65. | atzinīgi vērtē to, ka Maķedonijas iestādes ir noteikušas papildu preventīvas sankcijas par tā likuma neievērošanu, kurā paredzēts, ka politisko lēmumu pieņemšanas struktūrās jābūt vismaz 30 % katra dzimuma pārstāvju; aicina Maķedonijas valdību stingri uzraudzīt, vai tādējādi tiek panākta vismaz 30 % liela sieviešu pārstāvība lēmumu pieņemšanas struktūrās, jo īpaši vietējā līmenī; |
| --- | --- |

65.

atzinīgi vērtē to, ka Maķedonijas iestādes ir noteikušas papildu preventīvas sankcijas par tā likuma neievērošanu, kurā paredzēts, ka politisko lēmumu pieņemšanas struktūrās jābūt vismaz 30 % katra dzimuma pārstāvju; aicina Maķedonijas valdību stingri uzraudzīt, vai tādējādi tiek panākta vismaz 30 % liela sieviešu pārstāvība lēmumu pieņemšanas struktūrās, jo īpaši vietējā līmenī;

| 66. | atzinīgi vērtē Maķedonijas parlamentā izveidoto aktīvo “sieviešu klubu”, kurā parlamenta deputātes no dažādām partijām sadarbojas, lai sekmētu sieviešu tiesību ievērošanu un dzimumu līdztiesību, organizējot publiskas debates, konferences, starptautiskus un cita veida pasākumus un sadarbojoties ar pilsonisko sabiedrību, lai risinātu tādus delikātus vai novārtā atstātus jautājumus – kā seksuālā izglītība sākumskolās, vardarbība ģimenē, HIV, dzemdes kakla vēzis, naidīgi paziņojumi un sieviešu situācija lauku reģionos; |
| --- | --- |

66.

atzinīgi vērtē Maķedonijas parlamentā izveidoto aktīvo “sieviešu klubu”, kurā parlamenta deputātes no dažādām partijām sadarbojas, lai sekmētu sieviešu tiesību ievērošanu un dzimumu līdztiesību, organizējot publiskas debates, konferences, starptautiskus un cita veida pasākumus un sadarbojoties ar pilsonisko sabiedrību, lai risinātu tādus delikātus vai novārtā atstātus jautājumus – kā seksuālā izglītība sākumskolās, vardarbība ģimenē, HIV, dzemdes kakla vēzis, naidīgi paziņojumi un sieviešu situācija lauku reģionos;

| 67. | norāda, ka pienācīgi nedarbojas mehānismi, kas paredzēti Nodarbinātības un sociālo lietu ministrijas Vienlīdzīgu iespēju departamenta oficiālajam pārstāvim, kurš atbildīgs par juridisku konsultāciju sniegšanu gadījumos, kad konstatēta nevienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm; aicina Maķedonijas valdību veikt pasākumus, lai uzlabotu šo mehānismu darbību; |
| --- | --- |

67.

norāda, ka pienācīgi nedarbojas mehānismi, kas paredzēti Nodarbinātības un sociālo lietu ministrijas Vienlīdzīgu iespēju departamenta oficiālajam pārstāvim, kurš atbildīgs par juridisku konsultāciju sniegšanu gadījumos, kad konstatēta nevienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm; aicina Maķedonijas valdību veikt pasākumus, lai uzlabotu šo mehānismu darbību;

| 68. | ar bažām norāda uz dzimumu līdztiesības rīcības plānu un stratēģiju sadrumstaloto ieviešanu un vispārējas pasākumu koordinācijas trūkumu; aicina Maķedonijas valdību palielināt Dzimumu līdztiesības departamentam pieejamos finanšu resursus un cilvēkresursus, kā arī nodrošināt vienlīdzīgu iespēju koordinatoru iecelšanu amatā un šo koordinatoru efektīvu darbību valsts un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

68.

ar bažām norāda uz dzimumu līdztiesības rīcības plānu un stratēģiju sadrumstaloto ieviešanu un vispārējas pasākumu koordinācijas trūkumu; aicina Maķedonijas valdību palielināt Dzimumu līdztiesības departamentam pieejamos finanšu resursus un cilvēkresursus, kā arī nodrošināt vienlīdzīgu iespēju koordinatoru iecelšanu amatā un šo koordinatoru efektīvu darbību valsts un vietējā līmenī;

| 69. | atzinīgi vērtē progresu, kas sasniegts ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanā, ko īpaši apliecina lielāks paziņotu gadījumu skaits izpratnes veicināšanas kampaņu rezultātā; atzinīgi vērtē arī mācības specializētiem policistiem un iestāžu vienošanos par protokoliem, kas izmantojami šādu ziņojumu izskatīšanā; ar bažām tomēr norāda, ka nepietiek patvēruma centru upuriem, kas cietuši no vardarbības ģimenē un cita veida ar dzimumu saistītas vardarbības; |
| --- | --- |

69.

atzinīgi vērtē progresu, kas sasniegts ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanā, ko īpaši apliecina lielāks paziņotu gadījumu skaits izpratnes veicināšanas kampaņu rezultātā; atzinīgi vērtē arī mācības specializētiem policistiem un iestāžu vienošanos par protokoliem, kas izmantojami šādu ziņojumu izskatīšanā; ar bažām tomēr norāda, ka nepietiek patvēruma centru upuriem, kas cietuši no vardarbības ģimenē un cita veida ar dzimumu saistītas vardarbības;

| 70. | aicina Maķedonijas valdību novērst pastāvošos kultūras un finansiālos šķēršļus, kas sievietēm traucē izmantot kontracepcijas iespējas; |
| --- | --- |

70.

aicina Maķedonijas valdību novērst pastāvošos kultūras un finansiālos šķēršļus, kas sievietēm traucē izmantot kontracepcijas iespējas;

Melnkalne

| 71. | ar bažām norāda, ka politisku lēmumu pieņemšanā iesaistīto sieviešu procentuālā daļa gandrīz nav palielinājusies pēdējās desmitgadēs; aicina Melnkalnes valdību pārstrādāt ar šo jomu saistītos tiesību aktus un nodrošināt to atbilstību; |
| --- | --- |

71.

ar bažām norāda, ka politisku lēmumu pieņemšanā iesaistīto sieviešu procentuālā daļa gandrīz nav palielinājusies pēdējās desmitgadēs; aicina Melnkalnes valdību pārstrādāt ar šo jomu saistītos tiesību aktus un nodrošināt to atbilstību;

| 72. | aicina Melnkalnes valdību palielināt cilvēkresursus un finanšu resursus, kas pieejami Dzimumu līdztiesības departamentam ar dzimumu līdztiesību saistītās tiesiskās un institucionālās sistēmas īstenošanai un Dzimumu līdztiesības rīcības plānam; |
| --- | --- |

72.

aicina Melnkalnes valdību palielināt cilvēkresursus un finanšu resursus, kas pieejami Dzimumu līdztiesības departamentam ar dzimumu līdztiesību saistītās tiesiskās un institucionālās sistēmas īstenošanai un Dzimumu līdztiesības rīcības plānam;

| 73. | atzinīgi vērtē Melnkalnes valdības sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību izstrādāto jauno Valsts rīcības plānu dzimumu līdztiesības nodrošināšanai un stratēģisko un darbības mērķu iekļaušanu šajā plānā; aicina valdību piešķirt pietiekamus cilvēkresursus un finanšu resursus tā īstenošanai un izveidot sistēmu pastāvīgai sadarbībai ar pilsonisko sabiedrību plāna īstenošanas laikā; |
| --- | --- |

73.

atzinīgi vērtē Melnkalnes valdības sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību izstrādāto jauno Valsts rīcības plānu dzimumu līdztiesības nodrošināšanai un stratēģisko un darbības mērķu iekļaušanu šajā plānā; aicina valdību piešķirt pietiekamus cilvēkresursus un finanšu resursus tā īstenošanai un izveidot sistēmu pastāvīgai sadarbībai ar pilsonisko sabiedrību plāna īstenošanas laikā;

| 74. | atzinīgi vērtē dzimumu līdztiesības pasākumu iekļaušanu Melnkalnes reformu programmā saistībā ar pievienošanos; aicina Melnkalnes valdību pievienošanās sarunās par 23. nodaļu “Tiesu sistēma un pamattiesības”, kā arī citām attiecīgām nodaļām, tostarp 19. nodaļu “Sociālā politika un nodarbinātība”, 24. nodaļu “Tiesiskums, brīvība un drošība” un 18. nodaļu “Statistika”, par prioritāriem noteikt pasākumus dzimumu līdztiesības noteikumu īstenošanai; |
| --- | --- |

74.

atzinīgi vērtē dzimumu līdztiesības pasākumu iekļaušanu Melnkalnes reformu programmā saistībā ar pievienošanos; aicina Melnkalnes valdību pievienošanās sarunās par 23. nodaļu “Tiesu sistēma un pamattiesības”, kā arī citām attiecīgām nodaļām, tostarp 19. nodaļu “Sociālā politika un nodarbinātība”, 24. nodaļu “Tiesiskums, brīvība un drošība” un 18. nodaļu “Statistika”, par prioritāriem noteikt pasākumus dzimumu līdztiesības noteikumu īstenošanai;

| 75. | atzinīgi vērtē Melnkalnes valdības sasniegto progresu ģimenē notikušas vardarbības novēršanā, pieņemot rīcības kodeksu par saskaņotas iestāžu darbības procedūrām; tomēr ar bažām norāda, ka vardarbība ģimenē Melnkalnē joprojām ir liela problēma, un aicina valdību veltīt pietiekamus līdzekļus un pūles attiecīgo tiesību aktu un rīcības kodeksa īstenošanai, valsts SOS palīdzības tālruņa izveidei un datu apkopošanai; |
| --- | --- |

75.

atzinīgi vērtē Melnkalnes valdības sasniegto progresu ģimenē notikušas vardarbības novēršanā, pieņemot rīcības kodeksu par saskaņotas iestāžu darbības procedūrām; tomēr ar bažām norāda, ka vardarbība ģimenē Melnkalnē joprojām ir liela problēma, un aicina valdību veltīt pietiekamus līdzekļus un pūles attiecīgo tiesību aktu un rīcības kodeksa īstenošanai, valsts SOS palīdzības tālruņa izveidei un datu apkopošanai;

| 76. | ar bažām norāda, ka maz ir sūdzību par diskrimināciju un vardarbību, kas saistīta ar dzimumu; aicina Melnkalnes valdību veikt nepieciešamos ieguldījumus, lai veicinātu izpratni par sieviešu tiesībām, spēkā esošajiem tiesību aktiem vardarbības novēršanai un iespējām ziņot par vardarbību un to novērst; |
| --- | --- |

76.

ar bažām norāda, ka maz ir sūdzību par diskrimināciju un vardarbību, kas saistīta ar dzimumu; aicina Melnkalnes valdību veikt nepieciešamos ieguldījumus, lai veicinātu izpratni par sieviešu tiesībām, spēkā esošajiem tiesību aktiem vardarbības novēršanai un iespējām ziņot par vardarbību un to novērst;

| 77. | atzinīgi vērtē Melnkalnes parlamenta centienus metodiski pētīt līdztiesības tiesību aktu īstenošanu; |
| --- | --- |

77.

atzinīgi vērtē Melnkalnes parlamenta centienus metodiski pētīt līdztiesības tiesību aktu īstenošanu;

Serbija

| 78. | aicina Serbijas valdību turpināt īstenot Valsts programmu integrācijai Eiropas Savienībā, stiprinot mehānismus, kas paredzēti, lai uzraudzītu pret diskrimināciju vērstu tiesību aktu piemērošanu un uzlabotu dzimumu līdztiesības jomā strādājošo struktūru, tostarp Līdztiesības aizsardzības komisāra un Dzimumu līdztiesības ombuda vietnieka, administratīvās spējas; |
| --- | --- |

78.

aicina Serbijas valdību turpināt īstenot Valsts programmu integrācijai Eiropas Savienībā, stiprinot mehānismus, kas paredzēti, lai uzraudzītu pret diskrimināciju vērstu tiesību aktu piemērošanu un uzlabotu dzimumu līdztiesības jomā strādājošo struktūru, tostarp Līdztiesības aizsardzības komisāra un Dzimumu līdztiesības ombuda vietnieka, administratīvās spējas;

| 79. | atzinīgi vērtē Serbijas valdības pieņemto vēlēšanu kodeksu, kurā noteikts, ka parlamenta vēlēšanu kandidātu sarakstos katram trešajam kandidātam jābūt nepietiekami pārstāvētā dzimuma pārstāvim, un atzinīgi vērtē pilnīgu kodeksa īstenošanu, ar ko ir nodrošināts, ka parlamenta deputātu vidū 34 % ir sievietes; |
| --- | --- |

79.

atzinīgi vērtē Serbijas valdības pieņemto vēlēšanu kodeksu, kurā noteikts, ka parlamenta vēlēšanu kandidātu sarakstos katram trešajam kandidātam jābūt nepietiekami pārstāvētā dzimuma pārstāvim, un atzinīgi vērtē pilnīgu kodeksa īstenošanu, ar ko ir nodrošināts, ka parlamenta deputātu vidū 34 % ir sievietes;

| 80. | aicina Serbijas valdību uzlabot policijā un tiesu sistēmā strādājošo tiesībsargājošo iestāžu ierēdņu mācības par to, kā izprast un pienācīgi izskatīt ar dzimumu saistītas diskriminācijas un vardarbības gadījumus; aicina nodrošināt bezmaksas juridisko palīdzību upuriem un risināt galveno problēmu – tiesās uzkrājušās neizskatītās lietas; |
| --- | --- |

80.

aicina Serbijas valdību uzlabot policijā un tiesu sistēmā strādājošo tiesībsargājošo iestāžu ierēdņu mācības par to, kā izprast un pienācīgi izskatīt ar dzimumu saistītas diskriminācijas un vardarbības gadījumus; aicina nodrošināt bezmaksas juridisko palīdzību upuriem un risināt galveno problēmu – tiesās uzkrājušās neizskatītās lietas;

| 81. | atzinīgi vērtē progresu, kas sasniegts ģimenē notikušas vardarbības novēršanā, pieņemot vispārēju protokolu par kārtību, kādā jānotiek sadarbībai gadījumos, kad konstatēta vardarbība ģimenē vai vardarbība partneru starpā, kā arī palīdzības tālruņa izveidi un jauna patvēruma centra atvēršanu; tomēr norāda, ka vardarbība ģimenē Serbijā joprojām ir liela problēma; aicina valdību piešķirt pietiekamus līdzekļus un veltīt pietiekamas pūles, lai īstenotu tiesību aktus un protokolu, veicināt ziņošanu par vardarbības gadījumiem un apkopot un apmainīties ar informāciju un datiem starp dažādām iestādēm, aģentūrām un sieviešu pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

81.

atzinīgi vērtē progresu, kas sasniegts ģimenē notikušas vardarbības novēršanā, pieņemot vispārēju protokolu par kārtību, kādā jānotiek sadarbībai gadījumos, kad konstatēta vardarbība ģimenē vai vardarbība partneru starpā, kā arī palīdzības tālruņa izveidi un jauna patvēruma centra atvēršanu; tomēr norāda, ka vardarbība ģimenē Serbijā joprojām ir liela problēma; aicina valdību piešķirt pietiekamus līdzekļus un veltīt pietiekamas pūles, lai īstenotu tiesību aktus un protokolu, veicināt ziņošanu par vardarbības gadījumiem un apkopot un apmainīties ar informāciju un datiem starp dažādām iestādēm, aģentūrām un sieviešu pilsoniskās sabiedrības organizācijām;

| 82. | atzinīgi vērtē Serbijas valdības un parlamenta ciešo sadarbību ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai sagatavotu un uzraudzītu visaptverošo rīcības plānu par ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325 īstenošanu; aicina valdību piešķirt pietiekamus cilvēkresursus un finanšu resursus rīcības plāna īstenošanai; |
| --- | --- |

82.

atzinīgi vērtē Serbijas valdības un parlamenta ciešo sadarbību ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai sagatavotu un uzraudzītu visaptverošo rīcības plānu par ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325 īstenošanu; aicina valdību piešķirt pietiekamus cilvēkresursus un finanšu resursus rīcības plāna īstenošanai;

| 83. | aicina Serbijas iestādes uzlabot sadarbību ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas strādā dzimumu līdztiesības jomā (jo īpaši vietējā līmenī starp pašvaldībām un vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām), tiesību aktu un politikas virzienu izstrādē, īstenošanā un tās uzraudzībā dzimumu līdztiesības un ar dzimumu saistītas vardarbības jomā, un nodrošināt strukturālu finansējumu to organizāciju darbam, kuras strādā ar dzimumu saistītas vardarbības jomā; |
| --- | --- |

83.

aicina Serbijas iestādes uzlabot sadarbību ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas strādā dzimumu līdztiesības jomā (jo īpaši vietējā līmenī starp pašvaldībām un vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām), tiesību aktu un politikas virzienu izstrādē, īstenošanā un tās uzraudzībā dzimumu līdztiesības un ar dzimumu saistītas vardarbības jomā, un nodrošināt strukturālu finansējumu to organizāciju darbam, kuras strādā ar dzimumu saistītas vardarbības jomā;

o

o o

| 84. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Balkānu kandidātvalstu valdībām. |
| --- | --- |

84.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Balkānu kandidātvalstu valdībām.

---

(1)  Padomes 2011. gada 7. marta secinājumu pielikums.

(2)  OV C 59, 23.2.2001., 258. lpp.

(3)  OV C 320 E, 15.12.2005., 247. lpp.

(4)  OV C 348 E, 21.12.2010., 11. lpp.

(5)  OV C 21 E, 28.1.2010., 8. lpp.

(6)  OV C 199 E, 7.7.2012., 112. lpp.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/33 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/33

---

P7_TA(2013)0203

ES harta – standartu noteikšana attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību Eiropas Savienībā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par ES hartu – standartu noteikšanu attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību Eiropas Savienībā (2011/2246(INI))

(2016/C 055/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantu, Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 19. pantu un UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantu, Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 19. pantu un UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pantu, Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, Eiropas Padomes Ministru padomes un Parlamentārās asamblejas deklarācijas, ieteikumus un rezolūcijas, kā arī Venēcijas komisijas un cilvēktiesību komisāra izdotos dokumentus par vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu informācijas brīvību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pantu, Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, Eiropas Padomes Ministru padomes un Parlamentārās asamblejas deklarācijas, ieteikumus un rezolūcijas, kā arī Venēcijas komisijas un cilvēktiesību komisāra izdotos dokumentus par vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu informācijas brīvību,

| — | ņemot vērā ES Pamattiesību hartas 11. pantu, Līguma par Eiropas Savienību 2., 7. un 9. līdz 12. pantu, līgumu pantus, kas attiecas uz brīvību veikt uzņēmējdarbību, brīvību sniegt pakalpojumus, preču brīvu apriti un personu pārvietošanās brīvību, konkurenci un valsts atbalstu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. pantu (kultūra), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Pamattiesību hartas 11. pantu, Līguma par Eiropas Savienību 2., 7. un 9. līdz 12. pantu, līgumu pantus, kas attiecas uz brīvību veikt uzņēmējdarbību, brīvību sniegt pakalpojumus, preču brīvu apriti un personu pārvietošanās brīvību, konkurenci un valsts atbalstu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. pantu (kultūra),

| — | ņemot vērā Līgumam par Eiropas Savienību pievienoto protokolu par sabiedriskās apraides sistēmu dalībvalstīs, kas pazīstams kā Amsterdamas protokols, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumam par Eiropas Savienību pievienoto protokolu par sabiedriskās apraides sistēmu dalībvalstīs, kas pazīstams kā Amsterdamas protokols,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (1),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu par plašsaziņas līdzekļu plurālismu Eiropas Savienības dalībvalstīs (SEC(2007)0032), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu par plašsaziņas līdzekļu plurālismu Eiropas Savienības dalībvalstīs (SEC(2007)0032),

| — | ņemot vērā Eiropas Preses brīvības hartu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Preses brīvības hartu (2),

| — | ņemot vērā Komisijas izveidoto Augsta līmeņa plašsaziņas līdzekļu brīvības un plurālisma grupu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas izveidoto Augsta līmeņa plašsaziņas līdzekļu brīvības un plurālisma grupu,

| — | ņemot vērā tā 2002. gada 20. novembra rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu koncentrāciju (3), 2003. gada 4. septembra rezolūciju par situāciju attiecībā uz pamattiesībām Eiropas Savienībā (2002) (4), 2003. gada 4. septembra rezolūciju par televīziju bez robežām (5), 2005. gada 6. septembra rezolūciju par Direktīvas 89/552/EEK “Televīzija bez robežām”, kas grozīta ar Direktīvu 97/36/EK, 4. un 5. panta piemērošanu 2001. –2002. gadā (6), 2004. gada 22. aprīļa rezolūciju par vārda un informācijas brīvības pārkāpšanas risku ES un jo īpaši Itālijā (Pamattiesību hartas 11. panta 2. punkts) (7), 2008. gada 25. septembra rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu koncentrāciju un plurālismu Eiropas Savienībā (8), 2010. gada 25. novembra rezolūciju par sabiedrisko apraidi digitalizācijas laikmetā – duālās sistēmas nākotne (9) un 2011. gada 10. marta rezolūciju par Plašsaziņas līdzekļu likumu Ungārijā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2002. gada 20. novembra rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu koncentrāciju (3), 2003. gada 4. septembra rezolūciju par situāciju attiecībā uz pamattiesībām Eiropas Savienībā (2002) (4), 2003. gada 4. septembra rezolūciju par televīziju bez robežām (5), 2005. gada 6. septembra rezolūciju par Direktīvas 89/552/EEK “Televīzija bez robežām”, kas grozīta ar Direktīvu 97/36/EK, 4. un 5. panta piemērošanu 2001. –2002. gadā (6), 2004. gada 22. aprīļa rezolūciju par vārda un informācijas brīvības pārkāpšanas risku ES un jo īpaši Itālijā (Pamattiesību hartas 11. panta 2. punkts) (7), 2008. gada 25. septembra rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu koncentrāciju un plurālismu Eiropas Savienībā (8), 2010. gada 25. novembra rezolūciju par sabiedrisko apraidi digitalizācijas laikmetā – duālās sistēmas nākotne (9) un 2011. gada 10. marta rezolūciju par Plašsaziņas līdzekļu likumu Ungārijā (10),

| — | ņemot vērā pašlaik aktuālo Eiropas iniciatīvu plašsaziņas līdzekļu plurālismam (11), kuru reģistrējusi Eiropas Komisija un kuras mērķis ir aizsargāt plašsaziņas līdzekļu plurālismu, daļēji saskaņojot valstu noteikumus par plašsaziņas līdzekļu īpašniekiem un pārredzamību, interešu konfliktiem ar politiskajiem amatiem un plašsaziņas līdzekļu uzraudzības iestāžu neatkarību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pašlaik aktuālo Eiropas iniciatīvu plašsaziņas līdzekļu plurālismam (11), kuru reģistrējusi Eiropas Komisija un kuras mērķis ir aizsargāt plašsaziņas līdzekļu plurālismu, daļēji saskaņojot valstu noteikumus par plašsaziņas līdzekļu īpašniekiem un pārredzamību, interešu konfliktiem ar politiskajiem amatiem un plašsaziņas līdzekļu uzraudzības iestāžu neatkarību,

| — | ņemot vērā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas 8. un 94. apsvērumu, kuros norādīts, ka dalībvalstis nedrīkst pieļaut nekādas darbības, kas rada dominējošu stāvokli vai ierobežo plurālismu, un jāļauj neatkarīgām regulatīvām struktūrām veikt savu darbu pārredzami un objektīvi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas 8. un 94. apsvērumu, kuros norādīts, ka dalībvalstis nedrīkst pieļaut nekādas darbības, kas rada dominējošu stāvokli vai ierobežo plurālismu, un jāļauj neatkarīgām regulatīvām struktūrām veikt savu darbu pārredzami un objektīvi,

| — | ņemot vērā EDSO un jo īpaši tās pārstāvja plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā paveikto darbu attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību, izveidotos ziņojumus par šo jomu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas 2012. gada 6. novembra uzklausīšanā par plašsaziņas līdzekļu brīvību sniegto audiovizuālo ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDSO un jo īpaši tās pārstāvja plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā paveikto darbu attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību, izveidotos ziņojumus par šo jomu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas 2012. gada 6. novembra uzklausīšanā par plašsaziņas līdzekļu brīvību sniegto audiovizuālo ziņojumu,

| — | ņemot vērā NVO ziņojumus par plašsaziņas līdzekļiem, tostarp, “Reportieru bez robežām” ziņojumus (Preses brīvības indekss) un Freedom House preses brīvības ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā NVO ziņojumus par plašsaziņas līdzekļiem, tostarp, “Reportieru bez robežām” ziņojumus (Preses brīvības indekss) un Freedom House preses brīvības ziņojumus,

| — | ņemot vērā Parlamenta (12) un Eiropas Universitātes institūta Mediju plurālisma un mediju brīvības centra (13) publicētos pētījumus par jautājumiem, kas saistīti ar plašsaziņas līdzekļiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta (12) un Eiropas Universitātes institūta Mediju plurālisma un mediju brīvības centra (13) publicētos pētījumus par jautājumiem, kas saistīti ar plašsaziņas līdzekļiem,

| — | ņemot vērā neatkarīgo pētījumu “Plašsaziņas līdzekļu plurālisma rādītāji dalībvalstīs – ar riska novērtējumu saistīta pieeja”, ko Komisija pieprasīja 2007. gadā, ko izdeva 2009. gadā (14) un kurā plašsaziņas līdzekļu uzraudzības instruments definēts ar rādītājiem, kas norāda uz apdraudējumu plašsaziņas līdzekļu plurālismam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā neatkarīgo pētījumu “Plašsaziņas līdzekļu plurālisma rādītāji dalībvalstīs – ar riska novērtējumu saistīta pieeja”, ko Komisija pieprasīja 2007. gadā, ko izdeva 2009. gadā (14) un kurā plašsaziņas līdzekļu uzraudzības instruments definēts ar rādītājiem, kas norāda uz apdraudējumu plašsaziņas līdzekļu plurālismam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A7-0117/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A7-0117/2013),

| A. | tā kā demokrātiskā valsts iekārtā plašsaziņas līdzekļiem ir būtiska nozīme kā “sabiedrības sargsuņiem”, jo tie ļauj pilsoņiem īstenot savas tiesības būt informētiem, sekot līdzi varas pārstāvju vai ietekmīgu personu rīcībai un lēmumiem un novērtēt tos – īpaši vēlēšanu laikā; tā kā tie var arī piedalīties sabiedriskās darba kārtības izveidē, izmantojot savu informācijas sargātāju autoritāti, un tādējādi rīkoties kā sabiedriskās domas veidotāji; |
| --- | --- |

A.

tā kā demokrātiskā valsts iekārtā plašsaziņas līdzekļiem ir būtiska nozīme kā “sabiedrības sargsuņiem”, jo tie ļauj pilsoņiem īstenot savas tiesības būt informētiem, sekot līdzi varas pārstāvju vai ietekmīgu personu rīcībai un lēmumiem un novērtēt tos – īpaši vēlēšanu laikā; tā kā tie var arī piedalīties sabiedriskās darba kārtības izveidē, izmantojot savu informācijas sargātāju autoritāti, un tādējādi rīkoties kā sabiedriskās domas veidotāji;

| B. | tā kā ir apliecinājies, ka vārda brīvība publiskajā telpā veido demokrātiju un tiesiskumu un ir saistīta ar to pastāvēšanu un saglabāšanu; tā kā brīviem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem un brīvai informācijas apmaiņai ir izšķiroša nozīme demokrātiskās pārveides procesos, kas norisinās nedemokrātiskajos režīmos, un Komisijai ir cieši jāuzrauga plašsaziņas līdzekļu brīvība un plurālisms pievienošanās procesā iesaistītajās valstīs un jāpievērš pietiekama uzmanība brīvu plašsaziņas līdzekļu nozīmei demokrātijas veicināšanā visā pasaulē; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir apliecinājies, ka vārda brīvība publiskajā telpā veido demokrātiju un tiesiskumu un ir saistīta ar to pastāvēšanu un saglabāšanu; tā kā brīviem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem un brīvai informācijas apmaiņai ir izšķiroša nozīme demokrātiskās pārveides procesos, kas norisinās nedemokrātiskajos režīmos, un Komisijai ir cieši jāuzrauga plašsaziņas līdzekļu brīvība un plurālisms pievienošanās procesā iesaistītajās valstīs un jāpievērš pietiekama uzmanība brīvu plašsaziņas līdzekļu nozīmei demokrātijas veicināšanā visā pasaulē;

| C. | tā kā plašsaziņas līdzekļu brīvība ir tādu Līgumos pausto vērtību kā demokrātijas, plurālisma un minoritāšu tiesību ievērošanas stūrakmens; tā kā tā vēsturiski ar nosaukumu “preses brīvība” ir bijusi būtiska demokrātisko ideju progresā un Eiropas ideāla vēsturiskajā attīstībā; |
| --- | --- |

C.

tā kā plašsaziņas līdzekļu brīvība ir tādu Līgumos pausto vērtību kā demokrātijas, plurālisma un minoritāšu tiesību ievērošanas stūrakmens; tā kā tā vēsturiski ar nosaukumu “preses brīvība” ir bijusi būtiska demokrātisko ideju progresā un Eiropas ideāla vēsturiskajā attīstībā;

| D. | tā kā plašsaziņas līdzekļu brīvība, plurālisms un neatkarīga žurnālistika ir būtiski svarīgi elementi plašsaziņas līdzekļu darbībai visā Savienībā un jo īpaši vienotajā tirgū; tā kā tāpēc jebkādi nepamatoti plašsaziņas līdzekļu brīvības, plurālisma un žurnālistikas neatkarības ierobežojumi ir arī uzskatu brīvības un brīvības veikt uzņēmējdarbību ierobežojumi; tā kā žurnālistiem jābūt brīviem no īpašnieku, vadītāju, valdību un finansiālo ierobežojumu spiediena; |
| --- | --- |

D.

tā kā plašsaziņas līdzekļu brīvība, plurālisms un neatkarīga žurnālistika ir būtiski svarīgi elementi plašsaziņas līdzekļu darbībai visā Savienībā un jo īpaši vienotajā tirgū; tā kā tāpēc jebkādi nepamatoti plašsaziņas līdzekļu brīvības, plurālisma un žurnālistikas neatkarības ierobežojumi ir arī uzskatu brīvības un brīvības veikt uzņēmējdarbību ierobežojumi; tā kā žurnālistiem jābūt brīviem no īpašnieku, vadītāju, valdību un finansiālo ierobežojumu spiediena;

| E. | tā kā neatkarīga un spēcīga publiskā telpa, kas pamatojas uz neatkarīgiem un daudzveidīgiem plašsaziņas līdzekļiem, ir svarīga vide, kurā var attīstīties pilsoniskās sabiedrības kopējās brīvības, piemēram, pulcēšanās un biedrošanās brīvība, kā arī tādas individuālās brīvības kā vārda brīvība un tiesības uz piekļuvi informācijai; |
| --- | --- |

E.

tā kā neatkarīga un spēcīga publiskā telpa, kas pamatojas uz neatkarīgiem un daudzveidīgiem plašsaziņas līdzekļiem, ir svarīga vide, kurā var attīstīties pilsoniskās sabiedrības kopējās brīvības, piemēram, pulcēšanās un biedrošanās brīvība, kā arī tādas individuālās brīvības kā vārda brīvība un tiesības uz piekļuvi informācijai;

| F. | tā kā pilsoņu pamattiesības uz vārda un informācijas brīvību iespējams garantēt tikai ar plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu, kas ļauj žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļiem īstenot savas tiesības un pienākumu informēt pilsoņus taisnīgā un neitrālā veidā un sniegt objektīvu informāciju par notikumiem un lēmumiem, kuri skar sabiedrības intereses; tā visiem sabiedrības locekļiem ir tiesības paust savu viedokli demokrātiskā un miermīlīgā veidā; |
| --- | --- |

F.

tā kā pilsoņu pamattiesības uz vārda un informācijas brīvību iespējams garantēt tikai ar plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu, kas ļauj žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļiem īstenot savas tiesības un pienākumu informēt pilsoņus taisnīgā un neitrālā veidā un sniegt objektīvu informāciju par notikumiem un lēmumiem, kuri skar sabiedrības intereses; tā visiem sabiedrības locekļiem ir tiesības paust savu viedokli demokrātiskā un miermīlīgā veidā;

| G. | tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesa ir noteikusi pozitīvu pienākumu dalībvalstīm nodrošināt plašsaziņas līdzekļu plurālismu, un šis pienākums izriet no Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 10. panta, kas paredz līdzīgus noteikumus tiem, kuri ietverti Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantā, kas ir daļa no acquis communautaire; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesa ir noteikusi pozitīvu pienākumu dalībvalstīm nodrošināt plašsaziņas līdzekļu plurālismu, un šis pienākums izriet no Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 10. panta, kas paredz līdzīgus noteikumus tiem, kuri ietverti Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantā, kas ir daļa no acquis communautaire;

| H. | tā kā informācija pēc savas būtības un daļēji arī saistībā ar pēdējo desmitgažu tehnoloģiskajām pārmaiņām sniedzas pāri ģeogrāfiskajām robežām un tai ir svarīga nozīme ārzemēs dzīvojošo nacionālo kopienu informēšanā, sniedzot līdzekļus, kas nodrošina savstarpējo informētību un izpratni pāri robežām un starp valstīm; tā kā arī tiešsaistes, bet ne tikai tiešsaistes plašsaziņas līdzekļi ir ieguvuši nozīmi pasaules mērogā, no kā tagad ir atkarīgas sabiedrības un jo īpaši informācijas patērētāju gaidas un vajadzības; tā kā pārmaiņas plašsaziņas līdzekļu vidē un saziņas tehnoloģijās no jauna ir definējušas informācijas apmaiņas lauku un veidu, kādā tiek informēti cilvēki un veidota sabiedriskā doma; |
| --- | --- |

H.

tā kā informācija pēc savas būtības un daļēji arī saistībā ar pēdējo desmitgažu tehnoloģiskajām pārmaiņām sniedzas pāri ģeogrāfiskajām robežām un tai ir svarīga nozīme ārzemēs dzīvojošo nacionālo kopienu informēšanā, sniedzot līdzekļus, kas nodrošina savstarpējo informētību un izpratni pāri robežām un starp valstīm; tā kā arī tiešsaistes, bet ne tikai tiešsaistes plašsaziņas līdzekļi ir ieguvuši nozīmi pasaules mērogā, no kā tagad ir atkarīgas sabiedrības un jo īpaši informācijas patērētāju gaidas un vajadzības; tā kā pārmaiņas plašsaziņas līdzekļu vidē un saziņas tehnoloģijās no jauna ir definējušas informācijas apmaiņas lauku un veidu, kādā tiek informēti cilvēki un veidota sabiedriskā doma;

| I. | tā kā Eiropas mēroga publiskā telpa, kas balstās uz pastāvīgu un nepārtrauktu plašsaziņas līdzekļu brīvības un plurālisma ievērošanu, ir svarīgs Savienības integrācijas procesa elements atbilstoši Līgumos nostiprinātajām vērtībām, ES iestāžu pārskatatbildību un Eiropas demokrātijas attīstību, piemēram, attiecībā uz Eiropas Parlamenta vēlēšanām; tā kā dinamiska, konkurētspējīga un plurālistiska (audiovizuāla un preses) plašsaziņas līdzekļu vide veicina pilsoņu piedalīšanos publiskajās debatēs, kas ir svarīgas, lai demokrātiskā sistēma darbotos labi; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas mēroga publiskā telpa, kas balstās uz pastāvīgu un nepārtrauktu plašsaziņas līdzekļu brīvības un plurālisma ievērošanu, ir svarīgs Savienības integrācijas procesa elements atbilstoši Līgumos nostiprinātajām vērtībām, ES iestāžu pārskatatbildību un Eiropas demokrātijas attīstību, piemēram, attiecībā uz Eiropas Parlamenta vēlēšanām; tā kā dinamiska, konkurētspējīga un plurālistiska (audiovizuāla un preses) plašsaziņas līdzekļu vide veicina pilsoņu piedalīšanos publiskajās debatēs, kas ir svarīgas, lai demokrātiskā sistēma darbotos labi;

| J. | tā kā NVO, asociācijas, kas uzrauga plašsaziņas līdzekļu brīvību, Eiropas Padome EDSO un Eiropas Parlaments savos pētījumos un rezolūcijās ir ziņojuši un brīdinājuši par plašsaziņas līdzekļu brīvības un neatkarības apdraudējumu no valstu valdību puses, tostarp arī no ES dalībvalstu valdību puses (15); |
| --- | --- |

J.

tā kā NVO, asociācijas, kas uzrauga plašsaziņas līdzekļu brīvību, Eiropas Padome EDSO un Eiropas Parlaments savos pētījumos un rezolūcijās ir ziņojuši un brīdinājuši par plašsaziņas līdzekļu brīvības un neatkarības apdraudējumu no valstu valdību puses, tostarp arī no ES dalībvalstu valdību puses (15);

| K. | tā kā Eiropas Padome un EDSO ir izskatījušas cilvēcisko un demokrātisko šķautni, izstrādājot detalizētas deklarācijas, rezolūcijas, ieteikumus, atzinumus un ziņojumus par plašsaziņas līdzekļu brīvību, plurālismu un koncentrāciju, tādējādi šajā jomā izveidojot nozīmīgus kopējus minimālos standartus, kas ir piemērojami visā Eiropā; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas Padome un EDSO ir izskatījušas cilvēcisko un demokrātisko šķautni, izstrādājot detalizētas deklarācijas, rezolūcijas, ieteikumus, atzinumus un ziņojumus par plašsaziņas līdzekļu brīvību, plurālismu un koncentrāciju, tādējādi šajā jomā izveidojot nozīmīgus kopējus minimālos standartus, kas ir piemērojami visā Eiropā;

| L. | tā kā Eiropas Savienība ir apņēmusies aizsargāt plašsaziņas līdzekļu plurālismu un veicināt to kā pamatu tiesībām uz informāciju un vārda brīvību, kas ir svarīgi pavērsiena punkti aktīvam pilsoniskumam un līdzdalības demokrātijai, kā pausts Pamattiesību hartas 11. pantā; |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropas Savienība ir apņēmusies aizsargāt plašsaziņas līdzekļu plurālismu un veicināt to kā pamatu tiesībām uz informāciju un vārda brīvību, kas ir svarīgi pavērsiena punkti aktīvam pilsoniskumam un līdzdalības demokrātijai, kā pausts Pamattiesību hartas 11. pantā;

| M. | tā kā plašsaziņas līdzekļu brīvība kā viens no Kopenhāgenas kritērijiem ir kvalifikācijas kritērijs kandidātvalstīm, lai iestātos ES, un ir arī viens no principiem, kura ievērošanu ES veicina ar savu ārpolitiku; tā kā ES un tās dalībvalstīm attiecīgi būtu jārāda iekšējs piemērs, tādējādi nodrošinot ticamību un saskaņotību; |
| --- | --- |

M.

tā kā plašsaziņas līdzekļu brīvība kā viens no Kopenhāgenas kritērijiem ir kvalifikācijas kritērijs kandidātvalstīm, lai iestātos ES, un ir arī viens no principiem, kura ievērošanu ES veicina ar savu ārpolitiku; tā kā ES un tās dalībvalstīm attiecīgi būtu jārāda iekšējs piemērs, tādējādi nodrošinot ticamību un saskaņotību;

| N. | tā kā Parlaments vairākkārt ir izteicis bažas par plašsaziņas līdzekļu brīvību, plurālismu un koncentrāciju un ir aicinājis Komisiju kā Līgumu uzraudzītāju īstenot atbilstošus pasākumus, tostarp ierosināt likumdošanas iniciatīvu par šo jautājumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā Parlaments vairākkārt ir izteicis bažas par plašsaziņas līdzekļu brīvību, plurālismu un koncentrāciju un ir aicinājis Komisiju kā Līgumu uzraudzītāju īstenot atbilstošus pasākumus, tostarp ierosināt likumdošanas iniciatīvu par šo jautājumu;

| O. | tā kā 2007. gada 16. janvārī Komisija uzsāka trīspakāpju pieeju, kas sastāv no: Komisijas dienestu darba dokumenta par plašsaziņas līdzekļu plurālismu; neatkarīga pētījuma par plašsaziņas līdzekļu plurālismu ES dalībvalstīs ar rādītājiem, kas ļauj novērtēt dalībvalstu plašsaziņas līdzekļu plurālismu un apzināt dalībvalstīs pastāvošos potenciālos riskus (paredzēts 2007. gadā); Komisijas paziņojuma par plašsaziņas līdzekļu plurālisma rādītājiem ES dalībvalstīs (paredzēts 2008. gadā), pēc kura jāseko sabiedriskai apspriešanai (16); tā kā neatkarīgajā pētījumā aprakstītais plašsaziņas līdzekļu plurālisma instruments vēl nav ticis īstenots; |
| --- | --- |

O.

tā kā 2007. gada 16. janvārī Komisija uzsāka trīspakāpju pieeju, kas sastāv no: Komisijas dienestu darba dokumenta par plašsaziņas līdzekļu plurālismu; neatkarīga pētījuma par plašsaziņas līdzekļu plurālismu ES dalībvalstīs ar rādītājiem, kas ļauj novērtēt dalībvalstu plašsaziņas līdzekļu plurālismu un apzināt dalībvalstīs pastāvošos potenciālos riskus (paredzēts 2007. gadā); Komisijas paziņojuma par plašsaziņas līdzekļu plurālisma rādītājiem ES dalībvalstīs (paredzēts 2008. gadā), pēc kura jāseko sabiedriskai apspriešanai (16); tā kā neatkarīgajā pētījumā aprakstītais plašsaziņas līdzekļu plurālisma instruments vēl nav ticis īstenots;

| P. | tā kā Komisija šo pieeju diemžēl pārtrauca izmantot, jo netika izdots ziņojums un netika uzsākta sabiedriskā apspriešana; |
| --- | --- |

P.

tā kā Komisija šo pieeju diemžēl pārtrauca izmantot, jo netika izdots ziņojums un netika uzsākta sabiedriskā apspriešana;

| Q. | tā kā, Lisabonas Līgumam stājoties spēkā, Pamattiesību harta ir kļuvusi saistoša; tā kā harta ir pirmais starptautiskais dokuments, kurā skaidri noteikts, ka “tiek ievērota plašsaziņas līdzekļu brīvība un plurālisms” (11. panta 2. punkts); tā kā ar Līgumiem ES ir pilnvarota nodrošināt visu pamattiesību aizsardzību Savienībā, īpaši pamatojoties uz LES 2. un 7. pantu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā, Lisabonas Līgumam stājoties spēkā, Pamattiesību harta ir kļuvusi saistoša; tā kā harta ir pirmais starptautiskais dokuments, kurā skaidri noteikts, ka “tiek ievērota plašsaziņas līdzekļu brīvība un plurālisms” (11. panta 2. punkts); tā kā ar Līgumiem ES ir pilnvarota nodrošināt visu pamattiesību aizsardzību Savienībā, īpaši pamatojoties uz LES 2. un 7. pantu;

| R. | tā kā dalībvalstīm ir pienākums nepārtraukti veicināt un aizsargāt uzskatu, vārda, informācijas un plašsaziņas līdzekļu brīvību, jo šie principi ir garantēti arī šo valstu konstitūcijā un tiesību aktos, kā arī nodrošināt pilsoņiem taisnīgu un vienlīdzīgu piekļuvi dažādiem informācijas avotiem un līdz ar to atšķirīgiem viedokļiem un uzskatiem; tā kā turklāt to pienākums ir ievērot un aizsargāt privāto un ģimenes dzīvi, mājokli un saziņu, kā arī pilsoņu personas datus atbilstoši hartas 7. un 8. pantam; tā kā, ja kādā dalībvalstī rodas nopietns šīs brīvības apdraudējums vai tās tiek pārkāptas, Savienības pienākums ir laikus un konstruktīvi iejaukties, pamatojoties uz tās kompetencēm, kas nostiprinātas Līgumos un hartā, lai aizsargātu Eiropas demokrātisko un plurālistisko kārtību un pamattiesības; |
| --- | --- |

R.

tā kā dalībvalstīm ir pienākums nepārtraukti veicināt un aizsargāt uzskatu, vārda, informācijas un plašsaziņas līdzekļu brīvību, jo šie principi ir garantēti arī šo valstu konstitūcijā un tiesību aktos, kā arī nodrošināt pilsoņiem taisnīgu un vienlīdzīgu piekļuvi dažādiem informācijas avotiem un līdz ar to atšķirīgiem viedokļiem un uzskatiem; tā kā turklāt to pienākums ir ievērot un aizsargāt privāto un ģimenes dzīvi, mājokli un saziņu, kā arī pilsoņu personas datus atbilstoši hartas 7. un 8. pantam; tā kā, ja kādā dalībvalstī rodas nopietns šīs brīvības apdraudējums vai tās tiek pārkāptas, Savienības pienākums ir laikus un konstruktīvi iejaukties, pamatojoties uz tās kompetencēm, kas nostiprinātas Līgumos un hartā, lai aizsargātu Eiropas demokrātisko un plurālistisko kārtību un pamattiesības;

| S. | tā kā ES kompetencē ietilpst ar plašsaziņas līdzekļiem saistītas jomas, piemēram, iekšējais tirgus, audiovizuālā politika, konkurence, tostarp valstu subsīdijas, telekomunikācijas un pamattiesības; tā kā Parlaments ir ziņojis, ka, pamatojoties uz šo, ir jānosaka svarīgāko standartu minimums, lai nodrošinātu, garantētu un veicinātu informācijas brīvību un atbilstošu plašsaziņas līdzekļu plurālisma līmeni un neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu pārvaldību (17); tā kā Komisija ir uzdevusi Eiropas Universitātes institūta Mediju plurālisma un mediju brīvības centram veikt analīzi par ES kompetenci attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību; |
| --- | --- |

S.

tā kā ES kompetencē ietilpst ar plašsaziņas līdzekļiem saistītas jomas, piemēram, iekšējais tirgus, audiovizuālā politika, konkurence, tostarp valstu subsīdijas, telekomunikācijas un pamattiesības; tā kā Parlaments ir ziņojis, ka, pamatojoties uz šo, ir jānosaka svarīgāko standartu minimums, lai nodrošinātu, garantētu un veicinātu informācijas brīvību un atbilstošu plašsaziņas līdzekļu plurālisma līmeni un neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu pārvaldību (17); tā kā Komisija ir uzdevusi Eiropas Universitātes institūta Mediju plurālisma un mediju brīvības centram veikt analīzi par ES kompetenci attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību;

| T. | tā kā rodas bažas saistībā ar plašsaziņas līdzekļu, jo īpaši sabiedrisko raidorganizāciju problēmām un spiedienu uz tām – to redakcionālo neatkarību, personāla darbā pieņemšanu, nestabilu nodarbinātību, pašcenzūru, plurālismu, informācijas neitralitāti un kvalitāti, pieejamību un finansējumu, – kuras ir radījusi negodīga politiskā un finansiālā iejaukšanās, kā arī ekonomikas krīze; |
| --- | --- |

T.

tā kā rodas bažas saistībā ar plašsaziņas līdzekļu, jo īpaši sabiedrisko raidorganizāciju problēmām un spiedienu uz tām – to redakcionālo neatkarību, personāla darbā pieņemšanu, nestabilu nodarbinātību, pašcenzūru, plurālismu, informācijas neitralitāti un kvalitāti, pieejamību un finansējumu, – kuras ir radījusi negodīga politiskā un finansiālā iejaukšanās, kā arī ekonomikas krīze;

| U. | tā kā rodas bažas par žurnālistu augsto bezdarba līmeni Eiropā un lielo to žurnālistu daļu, kas darbojas kā ārštata darbinieki, kuru nodarbinātības stabilitāte un pieejamais atbalsts ir ļoti ierobežoti un kuri strādā ļoti lielas neskaidrības apstākļos; |
| --- | --- |

U.

tā kā rodas bažas par žurnālistu augsto bezdarba līmeni Eiropā un lielo to žurnālistu daļu, kas darbojas kā ārštata darbinieki, kuru nodarbinātības stabilitāte un pieejamais atbalsts ir ļoti ierobežoti un kuri strādā ļoti lielas neskaidrības apstākļos;

| V. | tā kā privātie plašsaziņas līdzekļi saskaras ar pieaugošu vietējo un arī pārrobežu koncentrāciju, jo plašsaziņas līdzekļu konglomerāti, kas izplata savus produktus dažādās valstīs, palielina plašsaziņas līdzekļu investīcijas ES valstīs, un palielinās ārpus Eiropas esošo investoru un plašsaziņas līdzekļu ietekme Eiropā, izraisot informācijas monopolizāciju un mazinot viedokļu plurālismu, tā kā ir zināmas bažas par dažu privāto plašsaziņas līdzekļu, tostarp dažu ES plašsaziņas līdzekļu finansējuma avotiem; |
| --- | --- |

V.

tā kā privātie plašsaziņas līdzekļi saskaras ar pieaugošu vietējo un arī pārrobežu koncentrāciju, jo plašsaziņas līdzekļu konglomerāti, kas izplata savus produktus dažādās valstīs, palielina plašsaziņas līdzekļu investīcijas ES valstīs, un palielinās ārpus Eiropas esošo investoru un plašsaziņas līdzekļu ietekme Eiropā, izraisot informācijas monopolizāciju un mazinot viedokļu plurālismu, tā kā ir zināmas bažas par dažu privāto plašsaziņas līdzekļu, tostarp dažu ES plašsaziņas līdzekļu finansējuma avotiem;

| W. | tā kā Eiropas sabiedrība, kā liecina daudzi pētījumi, sabiedriskās domas aptaujas un sabiedriskās iniciatīvas, ir paudusi savas bažas par plašsaziņas līdzekļu brīvības un plurālisma stāvokļa pasliktināšanos un atkārtoti ir pieprasījusi ES rīcību, lai saglabātu plašsaziņas līdzekļu brīvību un attīstītu spēcīgu, neatkarīgu un daudzveidīgu plašsaziņas līdzekļu vidi; |
| --- | --- |

W.

tā kā Eiropas sabiedrība, kā liecina daudzi pētījumi, sabiedriskās domas aptaujas un sabiedriskās iniciatīvas, ir paudusi savas bažas par plašsaziņas līdzekļu brīvības un plurālisma stāvokļa pasliktināšanos un atkārtoti ir pieprasījusi ES rīcību, lai saglabātu plašsaziņas līdzekļu brīvību un attīstītu spēcīgu, neatkarīgu un daudzveidīgu plašsaziņas līdzekļu vidi;

| X. | tā kā ziņu cikla paātrināšanas dēļ žurnālisti saskaras ar nopietniem trūkumiem, piemēram, žurnālistikas avoti netiek pārbaudīti un nenotiek pārliecināšanās par tiem; |
| --- | --- |

X.

tā kā ziņu cikla paātrināšanas dēļ žurnālisti saskaras ar nopietniem trūkumiem, piemēram, žurnālistikas avoti netiek pārbaudīti un nenotiek pārliecināšanās par tiem;

| Y. | tā kā digitālās vides pilnveidošanai var būt svarīga nozīme, lai Eiropas pilsoņi piekļūtu tiešsaistes informācijai; |
| --- | --- |

Y.

tā kā digitālās vides pilnveidošanai var būt svarīga nozīme, lai Eiropas pilsoņi piekļūtu tiešsaistes informācijai;

| Z. | tā kā notiek pamatīgas pārmaiņas vidē, kurā darbojas plašsaziņas līdzekļi; tā kā jo īpaši šajā ekonomikas krīzes laikā aizvien lielāka daļa žurnālistu strādā nestabilos nodarbinātības apstākļos un saskaras ar sociālā nodrošinājuma trūkumu, salīdzinot ar darba tirgus standartiem, un saskaras ar problēmām, kas saistītas ar žurnālistikas nākotni; |
| --- | --- |

Z.

tā kā notiek pamatīgas pārmaiņas vidē, kurā darbojas plašsaziņas līdzekļi; tā kā jo īpaši šajā ekonomikas krīzes laikā aizvien lielāka daļa žurnālistu strādā nestabilos nodarbinātības apstākļos un saskaras ar sociālā nodrošinājuma trūkumu, salīdzinot ar darba tirgus standartiem, un saskaras ar problēmām, kas saistītas ar žurnālistikas nākotni;

| AA. | tā kā Eiropas Parlamentam ir nosūtīti lūgumraksti par tādām pašām pilsoņu bažām, līdz ar to paužot prasību rīkoties Eiropas iestādēm, īpaši Parlamentam; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Eiropas Parlamentam ir nosūtīti lūgumraksti par tādām pašām pilsoņu bažām, līdz ar to paužot prasību rīkoties Eiropas iestādēm, īpaši Parlamentam;

| AB. | tā kā interneta, personālās skaitļošanas un pēdējā laikā mobilās datošanas ieviestās tehnoloģiskās pārmaiņas ir ievērojami mainījušas informācijas infrastruktūru veidos, kam ir bijusi ietekme uz tradicionālāku plašsaziņas līdzekļu uzņēmējdarbības modeli, jo īpaši to paļaušanos uz reklāmas tirgu, tādējādi apdraudot tādu plašsaziņas līdzekļu veidu saglabāšanos, kam ir svarīga civilā un demokrātiskā nozīme; tā kā tāpēc publiskā sektora iestāžu pienākums gan dalībvalstu, gan Savienības līmenī ir izveidot pasākumu kopumu, kas būtu pieejams šajā pārejas periodā un palīdzētu nodrošināt neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu vērtību un veikto uzdevumu saglabāšanos neatkarīgi no tehnoloģiju platformas, ko tie izmanto pašlaik vai izmantos nākotnē; šajā sakarā aicina Komisiju veikt pētījumu par tehnoloģisko pārmaiņu ietekmi uz plašsaziņas līdzekļu uzņēmējdarbības modeli un tā sekām attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu; |
| --- | --- |

AB.

tā kā interneta, personālās skaitļošanas un pēdējā laikā mobilās datošanas ieviestās tehnoloģiskās pārmaiņas ir ievērojami mainījušas informācijas infrastruktūru veidos, kam ir bijusi ietekme uz tradicionālāku plašsaziņas līdzekļu uzņēmējdarbības modeli, jo īpaši to paļaušanos uz reklāmas tirgu, tādējādi apdraudot tādu plašsaziņas līdzekļu veidu saglabāšanos, kam ir svarīga civilā un demokrātiskā nozīme; tā kā tāpēc publiskā sektora iestāžu pienākums gan dalībvalstu, gan Savienības līmenī ir izveidot pasākumu kopumu, kas būtu pieejams šajā pārejas periodā un palīdzētu nodrošināt neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu vērtību un veikto uzdevumu saglabāšanos neatkarīgi no tehnoloģiju platformas, ko tie izmanto pašlaik vai izmantos nākotnē; šajā sakarā aicina Komisiju veikt pētījumu par tehnoloģisko pārmaiņu ietekmi uz plašsaziņas līdzekļu uzņēmējdarbības modeli un tā sekām attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu;

| AC. | tā kā nesenā ekonomikas krīze ir pasliktinājusi plašsaziņas līdzekļu nozares grūtības un, palielinoties žurnālistu nozīmes nedrošībai, ir padarījusi plašsaziņas līdzekļu radīto ietekmi neaizsargātāku pret ekonomisko un politisko spiedienu, kā arī pašu par sevi trauslāku; tā kā šīs parādības ir īpaši ietekmējušas tos žurnālistikas žanrus, kas ir dārgāki vai kuriem ir nepieciešams vairāk laika satura izstrādei, piemēram, analītisko žurnālistiku, reportāžas un starptautisko un Eiropas korespondentu norīkošanu; tā kā šie žurnālistikas žanri ir svarīgi, lai nodrošinātu valsts sektora un politisko iestāžu atbildīgumu un pārskatatbildību, lai apturētu ekonomiskās un institucionālās varas nelikumības un lai nodrošinātu noziedzīgas rīcības atklāšanu un lietas ierosināšanu par to sociālajā, vides vai humānajā jomā; aicina Komisiju veikt pētījumu par krīzes un nodarbinātības nestabilitātes ietekmi žurnālistu aprindās, lai analizētu un mēģinātu novērst tās sekas attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu; |
| --- | --- |

AC.

tā kā nesenā ekonomikas krīze ir pasliktinājusi plašsaziņas līdzekļu nozares grūtības un, palielinoties žurnālistu nozīmes nedrošībai, ir padarījusi plašsaziņas līdzekļu radīto ietekmi neaizsargātāku pret ekonomisko un politisko spiedienu, kā arī pašu par sevi trauslāku; tā kā šīs parādības ir īpaši ietekmējušas tos žurnālistikas žanrus, kas ir dārgāki vai kuriem ir nepieciešams vairāk laika satura izstrādei, piemēram, analītisko žurnālistiku, reportāžas un starptautisko un Eiropas korespondentu norīkošanu; tā kā šie žurnālistikas žanri ir svarīgi, lai nodrošinātu valsts sektora un politisko iestāžu atbildīgumu un pārskatatbildību, lai apturētu ekonomiskās un institucionālās varas nelikumības un lai nodrošinātu noziedzīgas rīcības atklāšanu un lietas ierosināšanu par to sociālajā, vides vai humānajā jomā; aicina Komisiju veikt pētījumu par krīzes un nodarbinātības nestabilitātes ietekmi žurnālistu aprindās, lai analizētu un mēģinātu novērst tās sekas attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu;

| AD. | tā kā tehnoloģiskās pārmaiņas, atšķirīgas neatkarīgu žurnālistikas jomas profesionāļu aprindas un to daudzo kompetenču iegūšana, kas vajadzīgas, lai mūsdienās iegūtu un radītu kvalitāti, arī rada iespējas izveidot jaunu starpplatformu un starptautisku žurnālistikas uzņēmējdarbību, ko var atbalstīt gan ar sabiedrisko, gan ar tirgus politiku, |
| --- | --- |

AD.

tā kā tehnoloģiskās pārmaiņas, atšķirīgas neatkarīgu žurnālistikas jomas profesionāļu aprindas un to daudzo kompetenču iegūšana, kas vajadzīgas, lai mūsdienās iegūtu un radītu kvalitāti, arī rada iespējas izveidot jaunu starpplatformu un starptautisku žurnālistikas uzņēmējdarbību, ko var atbalstīt gan ar sabiedrisko, gan ar tirgus politiku,

| 1. | aicina dalībvalstis un Eiropas Savienību cienīt, garantēt, aizsargāt un veicināt pamattiesības uz vārda un informācijas brīvību, kā arī plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu, un tāpēc atturēties no draudu radīšanas plašsaziņas līdzekļu brīvībai un izstrādāt vai atbalstīt mehānismus, lai nepieļautu tādus draudus plašsaziņas līdzekļu brīvībai kā, piemēram, mēģinājumi nepamatoti un politiski ietekmēt plašsaziņas līdzekļus vai izdarīt spiedienu uz tiem, politisko partiju atbalstītāju īstenota plašsaziņas līdzekļu kontrole un cenzūra vai arī plašsaziņas līdzekļu brīvības un neatkarības nelikumīga ierobežošana, kas ir privātu vai politisku spēku interesēs, vai draudēšana sabiedriskajiem apraides dienestiem ar finansiālām sankcijām; |
| --- | --- |

1.

aicina dalībvalstis un Eiropas Savienību cienīt, garantēt, aizsargāt un veicināt pamattiesības uz vārda un informācijas brīvību, kā arī plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu, un tāpēc atturēties no draudu radīšanas plašsaziņas līdzekļu brīvībai un izstrādāt vai atbalstīt mehānismus, lai nepieļautu tādus draudus plašsaziņas līdzekļu brīvībai kā, piemēram, mēģinājumi nepamatoti un politiski ietekmēt plašsaziņas līdzekļus vai izdarīt spiedienu uz tiem, politisko partiju atbalstītāju īstenota plašsaziņas līdzekļu kontrole un cenzūra vai arī plašsaziņas līdzekļu brīvības un neatkarības nelikumīga ierobežošana, kas ir privātu vai politisku spēku interesēs, vai draudēšana sabiedriskajiem apraides dienestiem ar finansiālām sankcijām;

| 2. | aicina dalībvalstis un ES nodrošināt juridiski saistošas procedūras un mehānismus plašsaziņas līdzekļu vadītāju, valžu, plašsaziņas līdzekļu padomju un regulatīvo iestāžu locekļu izraudzīšanai un iecelšanai, lai nodrošinātu, ka šis process ir pārredzams, locekļi tiek izraudzīti, ņemot vērā to nopelnus un neapstrīdamu pieredzi, lai nodrošinātu profesionalitāti, integritāti un neatkarību, cik iespējams, pārstāvot visu politisko un sociālo spektru, ka tiek nodrošināta juridiskā noteiktība un kontinuitāte, nevis izmantoti tiek kritēriji politisko vai politisko partiju atbalstītāju iecelšanai tādas sistēmas ietvaros, kur atkarībā no vēlēšanu rezultātiem vai varas pārstāvju gribas amatos tiek iecelti partijas atbalstītāji; norāda uz to, ka ikvienai dalībvalstij, ieceļot valsts plašsaziņas līdzekļu vadītājus vai valdes, būtu jāizveido kritēriju saraksts saskaņā ar neatkarības, integritātes, pieredzes un profesionālisma principiem; aicina dalībvalstis paredzēt garantijas, lai nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu padomju un regulatīvo iestāžu neatkarību no valdības, parlamentārā vairākuma vai ikvienas citas sabiedrības grupas politiskās ietekmes; |
| --- | --- |

2.

aicina dalībvalstis un ES nodrošināt juridiski saistošas procedūras un mehānismus plašsaziņas līdzekļu vadītāju, valžu, plašsaziņas līdzekļu padomju un regulatīvo iestāžu locekļu izraudzīšanai un iecelšanai, lai nodrošinātu, ka šis process ir pārredzams, locekļi tiek izraudzīti, ņemot vērā to nopelnus un neapstrīdamu pieredzi, lai nodrošinātu profesionalitāti, integritāti un neatkarību, cik iespējams, pārstāvot visu politisko un sociālo spektru, ka tiek nodrošināta juridiskā noteiktība un kontinuitāte, nevis izmantoti tiek kritēriji politisko vai politisko partiju atbalstītāju iecelšanai tādas sistēmas ietvaros, kur atkarībā no vēlēšanu rezultātiem vai varas pārstāvju gribas amatos tiek iecelti partijas atbalstītāji; norāda uz to, ka ikvienai dalībvalstij, ieceļot valsts plašsaziņas līdzekļu vadītājus vai valdes, būtu jāizveido kritēriju saraksts saskaņā ar neatkarības, integritātes, pieredzes un profesionālisma principiem; aicina dalībvalstis paredzēt garantijas, lai nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu padomju un regulatīvo iestāžu neatkarību no valdības, parlamentārā vairākuma vai ikvienas citas sabiedrības grupas politiskās ietekmes;

| 3. | uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu plurālisms un žurnālistu un redaktoru neatkarība ir plašsaziņas līdzekļu brīvības pamatā, jo nodrošina plašsaziņas līdzekļu dažādību, piekļuvi dažādiem sociāliem un politiskiem darbiniekiem (tostarp NVO, pilsoņu asociācijām, minoritātēm utt.), uzskatiem un viedokļiem, kā arī piedāvā atšķirīgus skatpunktus; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu plurālisms un žurnālistu un redaktoru neatkarība ir plašsaziņas līdzekļu brīvības pamatā, jo nodrošina plašsaziņas līdzekļu dažādību, piekļuvi dažādiem sociāliem un politiskiem darbiniekiem (tostarp NVO, pilsoņu asociācijām, minoritātēm utt.), uzskatiem un viedokļiem, kā arī piedāvā atšķirīgus skatpunktus;

| 4. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka kultūras kopienām, kas ietilpst vairākās reģionālajās pārvaldēs vai dalībvalstīs, ir iespējas piekļūt plašsaziņas līdzekļiem savā valodā un ka netiek pieņemti politiski lēmumi, kas ierobežo šo piekļuvi; |
| --- | --- |

4.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka kultūras kopienām, kas ietilpst vairākās reģionālajās pārvaldēs vai dalībvalstīs, ir iespējas piekļūt plašsaziņas līdzekļiem savā valodā un ka netiek pieņemti politiski lēmumi, kas ierobežo šo piekļuvi;

| 5. | atgādina, ka saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru dalībvalstīm jānodrošina plašsaziņas līdzekļu plurālisms atbilstoši Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pantam; norāda, ka minētās konvencijas 10. pantā ietvertie noteikumi ir līdzīgi Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantā ietvertajiem noteikumiem, kuri veido daļu no Kopienas tiesību kopuma; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru dalībvalstīm jānodrošina plašsaziņas līdzekļu plurālisms atbilstoši Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pantam; norāda, ka minētās konvencijas 10. pantā ietvertie noteikumi ir līdzīgi Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantā ietvertajiem noteikumiem, kuri veido daļu no Kopienas tiesību kopuma;

| 6. | uzsver, ka Komisijai jānodrošina, ka dalībvalstis garantē Pamattiesību hartas pienācīgu īstenošanu savā valstī, kas izpaužas kā plašsaziņas līdzekļu plurālisms, vienlīdzīga piekļuve informācijai un preses neatkarības respektēšana, ieņemot neitrālu nostāju; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka Komisijai jānodrošina, ka dalībvalstis garantē Pamattiesību hartas pienācīgu īstenošanu savā valstī, kas izpaužas kā plašsaziņas līdzekļu plurālisms, vienlīdzīga piekļuve informācijai un preses neatkarības respektēšana, ieņemot neitrālu nostāju;

| 7. | norāda, ka saskaņā ar Kopenhāgenas kritērijiem valstīm, kas vēlas pievienoties Eiropas Savienībai, ir jāievēro acquis communautaire, kas ietver Pamattiesību hartu, un, konkrētāk, tās 11. pantu, kurš paredz, ka tiek ievērota plašsaziņas līdzekļu brīvība un plurālisms; tomēr norāda, ka, lai gan arī pašreizējām dalībvalstīm ir jāievēro Pamattiesību harta, nav neviena mehānisma, ar ko tiktu nodrošināts, ka dalībvalstis to ievēro; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka saskaņā ar Kopenhāgenas kritērijiem valstīm, kas vēlas pievienoties Eiropas Savienībai, ir jāievēro acquis communautaire, kas ietver Pamattiesību hartu, un, konkrētāk, tās 11. pantu, kurš paredz, ka tiek ievērota plašsaziņas līdzekļu brīvība un plurālisms; tomēr norāda, ka, lai gan arī pašreizējām dalībvalstīm ir jāievēro Pamattiesību harta, nav neviena mehānisma, ar ko tiktu nodrošināts, ka dalībvalstis to ievēro;

| 8. | uzsver, cik svarīga ir patiesi līdzsvarota Eiropas duālā sistēma, kurā privātajiem un sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem ir sava attiecīgā loma un kuras saglabāšanu ir pieprasījis Eiropas Parlaments, Komisija un Eiropas Padome; norāda, ka multivides sabiedrībā, kurā ir aizvien lielāks skaits komerciālu un starptautisku dalībnieku, sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem ir ārkārtīgi liela nozīme; atgādina, ka liela nozīme ir sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem, ko pilsoņi finansē ar valsts starpniecību, lai tie atbilstu viņu vajadzībām, kā arī to institucionālajam pienākumam sniegt kvalitatīvu, precīzu un uzticamu informāciju dažādām auditorijām bez ārēja spiediena vai privātu vai politisku interešu ievērošanas, vienlaikus piedāvājot iespēju tādiem sižetiem, kas privātajiem plašsaziņas līdzekļiem nenestu peļņu; uzsver, ka privātajiem plašsaziņas līdzekļiem ir līdzīgi pienākumi attiecībā uz informāciju, īpaši attiecībā uz institucionālu un politisku informāciju, piemēram, vēlēšanu, referendumu utt. kontekstā; uzsver nepieciešamību nodrošināt valstu ziņu aģentūru profesionālo neatkarību un izvairīties no jaunu monopolu rašanās; |
| --- | --- |

8.

uzsver, cik svarīga ir patiesi līdzsvarota Eiropas duālā sistēma, kurā privātajiem un sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem ir sava attiecīgā loma un kuras saglabāšanu ir pieprasījis Eiropas Parlaments, Komisija un Eiropas Padome; norāda, ka multivides sabiedrībā, kurā ir aizvien lielāks skaits komerciālu un starptautisku dalībnieku, sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem ir ārkārtīgi liela nozīme; atgādina, ka liela nozīme ir sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem, ko pilsoņi finansē ar valsts starpniecību, lai tie atbilstu viņu vajadzībām, kā arī to institucionālajam pienākumam sniegt kvalitatīvu, precīzu un uzticamu informāciju dažādām auditorijām bez ārēja spiediena vai privātu vai politisku interešu ievērošanas, vienlaikus piedāvājot iespēju tādiem sižetiem, kas privātajiem plašsaziņas līdzekļiem nenestu peļņu; uzsver, ka privātajiem plašsaziņas līdzekļiem ir līdzīgi pienākumi attiecībā uz informāciju, īpaši attiecībā uz institucionālu un politisku informāciju, piemēram, vēlēšanu, referendumu utt. kontekstā; uzsver nepieciešamību nodrošināt valstu ziņu aģentūru profesionālo neatkarību un izvairīties no jaunu monopolu rašanās;

| 9. | atzīst, ka pastāvīgām pašregulējuma un neleģislatīvām iniciatīvām, ja tās ir neatkarīgas, objektīvas un pārredzamas, ir svarīga nozīme, nodrošinot plašsaziņas līdzekļu brīvību; aicina Komisiju veikt pasākumus, lai atbalstītu plašsaziņas līdzekļu un to regulatīvo dienestu neatkarību gan no valsts (tostarp Eiropas līmenī), gan no spēcīgām komerciālajām interesēm; |
| --- | --- |

9.

atzīst, ka pastāvīgām pašregulējuma un neleģislatīvām iniciatīvām, ja tās ir neatkarīgas, objektīvas un pārredzamas, ir svarīga nozīme, nodrošinot plašsaziņas līdzekļu brīvību; aicina Komisiju veikt pasākumus, lai atbalstītu plašsaziņas līdzekļu un to regulatīvo dienestu neatkarību gan no valsts (tostarp Eiropas līmenī), gan no spēcīgām komerciālajām interesēm;

| 10. | atgādina par sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu īpašo un atšķirīgo nozīmi, kā norādīts Amsterdamas protokolā par sabiedriskās apraides sistēmu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

10.

atgādina par sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu īpašo un atšķirīgo nozīmi, kā norādīts Amsterdamas protokolā par sabiedriskās apraides sistēmu dalībvalstīs;

| 11. | atgādina, ka Līgumu 29. protokolā ir atzīts, ka sabiedriskās apraides sistēma dalībvalstīs ir tieši saistīta ar katras valsts sabiedrības demokrātijas, sociālajām un kultūras vajadzībām un vajadzību saglabāt viedokļu dažādību informācijas līdzekļos; attiecīgi tajā paredzēts, ka dalībvalstis var finansēt sabiedrisko apraidi tikai tiktāl, ciktāl finansējums ir paredzēts valsts pasūtījuma izpildei, neskarot tirdzniecības nosacījumus un konkurenci Savienībā, un tikai tiktāl, ciktāl tas nav pretrunā kopējām interesēm; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka Līgumu 29. protokolā ir atzīts, ka sabiedriskās apraides sistēma dalībvalstīs ir tieši saistīta ar katras valsts sabiedrības demokrātijas, sociālajām un kultūras vajadzībām un vajadzību saglabāt viedokļu dažādību informācijas līdzekļos; attiecīgi tajā paredzēts, ka dalībvalstis var finansēt sabiedrisko apraidi tikai tiktāl, ciktāl finansējums ir paredzēts valsts pasūtījuma izpildei, neskarot tirdzniecības nosacījumus un konkurenci Savienībā, un tikai tiktāl, ciktāl tas nav pretrunā kopējām interesēm;

| 12. | uzsver, cik svarīgs ir atbilstošs, samērīgs un stabils finansējums sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem, lai nodrošinātu politisko un ekonomisko neatkarību, lai sabiedriskie plašsaziņas līdzekļi varētu pilnībā pildīt savu uzdevumu – ieskaitot savu sociālo, izglītojošo, kultūras un demokrātisko lomu – un lai tie spētu pielāgoties digitālajām pārmaiņām un sniegt ieguldījumu iekļaujošas uz informāciju un zināšanām balstītas sabiedrības tapšanā, kurā reprezentatīvi un augstas kvalitātes plašsaziņas līdzekļi ir pieejami visiem; pauž bažas par pašreizējo tendenci vairākās dalībvalstīs krasi samazināt budžetu vai ierobežot sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu darbību, kas samazina to spēju pildīt savu uzdevumu; mudina dalībvalstis novērst šo tendenci un nodrošināt, ka sabiedriskie plašsaziņas līdzekļi saņem stabilu, atbilstošu, ilgtspējīgu un prognozējamu finansējumu; |
| --- | --- |

12.

uzsver, cik svarīgs ir atbilstošs, samērīgs un stabils finansējums sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem, lai nodrošinātu politisko un ekonomisko neatkarību, lai sabiedriskie plašsaziņas līdzekļi varētu pilnībā pildīt savu uzdevumu – ieskaitot savu sociālo, izglītojošo, kultūras un demokrātisko lomu – un lai tie spētu pielāgoties digitālajām pārmaiņām un sniegt ieguldījumu iekļaujošas uz informāciju un zināšanām balstītas sabiedrības tapšanā, kurā reprezentatīvi un augstas kvalitātes plašsaziņas līdzekļi ir pieejami visiem; pauž bažas par pašreizējo tendenci vairākās dalībvalstīs krasi samazināt budžetu vai ierobežot sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu darbību, kas samazina to spēju pildīt savu uzdevumu; mudina dalībvalstis novērst šo tendenci un nodrošināt, ka sabiedriskie plašsaziņas līdzekļi saņem stabilu, atbilstošu, ilgtspējīgu un prognozējamu finansējumu;

| 13. | uzsver, ka pasākumus, ar ko reglamentē plašsaziņas līdzekļu piekļuvi tirgum, izmantojot pārraižu licencēšanu un atļauju izsniegšanu, kā arī valsts aizsardzības, valsts un militārās drošības, sabiedriskās kārtības, morāles un bērnu aizsardzības noteikumus, nedrīkst izmantot ļaunprātīgi, lai piemērotu politisku vai politisko partiju atbalstītāju īstenotu plašsaziņas līdzekļu kontroli vai cenzūru vai ierobežotu pilsoņu pamattiesības būt informētiem par jautājumiem, kas ir sabiedrības interesēs un tai nozīmīgi; norāda, ka šajā jomā ir jānodrošina pienācīgs līdzsvars; brīdina, ka plašsaziņas līdzekļus nedrīkst apdraudēt konkrētu interešu grupu, lobiju, ekonomikas dalībnieku vai reliģisko grupu ietekme; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka pasākumus, ar ko reglamentē plašsaziņas līdzekļu piekļuvi tirgum, izmantojot pārraižu licencēšanu un atļauju izsniegšanu, kā arī valsts aizsardzības, valsts un militārās drošības, sabiedriskās kārtības, morāles un bērnu aizsardzības noteikumus, nedrīkst izmantot ļaunprātīgi, lai piemērotu politisku vai politisko partiju atbalstītāju īstenotu plašsaziņas līdzekļu kontroli vai cenzūru vai ierobežotu pilsoņu pamattiesības būt informētiem par jautājumiem, kas ir sabiedrības interesēs un tai nozīmīgi; norāda, ka šajā jomā ir jānodrošina pienācīgs līdzsvars; brīdina, ka plašsaziņas līdzekļus nedrīkst apdraudēt konkrētu interešu grupu, lobiju, ekonomikas dalībnieku vai reliģisko grupu ietekme;

| 14. | aicina Komisiju un dalībvalstis piemērot konkurences un plašsaziņas līdzekļu noteikumus ar mērķi nodrošināt konkurenci, lai risinātu un novērstu dominējoša stāvokļa izveidošanos un garantētu piekļuvi tirgus jaunpienācējiem, iespējams, plašsaziņas līdzekļu tirgū nosakot zemākus konkurences sliekšņus nekā citos tirgos, garantēt jaunpienācējiem piekļuvi tirgum, iejaukties gadījumos, kad plašsaziņas līdzekļi ir pārāk koncentrēti viena īpašnieka rokās un situācijās, kad ir apdraudēts plašsaziņas līdzekļu plurālisms, neatkarība un brīvība, lai nodrošinātu, ka visiem ES iedzīvotājiem visās dalībvalstīs ir pieejami brīvi un dažādi plašsaziņas līdzekļi, kā arī nepieciešamības gadījumā ierosināt uzlabojumus; uzsver, ka tādu preses grupu pastāvēšana, kas pieder uzņēmumiem, kuri var piešķirt publiskā iepirkuma līgumus, rada plašsaziņas līdzekļu neatkarības apdraudējumu; aicina Komisiju novērtēt, kā spēkā esošie konkurences noteikumi ir saistīti ar komerciālo plašsaziņas līdzekļu pieaugošo koncentrāciju dalībvalstīs; aicina Komisiju ierosināt konkrētus pasākumus plašsaziņas līdzekļu plurālisma aizsardzībai un pārlieku lielas plašsaziņas līdzekļu koncentrācijas nepieļaušanai; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju un dalībvalstis piemērot konkurences un plašsaziņas līdzekļu noteikumus ar mērķi nodrošināt konkurenci, lai risinātu un novērstu dominējoša stāvokļa izveidošanos un garantētu piekļuvi tirgus jaunpienācējiem, iespējams, plašsaziņas līdzekļu tirgū nosakot zemākus konkurences sliekšņus nekā citos tirgos, garantēt jaunpienācējiem piekļuvi tirgum, iejaukties gadījumos, kad plašsaziņas līdzekļi ir pārāk koncentrēti viena īpašnieka rokās un situācijās, kad ir apdraudēts plašsaziņas līdzekļu plurālisms, neatkarība un brīvība, lai nodrošinātu, ka visiem ES iedzīvotājiem visās dalībvalstīs ir pieejami brīvi un dažādi plašsaziņas līdzekļi, kā arī nepieciešamības gadījumā ierosināt uzlabojumus; uzsver, ka tādu preses grupu pastāvēšana, kas pieder uzņēmumiem, kuri var piešķirt publiskā iepirkuma līgumus, rada plašsaziņas līdzekļu neatkarības apdraudējumu; aicina Komisiju novērtēt, kā spēkā esošie konkurences noteikumi ir saistīti ar komerciālo plašsaziņas līdzekļu pieaugošo koncentrāciju dalībvalstīs; aicina Komisiju ierosināt konkrētus pasākumus plašsaziņas līdzekļu plurālisma aizsardzībai un pārlieku lielas plašsaziņas līdzekļu koncentrācijas nepieļaušanai;

| 15. | uzsver, ka ir jāpievērš uzmanība plašsaziņas līdzekļu koncentrācijai dažu īpašnieku rokās, kas vērojama dalībvalstīs, uzsver arī to, ka plašsaziņas līdzekļu plurālisma jēdziens ietver ne tikai šo aspektu, bet arī cenzūras aizliegumu, informācijas avotu un ziņotāju aizsardzību, jautājumus saistībā ar politiķu un tirgus spēku izdarīto spiedienu, pārredzamību, žurnālistu darba apstākļus, plašsaziņas līdzekļu darbības uzraudzības iestādes, kultūras daudzveidību, jaunu tehnoloģiju attīstību, neierobežotu piekļuvi informācijai un sakariem, piekļuvi internetam bez cenzūras un digitālo plaisu; uzskata, ka plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesībām un pārvaldībai jābūt pārredzamai un tā nedrīkst būt koncentrēta; uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu sistēmu īpašumtiesību koncentrācija apdraud plurālismu un kultūras daudzveidību un rada plašsaziņas līdzekļu satura vienveidību; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka ir jāpievērš uzmanība plašsaziņas līdzekļu koncentrācijai dažu īpašnieku rokās, kas vērojama dalībvalstīs, uzsver arī to, ka plašsaziņas līdzekļu plurālisma jēdziens ietver ne tikai šo aspektu, bet arī cenzūras aizliegumu, informācijas avotu un ziņotāju aizsardzību, jautājumus saistībā ar politiķu un tirgus spēku izdarīto spiedienu, pārredzamību, žurnālistu darba apstākļus, plašsaziņas līdzekļu darbības uzraudzības iestādes, kultūras daudzveidību, jaunu tehnoloģiju attīstību, neierobežotu piekļuvi informācijai un sakariem, piekļuvi internetam bez cenzūras un digitālo plaisu; uzskata, ka plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesībām un pārvaldībai jābūt pārredzamai un tā nedrīkst būt koncentrēta; uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu sistēmu īpašumtiesību koncentrācija apdraud plurālismu un kultūras daudzveidību un rada plašsaziņas līdzekļu satura vienveidību;

| 16. | aicina izstrādāt noteikumus, lai nodrošinātu, ka tādi interešu konflikti, kas rodas sakarā ar politiska amata un plašsaziņas līdzekļu uzņēmumu kontroles apvienošanas, tiek atbilstoši izskatīti un atrisināti, un jo īpaši, lai nodrošinātu, ka plašsaziņas līdzekļu konglomerātu īpašuma labumguvēji visos gadījumos ir zināmi, un lai izvairītos no interešu konfliktiem; aicina efektīvi īstenot skaidrus noteikumus, lai nodrošinātu pārredzamas un taisnīgas plašsaziņas līdzekļu finansēšanas un valsts reklāmas pasūtījumu piešķiršanas procedūras, ar kurām garantē, ka reklamēšana un sponsorēšana neietekmē informācijas un vārda brīvību, plašsaziņas līdzekļu plurālismu vai redakcionālo nostāju, un aicina Komisiju to uzraudzīt; |
| --- | --- |

16.

aicina izstrādāt noteikumus, lai nodrošinātu, ka tādi interešu konflikti, kas rodas sakarā ar politiska amata un plašsaziņas līdzekļu uzņēmumu kontroles apvienošanas, tiek atbilstoši izskatīti un atrisināti, un jo īpaši, lai nodrošinātu, ka plašsaziņas līdzekļu konglomerātu īpašuma labumguvēji visos gadījumos ir zināmi, un lai izvairītos no interešu konfliktiem; aicina efektīvi īstenot skaidrus noteikumus, lai nodrošinātu pārredzamas un taisnīgas plašsaziņas līdzekļu finansēšanas un valsts reklāmas pasūtījumu piešķiršanas procedūras, ar kurām garantē, ka reklamēšana un sponsorēšana neietekmē informācijas un vārda brīvību, plašsaziņas līdzekļu plurālismu vai redakcionālo nostāju, un aicina Komisiju to uzraudzīt;

| 17. | uzsver, ka, neraugoties uz konkurences politikas izmantošanu, ievērojot ES Apvienošanās regulu un jo īpaši tās 21. pantu (18), ir radušās bažas, ka šie instrumenti pienācīgi nekontrolē plašsaziņas līdzekļu koncentrāciju tirgus norobežošanas problēmu dēļ, kad dažos gadījumos plaša mēroga dažādu plašsaziņas līdzekļu apvienošana nesasniedz ES konkurences politikā paredzētās apgrozījuma robežvērtības; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka, neraugoties uz konkurences politikas izmantošanu, ievērojot ES Apvienošanās regulu un jo īpaši tās 21. pantu (18), ir radušās bažas, ka šie instrumenti pienācīgi nekontrolē plašsaziņas līdzekļu koncentrāciju tirgus norobežošanas problēmu dēļ, kad dažos gadījumos plaša mēroga dažādu plašsaziņas līdzekļu apvienošana nesasniedz ES konkurences politikā paredzētās apgrozījuma robežvērtības;

| 18. | uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu nozarē tirgus vara rodas ne tikai no cenu noteikšanas monopola varas, bet arī no politiskās ietekmes, kas izraisa regulatīvos šķēršļus, ievērojami apgrūtinot dominējošu pozīciju novēršanu pēc to izveides; aicina plašsaziņas līdzekļu nozarē noteikt zemākas konkurences robežvērtības nekā citos tirgos; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu nozarē tirgus vara rodas ne tikai no cenu noteikšanas monopola varas, bet arī no politiskās ietekmes, kas izraisa regulatīvos šķēršļus, ievērojami apgrūtinot dominējošu pozīciju novēršanu pēc to izveides; aicina plašsaziņas līdzekļu nozarē noteikt zemākas konkurences robežvērtības nekā citos tirgos;

| 19. | atgādina Komisijai, ka pagātnē vairākkārt ir jautāts par iespēju ieviest tiesisko regulējumu, lai novērstu īpašumtiesību koncentrāciju un dominējošās pozīcijas ļaunprātīgu izmantošanu; aicina Komisiju ierosināt konkrētus pasākumus plašsaziņas līdzekļu plurālisma nodrošināšanai, tostarp tiesisko pamatu par plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību noteikumiem, ar ko ievieš minimālos standartus dalībvalstīm; |
| --- | --- |

19.

atgādina Komisijai, ka pagātnē vairākkārt ir jautāts par iespēju ieviest tiesisko regulējumu, lai novērstu īpašumtiesību koncentrāciju un dominējošās pozīcijas ļaunprātīgu izmantošanu; aicina Komisiju ierosināt konkrētus pasākumus plašsaziņas līdzekļu plurālisma nodrošināšanai, tostarp tiesisko pamatu par plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību noteikumiem, ar ko ievieš minimālos standartus dalībvalstīm;

| 20. | uzsver, ka ir būtiski nodrošināt žurnālistu neatkarību no plašsaziņas līdzekļu redaktoru, apgādu vai īpašnieku iekšējā spiediena, kā arī no politisko vai ekonomisko lobiju vai citu interešu grupu spiediena, un uzsver redakcionālo hartu vai redakcionālās neatkarības rīcības kodeksu nozīmi, jo tie nepieļauj, ka īpašnieki, valdības vai ārējie partneri iejaucas ziņu saturā; uzsver, cik svarīgi ir izmantot vārda brīvības tiesības bez jebkāda veida diskriminācijas un pamatojoties uz līdztiesību un vienlīdzīgu attieksmi; uzsver, ka tiesības piekļūt publiskiem dokumentiem un informācijai ir būtiski svarīgas kā žurnālistiem, tā sabiedrībai, un aicina dalībvalstis izveidot stabilu un plašu tiesisko regulējumu attiecībā uz valdības informācijas brīvību un piekļuvi sabiedriskas nozīmes dokumentiem; aicina dalībvalstis nodrošināt tiesiskās garantijas, lai pilnībā aizsargātu tiesības neatklāt informācijas avotu, un aicina šajā jomā stingrāk piemērot Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksi, tostarp attiecībā uz ziņošanu; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka ir būtiski nodrošināt žurnālistu neatkarību no plašsaziņas līdzekļu redaktoru, apgādu vai īpašnieku iekšējā spiediena, kā arī no politisko vai ekonomisko lobiju vai citu interešu grupu spiediena, un uzsver redakcionālo hartu vai redakcionālās neatkarības rīcības kodeksu nozīmi, jo tie nepieļauj, ka īpašnieki, valdības vai ārējie partneri iejaucas ziņu saturā; uzsver, cik svarīgi ir izmantot vārda brīvības tiesības bez jebkāda veida diskriminācijas un pamatojoties uz līdztiesību un vienlīdzīgu attieksmi; uzsver, ka tiesības piekļūt publiskiem dokumentiem un informācijai ir būtiski svarīgas kā žurnālistiem, tā sabiedrībai, un aicina dalībvalstis izveidot stabilu un plašu tiesisko regulējumu attiecībā uz valdības informācijas brīvību un piekļuvi sabiedriskas nozīmes dokumentiem; aicina dalībvalstis nodrošināt tiesiskās garantijas, lai pilnībā aizsargātu tiesības neatklāt informācijas avotu, un aicina šajā jomā stingrāk piemērot Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksi, tostarp attiecībā uz ziņošanu;

| 21. | aicina nodrošināt žurnālistu aizsardzību pret spiedienu, iebiedēšanu, aizskaršanu draudiem un vardarbību, un atgādina, ka analītiskajiem žurnālistiem bieži draud, fiziski uzbrūk un pret viņiem pat tiek izdarīti atentāti viņu izpētes darbību dēļ; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, ka par šādu rīcību tiek ierosināta tiesvedība un ka tā nepaliek nesodīta, norāda arī, ka tām ir ļoti negatīva ietekme uz vārda brīvību, kas noved pie pašcenzūras plašsaziņas līdzekļos; uzsver, ka izpētes žurnālistika palīdz uzraudzīt demokrātiju un labu pārvaldību, kā arī atklāt nelikumības un pārkāpumus, tādējādi tā palīdz izmeklēšanas iestādēm; mudina dalībvalstis un ES atbalstīt un veicināt izpētes žurnālistiku un sekmēt plašsaziņas līdzekļos veicināt ētisku žurnālistiku, izstrādājot profesionālos standartus un atbilstošas tiesiskās aizsardzības procedūras, jo īpaši, veicot profesionālo apmācību un plašsaziņas līdzekļu asociācijām un savienībām pieņemt savus rīcības kodeksus; |
| --- | --- |

21.

aicina nodrošināt žurnālistu aizsardzību pret spiedienu, iebiedēšanu, aizskaršanu draudiem un vardarbību, un atgādina, ka analītiskajiem žurnālistiem bieži draud, fiziski uzbrūk un pret viņiem pat tiek izdarīti atentāti viņu izpētes darbību dēļ; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, ka par šādu rīcību tiek ierosināta tiesvedība un ka tā nepaliek nesodīta, norāda arī, ka tām ir ļoti negatīva ietekme uz vārda brīvību, kas noved pie pašcenzūras plašsaziņas līdzekļos; uzsver, ka izpētes žurnālistika palīdz uzraudzīt demokrātiju un labu pārvaldību, kā arī atklāt nelikumības un pārkāpumus, tādējādi tā palīdz izmeklēšanas iestādēm; mudina dalībvalstis un ES atbalstīt un veicināt izpētes žurnālistiku un sekmēt plašsaziņas līdzekļos veicināt ētisku žurnālistiku, izstrādājot profesionālos standartus un atbilstošas tiesiskās aizsardzības procedūras, jo īpaši, veicot profesionālo apmācību un plašsaziņas līdzekļu asociācijām un savienībām pieņemt savus rīcības kodeksus;

| 22. | aicina dalībvalstis pieņemt tiesību aktus, lai novērstu izlūkošanas amatpersonu iefiltrēšanos ziņu redakcijās, jo šāda prakse ļoti apdraud vārda brīvību, jo tā ļauj uzraudzīt ziņu redakcijas un rada neuzticības gaisotni, kavē informācijas iegūšanu, apdraud avotu konfidencialitāti un galu galā mēģina dezinformēt sabiedrību un manipulēt ar to, kā arī iedragāt ticamību plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

22.

aicina dalībvalstis pieņemt tiesību aktus, lai novērstu izlūkošanas amatpersonu iefiltrēšanos ziņu redakcijās, jo šāda prakse ļoti apdraud vārda brīvību, jo tā ļauj uzraudzīt ziņu redakcijas un rada neuzticības gaisotni, kavē informācijas iegūšanu, apdraud avotu konfidencialitāti un galu galā mēģina dezinformēt sabiedrību un manipulēt ar to, kā arī iedragāt ticamību plašsaziņas līdzekļiem;

| 23. | uzsver, ka arvien lielākam skaitam žurnālistu ir nestabila nodarbinātība bez sociālajām garantijām, kuras ir raksturīgas parastajā darba tirgū, un aicina uzlabot plašsaziņas līdzekļu profesionāļu darba apstākļus; uzsver, ka dalībvalstīm jānodrošina, ka žurnālistu darba apstākļi atbilst Eiropas Sociālās hartas noteikumiem; uzsver, cik svarīgi ir kolektīvie līgumi žurnālistiem un žurnālistu kolektīvu arodbiedrību pārstāvība, kam jābūt pieejamai visiem darbiniekiem, pat ja viņi ir mazas grupas dalībnieki, strādā mazos uzņēmumos vai ja viņiem ir nestandarta līguma formas, piemēram, īslaicīgs vai pagaidu darbs, jo nodarbinātības drošība ļauj viņiem izteikties un rīkoties kopā un vienkāršāk un efektīvāk aizstāvēt savus profesionālos standartus; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka arvien lielākam skaitam žurnālistu ir nestabila nodarbinātība bez sociālajām garantijām, kuras ir raksturīgas parastajā darba tirgū, un aicina uzlabot plašsaziņas līdzekļu profesionāļu darba apstākļus; uzsver, ka dalībvalstīm jānodrošina, ka žurnālistu darba apstākļi atbilst Eiropas Sociālās hartas noteikumiem; uzsver, cik svarīgi ir kolektīvie līgumi žurnālistiem un žurnālistu kolektīvu arodbiedrību pārstāvība, kam jābūt pieejamai visiem darbiniekiem, pat ja viņi ir mazas grupas dalībnieki, strādā mazos uzņēmumos vai ja viņiem ir nestandarta līguma formas, piemēram, īslaicīgs vai pagaidu darbs, jo nodarbinātības drošība ļauj viņiem izteikties un rīkoties kopā un vienkāršāk un efektīvāk aizstāvēt savus profesionālos standartus;

| 24. | uzsver nepieciešamību plašsaziņas līdzekļos veicināt ētisku žurnālistiku; aicina Eiropas Komisiju ierosināt instrumentu (piemēram, izmantojot tādu ieteikumu kā 2006. gada 20. decembra ieteikums par nepilngadīgo personu un cilvēka cieņas aizsardzību un par tiesībām uz atbildi saistībā ar Eiropas audiovizuālo un tiešsaistes informācijas pakalpojumu nozares konkurētspēju), lai nodrošinātu, ka dalībvalstis aicina plašsaziņas līdzekļu nozari izstrādāt profesionālos standartus un ētikas kodeksus, kas ietver pienākumu norādīt atšķirību starp faktiem un viedokļiem ziņojumu sniegšanā, precizitātes, taisnīguma un objektivitātes nepieciešamību, cilvēku privātuma ievērošanu, pienākumu koriģēt dezinformāciju un tiesības uz atbildi; šajā regulējumā būtu jāparedz, ka plašsaziņas līdzekļu nozarei jāizveido neatkarīga plašsaziņas līdzekļu regulatīvā iestāde, kas darbojas neatkarīgi no politiskās vai cita veida ārējās iejaukšanās un kas var apstrādāt sūdzības par presi, pamatojoties uz profesionālajiem standartiem un ētikas kodeksiem, un kam ir pilnvaras veikt atbilstošas sankcijas; |
| --- | --- |

24.

uzsver nepieciešamību plašsaziņas līdzekļos veicināt ētisku žurnālistiku; aicina Eiropas Komisiju ierosināt instrumentu (piemēram, izmantojot tādu ieteikumu kā 2006. gada 20. decembra ieteikums par nepilngadīgo personu un cilvēka cieņas aizsardzību un par tiesībām uz atbildi saistībā ar Eiropas audiovizuālo un tiešsaistes informācijas pakalpojumu nozares konkurētspēju), lai nodrošinātu, ka dalībvalstis aicina plašsaziņas līdzekļu nozari izstrādāt profesionālos standartus un ētikas kodeksus, kas ietver pienākumu norādīt atšķirību starp faktiem un viedokļiem ziņojumu sniegšanā, precizitātes, taisnīguma un objektivitātes nepieciešamību, cilvēku privātuma ievērošanu, pienākumu koriģēt dezinformāciju un tiesības uz atbildi; šajā regulējumā būtu jāparedz, ka plašsaziņas līdzekļu nozarei jāizveido neatkarīga plašsaziņas līdzekļu regulatīvā iestāde, kas darbojas neatkarīgi no politiskās vai cita veida ārējās iejaukšanās un kas var apstrādāt sūdzības par presi, pamatojoties uz profesionālajiem standartiem un ētikas kodeksiem, un kam ir pilnvaras veikt atbilstošas sankcijas;

| 25. | aicina tās dalībvalstis, kurās neslavas celšana ir kriminālpārkāpums, pēc iespējas ātrāk noteikt, ka tas nav noziedzīgs nodarījums; pauž nožēlu par to, ka daudzās dalībvalstīs pret žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļiem tiek vērsts spiediens, vardarbība un vajāšana, tostarp tad, kad tie atspoguļo veido reportāžas demonstrāciju un citu publisku pasākumu laikā, radot bažas Eiropas un starptautiskajām organizācijām, akadēmiskajām aprindām un pilsoniskajai sabiedrībai; uzsver, ka ir svarīgi iesaistīties dialogā ar iestādēm, lai nodrošinātu, ka netiek apdraudēta plašsaziņas līdzekļu brīvība un neatkarība, netiek apslāpēta kritika un ka tiesībsargājošo iestāžu darbinieki respektē plašsaziņas iestāžu lomu un nodrošina iespēju brīvi un droši veidot reportāžas; |
| --- | --- |

25.

aicina tās dalībvalstis, kurās neslavas celšana ir kriminālpārkāpums, pēc iespējas ātrāk noteikt, ka tas nav noziedzīgs nodarījums; pauž nožēlu par to, ka daudzās dalībvalstīs pret žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļiem tiek vērsts spiediens, vardarbība un vajāšana, tostarp tad, kad tie atspoguļo veido reportāžas demonstrāciju un citu publisku pasākumu laikā, radot bažas Eiropas un starptautiskajām organizācijām, akadēmiskajām aprindām un pilsoniskajai sabiedrībai; uzsver, ka ir svarīgi iesaistīties dialogā ar iestādēm, lai nodrošinātu, ka netiek apdraudēta plašsaziņas līdzekļu brīvība un neatkarība, netiek apslāpēta kritika un ka tiesībsargājošo iestāžu darbinieki respektē plašsaziņas iestāžu lomu un nodrošina iespēju brīvi un droši veidot reportāžas;

| 26. | uzsver, cik svarīgi ir izveidot plašsaziņas līdzekļu pašregulācijas struktūras, piemēram, sūdzību iesniegšanas komisijas un ombudus, un atbalsta Eiropas žurnālistu ierosinātos praktiskos, augšupējos centienus aizstāvēt savas pamattiesības, izveidojot palīdzības centru, lai dokumentētu šādu tiesību iespējamos pārkāpumus, īpaši vārda brīvības pārkāpumus (saskaņā ar izmēģinājuma projektu, kas 2012. gada 23. oktobrī pieņemts plenārsēdē kā daļa no Parlamenta nostājas par 2013. gada budžetu); |
| --- | --- |

26.

uzsver, cik svarīgi ir izveidot plašsaziņas līdzekļu pašregulācijas struktūras, piemēram, sūdzību iesniegšanas komisijas un ombudus, un atbalsta Eiropas žurnālistu ierosinātos praktiskos, augšupējos centienus aizstāvēt savas pamattiesības, izveidojot palīdzības centru, lai dokumentētu šādu tiesību iespējamos pārkāpumus, īpaši vārda brīvības pārkāpumus (saskaņā ar izmēģinājuma projektu, kas 2012. gada 23. oktobrī pieņemts plenārsēdē kā daļa no Parlamenta nostājas par 2013. gada budžetu);

| 27. | uzsver, ka ir nepieciešami noteikumi attiecībā uz politisko informāciju visā audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu nozarē, lai garantētu godīgu piekļuvi dažādiem politiskiem konkurentiem, uzskatiem un viedokļiem, jo īpaši saistībā ar vēlēšanām un referendumiem, lai pilsoņi var veidot savu viedokli bez kāda dominējoša viedokļu veidošanas spēka nepamatotas ietekmes; uzsver, ka regulatīvajām iestādēm šie noteikumi pienācīgi jāievieš; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka ir nepieciešami noteikumi attiecībā uz politisko informāciju visā audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu nozarē, lai garantētu godīgu piekļuvi dažādiem politiskiem konkurentiem, uzskatiem un viedokļiem, jo īpaši saistībā ar vēlēšanām un referendumiem, lai pilsoņi var veidot savu viedokli bez kāda dominējoša viedokļu veidošanas spēka nepamatotas ietekmes; uzsver, ka regulatīvajām iestādēm šie noteikumi pienācīgi jāievieš;

| 28. | uzsver, ka vārda brīvības un plašsaziņas līdzekļu brīvības pamattiesības nav paredzētas tikai tradicionālajiem plašsaziņas līdzekļiem, bet tās attiecas arī uz sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem un pārējiem jauno plašsaziņas līdzekļu veidiem; uzsver, cik liela nozīme ir vārda un informācijas brīvības nodrošināšanai internetā, īpaši nodrošinot neitrālu tīmekli, un tāpēc aicina ES un dalībvalstis nodrošināt, ka internetā šīs tiesības un brīvības tiek pilnībā ievērotas attiecību uz neierobežotu piekļuvi informācijai un tās sniegšanu un izplatīšanu bez ierobežojumiem; aicina iestādes atturēties no mēģinājumiem ieviest reģistrācijas vai autorizācijas prasības vai ierobežot saturu, ko tās uzskata par kaitīgu; atzīst, ka, sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem sniedzot pakalpojumu internetā, tiek īstenota to misija nodrošināt, ka pilsoņiem ir iespējas piekļūt informācijai un veidot savu viedokli no dažādiem avotiem; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka vārda brīvības un plašsaziņas līdzekļu brīvības pamattiesības nav paredzētas tikai tradicionālajiem plašsaziņas līdzekļiem, bet tās attiecas arī uz sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem un pārējiem jauno plašsaziņas līdzekļu veidiem; uzsver, cik liela nozīme ir vārda un informācijas brīvības nodrošināšanai internetā, īpaši nodrošinot neitrālu tīmekli, un tāpēc aicina ES un dalībvalstis nodrošināt, ka internetā šīs tiesības un brīvības tiek pilnībā ievērotas attiecību uz neierobežotu piekļuvi informācijai un tās sniegšanu un izplatīšanu bez ierobežojumiem; aicina iestādes atturēties no mēģinājumiem ieviest reģistrācijas vai autorizācijas prasības vai ierobežot saturu, ko tās uzskata par kaitīgu; atzīst, ka, sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem sniedzot pakalpojumu internetā, tiek īstenota to misija nodrošināt, ka pilsoņiem ir iespējas piekļūt informācijai un veidot savu viedokli no dažādiem avotiem;

| 29. | uzsver ziņu apkopotāju, meklētājprogrammu un citu starpposmu pieaugošo nozīmi informācijas un ziņu satura izplatīšanā un informācijas pieejamībā internetā; aicina Komisiju, pārskatot Audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu direktīvu, iekļaut šos interneta pārstāvjus ES tiesiskajā regulējumā, lai cīnītos pret satura diskriminācijas un avotu atlasīšanas traucējumu problēmām; |
| --- | --- |

29.

uzsver ziņu apkopotāju, meklētājprogrammu un citu starpposmu pieaugošo nozīmi informācijas un ziņu satura izplatīšanā un informācijas pieejamībā internetā; aicina Komisiju, pārskatot Audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu direktīvu, iekļaut šos interneta pārstāvjus ES tiesiskajā regulējumā, lai cīnītos pret satura diskriminācijas un avotu atlasīšanas traucējumu problēmām;

| 30. | aicina Komisiju un dalībvalstis saskaņā ar Komisijas politiku plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes jomā pietiekamu uzmanību pievērst iedzīvotāju izglītošanai par plašsaziņas līdzekļiem, lai tie prastu kritiski interpretēt un atlasīt informāciju no aizvien pieaugošā informācijas apjoma; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju un dalībvalstis saskaņā ar Komisijas politiku plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes jomā pietiekamu uzmanību pievērst iedzīvotāju izglītošanai par plašsaziņas līdzekļiem, lai tie prastu kritiski interpretēt un atlasīt informāciju no aizvien pieaugošā informācijas apjoma;

| 31. | aicina Komisiju pārbaudīt, vai dalībvalstis piešķir savas apraides licences, pamatojoties uz objektīviem, pārredzamiem, nediskriminējošiem un samērīgiem kritērijiem; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju pārbaudīt, vai dalībvalstis piešķir savas apraides licences, pamatojoties uz objektīviem, pārredzamiem, nediskriminējošiem un samērīgiem kritērijiem;

| 32. | uzsver, ka ir svarīgi un neatliekami regulāri katru gadu uzraudzīt plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu visās dalībvalstīs un veidot ikgadējus ziņojumus par šo jautājumu, pamatojoties uz detalizētajiem standartiem, ko ir izstrādājušas Eiropas Padome un EDSO, kā arī pamatojoties uz riskbalstītu analītisko pieeju un rādītājiem, kas ir izstrādāti Komisijai iesniegtā neatkarīgā pētījumā sadarbībā ar NVO, ieinteresētajām personām un speciālistiem, tostarp uzraugot un kontrolējot tiesību aktu izstrādi un grozījumus plašsaziņas līdzekļu jomā, dalībvalstīs pieņemto tiesību aktu ietekmi uz plašsaziņas līdzekļu brīvību, īpaši saistībā ar valdību iejaukšanos, kā arī labu praksi sabiedrisko pakalpojumu standartu izstrādē, ko piemēro kā sabiedriskajiem, tā privātajiem kanāliem; uzsver, cik svarīgi ir darīt zināmus šos kopējos Eiropas standartus plašākai sabiedrībai; uzskata, ka šis uzdevums ir jāveic Komisijai, Pamattiesību aģentūrai un/vai EUI Mediju plurālisma un mediju brīvības centram un jāpublicē gada ziņojums ar šīs uzraudzības rezultātiem; uzskata, ka Komisijai jāiesniedz šis ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei un jāierosina priekšlikumi jebkādām darbībām un pasākumiem, kas izriet no tās secinājumiem; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka ir svarīgi un neatliekami regulāri katru gadu uzraudzīt plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu visās dalībvalstīs un veidot ikgadējus ziņojumus par šo jautājumu, pamatojoties uz detalizētajiem standartiem, ko ir izstrādājušas Eiropas Padome un EDSO, kā arī pamatojoties uz riskbalstītu analītisko pieeju un rādītājiem, kas ir izstrādāti Komisijai iesniegtā neatkarīgā pētījumā sadarbībā ar NVO, ieinteresētajām personām un speciālistiem, tostarp uzraugot un kontrolējot tiesību aktu izstrādi un grozījumus plašsaziņas līdzekļu jomā, dalībvalstīs pieņemto tiesību aktu ietekmi uz plašsaziņas līdzekļu brīvību, īpaši saistībā ar valdību iejaukšanos, kā arī labu praksi sabiedrisko pakalpojumu standartu izstrādē, ko piemēro kā sabiedriskajiem, tā privātajiem kanāliem; uzsver, cik svarīgi ir darīt zināmus šos kopējos Eiropas standartus plašākai sabiedrībai; uzskata, ka šis uzdevums ir jāveic Komisijai, Pamattiesību aģentūrai un/vai EUI Mediju plurālisma un mediju brīvības centram un jāpublicē gada ziņojums ar šīs uzraudzības rezultātiem; uzskata, ka Komisijai jāiesniedz šis ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei un jāierosina priekšlikumi jebkādām darbībām un pasākumiem, kas izriet no tās secinājumiem;

| 33. | uzskata, ka ES ir pilnvaras veikt likumdošanas pasākumus, lai nodrošinātu, aizsargātu un veicinātu vārda un informācijas brīvību, plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu vismaz tādā mērā kā attiecībā uz nepilngadīgo personu un cilvēka cieņas aizsardzību, kultūras daudzveidību, pilsoņu piekļuvi informācijai par svarīgiem pasākumiem un/vai reportāžām par svarīgiem notikumiem, veicinot personu ar invaliditāti tiesības, patērētāju aizsardzību attiecībā uz komerciāliem paziņojumiem, tiesībām uz atbildi, kas ir vispārējas intereses, kuras iekļautas AVMSD; vienlaikus uzskata, ka ikviens regulējums jāveic, pamatojoties uz sīki izstrādātu un rūpīgu analīzi par situāciju ES un tās dalībvalstīs, par risināmajām problēmām un labākajiem to atrisināšanas veidiem; uzskata, ka tādas neleģislatīvas iniciatīvas kā uzraudzību, pašregulējumu, rīcības kodeksus, kā arī attiecīgā gadījumā LES 7. panta aktivizēšanu vajag īstenot šajā posmā, kā to pieprasījusi lielākā daļa ieinteresēto personu, ņemot vērā, ka daži no pārsteidzošākajiem plašsaziņas līdzekļu brīvības apdraudējumiem dažās dalībvalstīs ir saistīti ar nesen pieņemtajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka ES ir pilnvaras veikt likumdošanas pasākumus, lai nodrošinātu, aizsargātu un veicinātu vārda un informācijas brīvību, plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu vismaz tādā mērā kā attiecībā uz nepilngadīgo personu un cilvēka cieņas aizsardzību, kultūras daudzveidību, pilsoņu piekļuvi informācijai par svarīgiem pasākumiem un/vai reportāžām par svarīgiem notikumiem, veicinot personu ar invaliditāti tiesības, patērētāju aizsardzību attiecībā uz komerciāliem paziņojumiem, tiesībām uz atbildi, kas ir vispārējas intereses, kuras iekļautas AVMSD; vienlaikus uzskata, ka ikviens regulējums jāveic, pamatojoties uz sīki izstrādātu un rūpīgu analīzi par situāciju ES un tās dalībvalstīs, par risināmajām problēmām un labākajiem to atrisināšanas veidiem; uzskata, ka tādas neleģislatīvas iniciatīvas kā uzraudzību, pašregulējumu, rīcības kodeksus, kā arī attiecīgā gadījumā LES 7. panta aktivizēšanu vajag īstenot šajā posmā, kā to pieprasījusi lielākā daļa ieinteresēto personu, ņemot vērā, ka daži no pārsteidzošākajiem plašsaziņas līdzekļu brīvības apdraudējumiem dažās dalībvalstīs ir saistīti ar nesen pieņemtajiem tiesību aktiem;

| 34. | atkārtoti aicina Komisiju pārskatīt un grozīt Audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu direktīvu (AVMSD) un attiecināt tās darbības jomu uz minimālajiem standartiem par pamattiesību vārda un informācijas brīvības, plašsaziņas līdzekļu brīvības un plurālisma jomā ievērošanu, aizsardzību un veicināšanu, kā arī nodrošināt, ka pilnībā tiek ievērota pamattiesību harta un ECT un saistītā judikatūra par pozitīviem pienākumiem plašsaziņas jomā, jo direktīvas mērķis ir izveidot teritoriju bez audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu iekšējām robežām, tajā pašā laikā nodrošinot vispārējo interešu mērķu augstu aizsardzības līmeni ar pienācīgu juridisko un administratīvo regulējumu efektīva plurālisma nodrošināšanai (19); tāpēc aicina Komisiju pārskatīt un grozīt AVMSD, lai nodrošinātu – jo tas notiek saistībā ar regulatīvo iestāžu paraugu elektroniskās saziņas ietvaros un pamatojoties uz to – dalībvalstu regulatīvo iestāžu pilnīgu neatkarību, objektivitāti un pārredzamību attiecībā uz lēmumu pieņemšanas kārtību, savu uzdevumu veikšanu, pilnvaru īstenošanu un uzraudzības procesu, efektīvu finansējumu, lai tās varētu veikt savas darbības, un to, ka tām ir atbilstošas sankciju piemērošanas pilnvaras,; |
| --- | --- |

34.

atkārtoti aicina Komisiju pārskatīt un grozīt Audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu direktīvu (AVMSD) un attiecināt tās darbības jomu uz minimālajiem standartiem par pamattiesību vārda un informācijas brīvības, plašsaziņas līdzekļu brīvības un plurālisma jomā ievērošanu, aizsardzību un veicināšanu, kā arī nodrošināt, ka pilnībā tiek ievērota pamattiesību harta un ECT un saistītā judikatūra par pozitīviem pienākumiem plašsaziņas jomā, jo direktīvas mērķis ir izveidot teritoriju bez audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu iekšējām robežām, tajā pašā laikā nodrošinot vispārējo interešu mērķu augstu aizsardzības līmeni ar pienācīgu juridisko un administratīvo regulējumu efektīva plurālisma nodrošināšanai (19); tāpēc aicina Komisiju pārskatīt un grozīt AVMSD, lai nodrošinātu – jo tas notiek saistībā ar regulatīvo iestāžu paraugu elektroniskās saziņas ietvaros un pamatojoties uz to – dalībvalstu regulatīvo iestāžu pilnīgu neatkarību, objektivitāti un pārredzamību attiecībā uz lēmumu pieņemšanas kārtību, savu uzdevumu veikšanu, pilnvaru īstenošanu un uzraudzības procesu, efektīvu finansējumu, lai tās varētu veikt savas darbības, un to, ka tām ir atbilstošas sankciju piemērošanas pilnvaras,;

| 35. | aicina Komisiju iekļaut AVMSD novērtēšanā un pārskatīšanā arī noteikumus par plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamību, plašsaziņas līdzekļu koncentrāciju, noteikumus par interešu konfliktu, lai novērstu politiskās un ekonomiskās varas pārmērīgu ietekmi uz plašsaziņas līdzekļiem, kā arī plašsaziņas līdzekļu uzraudzības iestāžu neatkarību; aicina Komisiju izveidot paziņojumu, ar kuru ievieš plašsaziņas līdzekļu plurālisma uzraudzības instrumentu plašsaziņas līdzekļu brīvības novērtēšanai ES dalībvalstīs, kas jau ir izstrādāts 2007. gada janvārī izveidotajā neatkarīgajā pētījumā “Plašsaziņas līdzekļu plurālisma rādītāji dalībvalstīs – ceļā uz risknovērtējumā balstītu pieeja, pamatojoties uz trīspakāpju pieeju”; pēc tam vajadzētu rīkot plašas sabiedriskās apspriedes ar visiem iesaistītajiem, cita starpā balstoties uz turpmākiem pasākumiem pēc Augsta līmeņa grupas plašsaziņas līdzekļu brīvības jautājumos ziņojuma, jo īpaši izstrādājot priekšlikumu par ES pamatnostādņu kopumu plašsaziņas līdzekļu brīvības un plurālisma jomā; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju iekļaut AVMSD novērtēšanā un pārskatīšanā arī noteikumus par plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamību, plašsaziņas līdzekļu koncentrāciju, noteikumus par interešu konfliktu, lai novērstu politiskās un ekonomiskās varas pārmērīgu ietekmi uz plašsaziņas līdzekļiem, kā arī plašsaziņas līdzekļu uzraudzības iestāžu neatkarību; aicina Komisiju izveidot paziņojumu, ar kuru ievieš plašsaziņas līdzekļu plurālisma uzraudzības instrumentu plašsaziņas līdzekļu brīvības novērtēšanai ES dalībvalstīs, kas jau ir izstrādāts 2007. gada janvārī izveidotajā neatkarīgajā pētījumā “Plašsaziņas līdzekļu plurālisma rādītāji dalībvalstīs – ceļā uz risknovērtējumā balstītu pieeja, pamatojoties uz trīspakāpju pieeju”; pēc tam vajadzētu rīkot plašas sabiedriskās apspriedes ar visiem iesaistītajiem, cita starpā balstoties uz turpmākiem pasākumiem pēc Augsta līmeņa grupas plašsaziņas līdzekļu brīvības jautājumos ziņojuma, jo īpaši izstrādājot priekšlikumu par ES pamatnostādņu kopumu plašsaziņas līdzekļu brīvības un plurālisma jomā;

| 36. | aicina dalībvalstis nekavējoties uzsākt reformas, lai sasniegtu šos mērķus; aicina Komisiju skaidri izveidot skaidru plašsaziņas līdzekļu regulatīvo iestāžu misiju, īpaši attiecībā uz regulēšanu un uzraudzību, lai varētu novērtēt to, kā tās ievēro nepieciešamības un samērības prasības, kad tās piemēro sankcijas; atgādina, cik svarīgi ir pielāgot regulējuma jomu katra plašsaziņas līdzekļa īpašajai būtībai; |
| --- | --- |

36.

aicina dalībvalstis nekavējoties uzsākt reformas, lai sasniegtu šos mērķus; aicina Komisiju skaidri izveidot skaidru plašsaziņas līdzekļu regulatīvo iestāžu misiju, īpaši attiecībā uz regulēšanu un uzraudzību, lai varētu novērtēt to, kā tās ievēro nepieciešamības un samērības prasības, kad tās piemēro sankcijas; atgādina, cik svarīgi ir pielāgot regulējuma jomu katra plašsaziņas līdzekļa īpašajai būtībai;

| 37. | aicina valstu regulatīvās iestādes sadarboties un veikt savstarpēju koordināciju ES līmenī plašsaziņas līdzekļu jomā, piemēram, izveidojot Eiropas audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu regulatoru asociāciju, un saskaņot valsts regulatīvo iestāžu statusu, kā paredzēts AVMSD 29. un 30. pantā, nodrošinot to neatkarību, objektivitāti un pārredzamību gan lēmumu pieņemšanas procesā, gan savu pilnvaru īstenošanā, gan arī uzraudzības procesā, un nodrošināt tām atbilstošas sankciju piemērošanas pilnvaras, lai nodrošinātu, ka to lēmumi tiek īstenoti; |
| --- | --- |

37.

aicina valstu regulatīvās iestādes sadarboties un veikt savstarpēju koordināciju ES līmenī plašsaziņas līdzekļu jomā, piemēram, izveidojot Eiropas audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu regulatoru asociāciju, un saskaņot valsts regulatīvo iestāžu statusu, kā paredzēts AVMSD 29. un 30. pantā, nodrošinot to neatkarību, objektivitāti un pārredzamību gan lēmumu pieņemšanas procesā, gan savu pilnvaru īstenošanā, gan arī uzraudzības procesā, un nodrošināt tām atbilstošas sankciju piemērošanas pilnvaras, lai nodrošinātu, ka to lēmumi tiek īstenoti;

| 38. | aicina Komisiju, Padomi un dalībvalstis savlaicīgi, samērīgi un progresīvi īstenot atbilstošus pasākumus, ja rodas bažas saistībā ar vārda un informācijas brīvību, kā arī plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu ES un tās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju, Padomi un dalībvalstis savlaicīgi, samērīgi un progresīvi īstenot atbilstošus pasākumus, ja rodas bažas saistībā ar vārda un informācijas brīvību, kā arī plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu ES un tās dalībvalstīs;

| 39. | uzskata, ka, ja ES pievienosies vēl kāda valsts, vairāk jāuzsver brīvību aizsardzība un vārda brīvība, ko lielā mērā uzskata par daļu no tiem Kopenhāgenas kritērijiem, kuri attiecas uz cilvēktiesībām un demokrātiju; aicina Komisiju turpināt uzraudzīt ES kandidātvalstu sniegumu un progresu plašsaziņas līdzekļu brīvību aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka, ja ES pievienosies vēl kāda valsts, vairāk jāuzsver brīvību aizsardzība un vārda brīvība, ko lielā mērā uzskata par daļu no tiem Kopenhāgenas kritērijiem, kuri attiecas uz cilvēktiesībām un demokrātiju; aicina Komisiju turpināt uzraudzīt ES kandidātvalstu sniegumu un progresu plašsaziņas līdzekļu brīvību aizsardzības jomā;

| 40. | aicina Komisiju nodrošināt, ka ikvienā ietekmes novērtējumā, ko veic saistībā ar jaunām iniciatīvām par tiesību aktu priekšlikumiem, tiek iekļauti kritēriji, balstoties uz plašsaziņas līdzekļu plurālismu un īpašumtiesībām; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju nodrošināt, ka ikvienā ietekmes novērtējumā, ko veic saistībā ar jaunām iniciatīvām par tiesību aktu priekšlikumiem, tiek iekļauti kritēriji, balstoties uz plašsaziņas līdzekļu plurālismu un īpašumtiesībām;

| 41. | pauž bažas par pārredzamības trūkumu plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību jomā Eiropā un tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību un pārvaldības pārredzamību, jo īpaši, pieprasot apraides, drukātajiem un līdzīgiem plašsaziņas līdzekļiem sniegt valstu plašsaziņas līdzekļu iestādēm, uzņēmumu reģistriem un sabiedrībai pietiekami precīzu un aktuālu informāciju par to īpašniekiem, lai ļautu noteikt plašsaziņas līdzekļu īpašuma labumguvējus un patiesos īpašniekus un līdzīpašniekus, un noskaidrot to CV un finansējumu, piemēram, turpinot izstrādāt Mavise datu bāzi, kas kļūtu par vienotu Eiropas reģistru un ļautu identificēt pārlieku lielas plašsaziņas līdzekļu koncentrācijas gadījumus, novērst to, ka plašsaziņas līdzekļu organizācijas slēpj kādas savas īpašas intereses, un dotu iespēju pilsoņiem pārliecināties, kādas intereses plašsaziņas līdzekļi pārstāv; aicina Komisiju un dalībvalstis pārbaudīt un kontrolēt plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamību un pārbaudīt, vai dalībvalstu sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem paredzētie valsts finanšu līdzekļi tiek izmantoti pārredzamā veidā un ciešā saskaņā ar Līgumu 29. protokolu; uzskata, ka īpašumtiesību pārredzamība ir svarīga plašsaziņas līdzekļu plurālisma sastāvdaļa; aicina Komisiju uzraudzīt un atbalstīt progresu, veicinot lielāku informācijas apmaiņu par plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesībām; |
| --- | --- |

41.

pauž bažas par pārredzamības trūkumu plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību jomā Eiropā un tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību un pārvaldības pārredzamību, jo īpaši, pieprasot apraides, drukātajiem un līdzīgiem plašsaziņas līdzekļiem sniegt valstu plašsaziņas līdzekļu iestādēm, uzņēmumu reģistriem un sabiedrībai pietiekami precīzu un aktuālu informāciju par to īpašniekiem, lai ļautu noteikt plašsaziņas līdzekļu īpašuma labumguvējus un patiesos īpašniekus un līdzīpašniekus, un noskaidrot to CV un finansējumu, piemēram, turpinot izstrādāt Mavise datu bāzi, kas kļūtu par vienotu Eiropas reģistru un ļautu identificēt pārlieku lielas plašsaziņas līdzekļu koncentrācijas gadījumus, novērst to, ka plašsaziņas līdzekļu organizācijas slēpj kādas savas īpašas intereses, un dotu iespēju pilsoņiem pārliecināties, kādas intereses plašsaziņas līdzekļi pārstāv; aicina Komisiju un dalībvalstis pārbaudīt un kontrolēt plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamību un pārbaudīt, vai dalībvalstu sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem paredzētie valsts finanšu līdzekļi tiek izmantoti pārredzamā veidā un ciešā saskaņā ar Līgumu 29. protokolu; uzskata, ka īpašumtiesību pārredzamība ir svarīga plašsaziņas līdzekļu plurālisma sastāvdaļa; aicina Komisiju uzraudzīt un atbalstīt progresu, veicinot lielāku informācijas apmaiņu par plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesībām;

| 42. | uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu brīvībā jāiekļauj arī brīva piekļuve plašsaziņas līdzekļiem, nodrošinot visiem Eiropas pilsoņiem platjoslas interneta efektīvu nodrošinājumu un pieejamību pieņemamā laikā un par pieņemamu cenu, turpinot bezvadu tehnoloģiju, tostarp satelīta, pilnveidošanu, lai nodrošinātu piekļuvi internetam; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu brīvībā jāiekļauj arī brīva piekļuve plašsaziņas līdzekļiem, nodrošinot visiem Eiropas pilsoņiem platjoslas interneta efektīvu nodrošinājumu un pieejamību pieņemamā laikā un par pieņemamu cenu, turpinot bezvadu tehnoloģiju, tostarp satelīta, pilnveidošanu, lai nodrošinātu piekļuvi internetam;

| 43. | uzsver, ka saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru iestādēm ir pozitīvi pienākumi saskaņā ar ECT 10. pantu aizsargāt vārda brīvību kā vienu no priekšnosacījumiem demokrātijas darbībai, jo “patiesi efektīva konkrētu brīvību pildīšana ir atkarīga ne tikai no valsts pienākuma neiejaukties, bet var prasīt arī pozitīvus aizsardzības pasākumus”; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru iestādēm ir pozitīvi pienākumi saskaņā ar ECT 10. pantu aizsargāt vārda brīvību kā vienu no priekšnosacījumiem demokrātijas darbībai, jo “patiesi efektīva konkrētu brīvību pildīšana ir atkarīga ne tikai no valsts pienākuma neiejaukties, bet var prasīt arī pozitīvus aizsardzības pasākumus”;

| 44. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Pamattiesību aģentūrai, EDSO un Eiropas Padomes Ministru komitejai, Parlamentārajai asamblejai, Venēcijas komisijai un cilvēktiesību komisāram. |
| --- | --- |

44.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Pamattiesību aģentūrai, EDSO un Eiropas Padomes Ministru komitejai, Parlamentārajai asamblejai, Venēcijas komisijai un cilvēktiesību komisāram.

---

(1)  OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.

(2)  http://www.pressfreedom.eu/en/index.php

(3)  OV C 25 E, 29.1.2004, 205. lpp.

(4)  OV C 76 E, 25.3.2004, 412. lpp.

(5)  OV C 76 E, 25.3.2004., 453. lpp.

(6)  OV C 193 E, 17.8.2006, 117. lpp.

(7)  OV C 104 E, 30.4.2004, 1026. lpp.

(8)  OV C 8 E, 14.1.2010., 75. lpp.

(9)  OV C 99 E, 3.4.2012., 50. lpp.

(10)  OV C 199 E, 7.7.2012., 154. lpp.

(11)  www.mediainitiative.eu

(12)  “Pilsoņa tiesības uz informāciju: ES un tās dalībvalstu tiesību akti un politika”, 2012. gada jūnijs, pieejams vietnē http://www.europarl.europa.eu/committees/fr/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=75131

(13)  http://cmpf.eui.eu/Home.aspx

(14)  Pētījumu veica K. U. Leuven – ICRI, Jenšēpingas Starptautiskā biznesa skola – MMTC, Centrāleiropas universitāte – CMCS un Ernst & Young Consultancy Belgium.

(15)  Tie ir šāda veida: tieša vai netieša politisko partiju atbalstītāju kontrole un ietekme uz plašsaziņas līdzekļiem vai plašsaziņas līdzekļu uzraudzības iestādēm; ar apraides licenču vai atļauju izsniegšanu procedūrām dažiem plašsaziņas līdzekļiem tiek liegta vai ierobežota piekļuve tirgum; nepareizi un ļaunprātīgi piemēroti valsts, nacionālās vai militārās drošības un sabiedriskās kārtības vai morāles noteikumi, lai uzspiestu cenzūru un kavētu piekļuvi dokumentiem un informācijai; pārkāpumi attiecībā uz tiesībām neatklāt informācijas avotu; nav tiesību aktu, kas reglamentē plašsaziņas līdzekļu koncentrāciju un interešu konfliktu; reklāmas izmantošana redakcionālās nostājas ietekmēšanai.

(16)  http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/07/52

(17)  Sk. Parlamenta 2011. gada 10. marta rezolūcijas par plašsaziņas līdzekļu likumu Ungārijas 6. punktu.

(18)  Šajā pantā paredzēts, ka, piemērojot valsts tiesību aktus plašsaziņas līdzekļu plurālisma saglabāšanai, dalībvalstu iestādes var rīkoties, lai aizsargātu leģitīmās intereses.

(19)  ECT, Centro Europa 7, 2012. gada 7. jūnijs, 134. punkts.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/43 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/43

---

P7_TA(2013)0204

Atbilstīgu, drošu un noturīgu pensiju programma

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par atbilstīgu, drošu un noturīgu pensiju programmu (2012/2234(INI))

(2016/C 055/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 7. jūlija paziņojumu “Zaļā grāmata. Ceļā uz atbilstīgām, noturīgām un drošām Eiropas pensiju sistēmām” [COM(2010)0365] un atbilstošo 2011. gada 16. februāra rezolūciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 7. jūlija paziņojumu “Zaļā grāmata. Ceļā uz atbilstīgām, noturīgām un drošām Eiropas pensiju sistēmām” [COM(2010)0365] un atbilstošo 2011. gada 16. februāra rezolūciju (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 16. februāra paziņojumu “Baltā grāmata. Atbilstīgu, drošu un noturīgu pensiju programma”[COM(2012)0055], |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 16. februāra paziņojumu “Baltā grāmata. Atbilstīgu, drošu un noturīgu pensiju programma”[COM(2012)0055],

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Komisijas 2012. gada 16. februāra paziņojumu “Zaļā grāmata. Ceļā uz atbilstīgām, noturīgām un drošām Eiropas pensiju sistēmām” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Komisijas 2012. gada 16. februāra paziņojumu “Zaļā grāmata. Ceļā uz atbilstīgām, noturīgām un drošām Eiropas pensiju sistēmām” (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un integrācijas ģenerāldirektorāta un Sociālās aizsardzības komitejas kopīgi sagatavoto ziņojumu “Pensiju atbilstība Eiropas Savienībā 2010.–2050. gadā” (2012. gada atbilstības ziņojums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un integrācijas ģenerāldirektorāta un Sociālās aizsardzības komitejas kopīgi sagatavoto ziņojumu “Pensiju atbilstība Eiropas Savienībā 2010.–2050. gadā” (2012. gada atbilstības ziņojums),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta un Ekonomikas politikas komitejas kopīgi sagatavoto ziņojumu “2012. gada ziņojums par novecošanu: ekonomikas un budžeta prognozes 27 ES dalībvalstīs (2010–2060)” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta un Ekonomikas politikas komitejas kopīgi sagatavoto ziņojumu “2012. gada ziņojums par novecošanu: ekonomikas un budžeta prognozes 27 ES dalībvalstīs (2010–2060)” (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 23. novembra paziņojumu “Gada izaugsmes pētījums par 2012. gadu” (COM(2011)0815) un atbilstošo 2012. gada 15. februāra rezolūciju (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 23. novembra paziņojumu “Gada izaugsmes pētījums par 2012. gadu” (COM(2011)0815) un atbilstošo 2012. gada 15. februāra rezolūciju (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 21. oktobra Lēmumu 2010/707/ES par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 21. oktobra Lēmumu 2010/707/ES par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (5),

| — | ņemot vērā 2008. gada 9. oktobra rezolūcija par sociālās integrācijas veicināšanu un nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, apkarošanu ES (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 9. oktobra rezolūcija par sociālās integrācijas veicināšanu un nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, apkarošanu ES (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 7. decembra deklarāciju par Eiropas gadu aktīvai novecošanai un paaudžu solidaritātei (2012. gads) – turpmāka virzība (SOC 992/SAN 322), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 7. decembra deklarāciju par Eiropas gadu aktīvai novecošanai un paaudžu solidaritātei (2012. gads) – turpmāka virzība (SOC 992/SAN 322),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un Sociālo lietu komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0137/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un Sociālo lietu komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0137/2013),

| A. | tā kā Parlamenta uzskati par Komisijas 2010. gada Zaļo grāmatu “Ceļā uz atbilstīgām, noturīgām un drošām Eiropas pensiju sistēmām” tika pausti tā 2011. gada 16. februāra rezolūcijā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlamenta uzskati par Komisijas 2010. gada Zaļo grāmatu “Ceļā uz atbilstīgām, noturīgām un drošām Eiropas pensiju sistēmām” tika pausti tā 2011. gada 16. februāra rezolūcijā;

| B. | tā kā kopš desmitgadēm smagākā finanšu un ekonomikas krīze ir pārtapusi par akūtu valstu parāda un sociālo krīzi, kas smagi skārusi pensiju ienākumus miljoniem ES iedzīvotāju; tā kā šī krīze ir parādījusi, ka Eiropas valstu ekonomikas ir savstarpēji saistītas un ka vairs nav iespējams katrai valstij atsevišķi garantēt savu sociālās aizsardzības sistēmu atbilstību, drošību un noturību; |
| --- | --- |

B.

tā kā kopš desmitgadēm smagākā finanšu un ekonomikas krīze ir pārtapusi par akūtu valstu parāda un sociālo krīzi, kas smagi skārusi pensiju ienākumus miljoniem ES iedzīvotāju; tā kā šī krīze ir parādījusi, ka Eiropas valstu ekonomikas ir savstarpēji saistītas un ka vairs nav iespējams katrai valstij atsevišķi garantēt savu sociālās aizsardzības sistēmu atbilstību, drošību un noturību;

| C. | tā kā pensijas ir galvenais ienākumu avots vecākā gadagājuma eiropiešiem un pensiju mērķis ir nodrošināt viņiem pienācīgu dzīves līmeni un ļaut baudīt finansiālu neatkarību; tā kā tomēr aptuveni 22 % sieviešu, kas vecākas par 75 gadiem, Savienībā dzīvo nabadzībā un tādēļ ir pakļautas sociālās atstumtības riskam, un tā kā lielākā daļa iedzīvotāju, kas vecāki par 75 gadiem, ir sievietes; |
| --- | --- |

C.

tā kā pensijas ir galvenais ienākumu avots vecākā gadagājuma eiropiešiem un pensiju mērķis ir nodrošināt viņiem pienācīgu dzīves līmeni un ļaut baudīt finansiālu neatkarību; tā kā tomēr aptuveni 22 % sieviešu, kas vecākas par 75 gadiem, Savienībā dzīvo nabadzībā un tādēļ ir pakļautas sociālās atstumtības riskam, un tā kā lielākā daļa iedzīvotāju, kas vecāki par 75 gadiem, ir sievietes;

| D. | tā kā pirmā tā sauktās “baby boom” paaudzes daļa ir sasniegusi pensijas vecumu, tādēļ demogrāfiskās problēmas vairs nav nākotnes scenārijs, bet gan šodienas realitāte, un tā kā to cilvēku skaits, kas sasnieguši 60 gadu vecumu, turpmāk ik gadu palielināsies par vairāk nekā 2 miljoniem; |
| --- | --- |

D.

tā kā pirmā tā sauktās “baby boom” paaudzes daļa ir sasniegusi pensijas vecumu, tādēļ demogrāfiskās problēmas vairs nav nākotnes scenārijs, bet gan šodienas realitāte, un tā kā to cilvēku skaits, kas sasnieguši 60 gadu vecumu, turpmāk ik gadu palielināsies par vairāk nekā 2 miljoniem;

| E. | tā kā pat neatkarīgi no ekonomiskās krīzes ilgtermiņa demogrāfiskās un produktivitātes tendences norāda uz zemas izaugsmes ekonomisko attīstību lielākajā daļā ES dalībvalstu – ekonomikas izaugsmes tempi ir ievērojami zemāki par iepriekšējos gadu desmitos novērotajiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā pat neatkarīgi no ekonomiskās krīzes ilgtermiņa demogrāfiskās un produktivitātes tendences norāda uz zemas izaugsmes ekonomisko attīstību lielākajā daļā ES dalībvalstu – ekonomikas izaugsmes tempi ir ievērojami zemāki par iepriekšējos gadu desmitos novērotajiem;

| F. | tā kā 2001. gada martā Eiropadome jau apstiprināja Stokholmas trīs līmeņu stratēģiju, kuras mērķis ir ātri samazināt valstu parādus, paaugstināt nodarbinātības un ražīguma līmeni, kā arī reformēt pensiju, veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmas; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2001. gada martā Eiropadome jau apstiprināja Stokholmas trīs līmeņu stratēģiju, kuras mērķis ir ātri samazināt valstu parādus, paaugstināt nodarbinātības un ražīguma līmeni, kā arī reformēt pensiju, veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmas;

| G. | tā kā Eiropas ekonomikas un finanšu krīzes radītā negatīvā ietekme uz atalgojumu un nodarbinātību nākotnē palielinās iedzīvotāju nabadzības risku vecumdienās; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas ekonomikas un finanšu krīzes radītā negatīvā ietekme uz atalgojumu un nodarbinātību nākotnē palielinās iedzīvotāju nabadzības risku vecumdienās;

| H. | tā kā pieaugošais bezdarbs un finanšu tirgu darbības neapmierinošie rādītāji ir atstājuši negatīvu ietekmi gan uz paaudžu solidaritātes, gan fondētajām pensiju shēmām; |
| --- | --- |

H.

tā kā pieaugošais bezdarbs un finanšu tirgu darbības neapmierinošie rādītāji ir atstājuši negatīvu ietekmi gan uz paaudžu solidaritātes, gan fondētajām pensiju shēmām;

| I. | tā kā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja iesaka, ka minimālajam pensijas līmenim būtu jāpieaug, lai nodrošinātu pensiju ienākumus virs nabadzības sliekšņa; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja iesaka, ka minimālajam pensijas līmenim būtu jāpieaug, lai nodrošinātu pensiju ienākumus virs nabadzības sliekšņa;

| J. | tā kā pensionēšanās sistēmas ir galvenais Eiropas sociālo modeļu elements – to neapstrīdams pamatmērķis ir nodrošināt iedzīvotājiem pienācīgu dzīves līmeni vecumdienās; tā kā pensiju nodrošināšana joprojām ir dalībvalstu kompetence; |
| --- | --- |

J.

tā kā pensionēšanās sistēmas ir galvenais Eiropas sociālo modeļu elements – to neapstrīdams pamatmērķis ir nodrošināt iedzīvotājiem pienācīgu dzīves līmeni vecumdienās; tā kā pensiju nodrošināšana joprojām ir dalībvalstu kompetence;

| K. | tā kā pensiju politikas noturība ir svarīgāka par finansiālajiem apsvērumiem; tā kā arī privāto uzkrājumu rādītājiem, nodarbinātības līmenim un prognozētajām demogrāfiskajām pārmaiņām ir nozīmīga loma ilgtspējas nodrošināšanā; |
| --- | --- |

K.

tā kā pensiju politikas noturība ir svarīgāka par finansiālajiem apsvērumiem; tā kā arī privāto uzkrājumu rādītājiem, nodarbinātības līmenim un prognozētajām demogrāfiskajām pārmaiņām ir nozīmīga loma ilgtspējas nodrošināšanā;

| L. | tā kā pašreizējās Eiropas debatēs pensiju shēmas pārāk bieži tiek uzskatītas vienīgi par slogu sabiedrības finansēm, nevis par būtisku instrumentu, ar kuru var novērst nabadzību vecumdienās un pārdalīt līdzekļus personas dzīves laikā un sabiedrībā kopumā; |
| --- | --- |

L.

tā kā pašreizējās Eiropas debatēs pensiju shēmas pārāk bieži tiek uzskatītas vienīgi par slogu sabiedrības finansēm, nevis par būtisku instrumentu, ar kuru var novērst nabadzību vecumdienās un pārdalīt līdzekļus personas dzīves laikā un sabiedrībā kopumā;

| M. | tā kā pensionāri ir galvenā patērētāju kategorija un jebkādas pārmaiņas viņu tēriņu paradumos būtiski ietekmē reālo ekonomiku; |
| --- | --- |

M.

tā kā pensionāri ir galvenā patērētāju kategorija un jebkādas pārmaiņas viņu tēriņu paradumos būtiski ietekmē reālo ekonomiku;

| N. | tā kā daudzās ES valstīs dzimstības līmenis joprojām ir zems un tā rezultātā nākotnē samazināsies iedzīvotāju skaits darbspējīgā vecumā; |
| --- | --- |

N.

tā kā daudzās ES valstīs dzimstības līmenis joprojām ir zems un tā rezultātā nākotnē samazināsies iedzīvotāju skaits darbspējīgā vecumā;

| O. | tā kā saskaņā ar ESAO datiem mobilitāte starp dalībvalstīm ir nepietiekama un tikai 3 % Savienības iedzīvotāju darbspējīgā vecuma dzīvo citā dalībvalstī (7); |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar ESAO datiem mobilitāte starp dalībvalstīm ir nepietiekama un tikai 3 % Savienības iedzīvotāju darbspējīgā vecuma dzīvo citā dalībvalstī (7);

| P. | tā kā pētījums “Sievietes, kas dzīvo vienas – pašreizējais stāvoklis” (8), kas veikts pēc Parlamenta Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas pieprasījuma, liecina, ka daži pašlaik pensiju jomā īstenojamie pasākumi var netieši pasliktināt situāciju dzimumu līdztiesības jomā, jo īpaši sievietēm, kuras dzīvo vienas; |
| --- | --- |

P.

tā kā pētījums “Sievietes, kas dzīvo vienas – pašreizējais stāvoklis” (8), kas veikts pēc Parlamenta Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas pieprasījuma, liecina, ka daži pašlaik pensiju jomā īstenojamie pasākumi var netieši pasliktināt situāciju dzimumu līdztiesības jomā, jo īpaši sievietēm, kuras dzīvo vienas;

| Q. | tā kā sociālajai, nodarbinātības un migrācijas jomai veltītajā ESAO darba dokumentā Nr. 116 “Ēdiena gatavošana, aprūpe un brīvprātīgais darbs – neapmaksāts darbs visā pasaulē” (9) (autore Veerle Miranda) ir uzsvērta neapmaksāta darba nozīme – to vēl neatzīst valstu pensiju shēmās; |
| --- | --- |

Q.

tā kā sociālajai, nodarbinātības un migrācijas jomai veltītajā ESAO darba dokumentā Nr. 116 “Ēdiena gatavošana, aprūpe un brīvprātīgais darbs – neapmaksāts darbs visā pasaulē” (9) (autore Veerle Miranda) ir uzsvērta neapmaksāta darba nozīme – to vēl neatzīst valstu pensiju shēmās;

| R. | tā kā Savienībā nodarbināto personu īpatsvars 55–64 gadu vecuma grupā ir tikai 47,4 % un nodarbinātu šāda vecuma sieviešu īpatsvars ir tikai 40,2 %; tā kā dažās ES dalībvalstīs tikai 2 % gadījumu brīvās darbvietas tiek piedāvātas personām, kas sasniegušas 55 gadu vecumu; tā kā šāds zems nodarbinātības līmenis rada pensiju atšķirības starp vienas paaudzes vīriešiem un sievietēm, kā arī starp dažādām paaudzēm, tādēļ būtiski atšķiras dažādām paaudzēm pieejamie finanšu resursi; |
| --- | --- |

R.

tā kā Savienībā nodarbināto personu īpatsvars 55–64 gadu vecuma grupā ir tikai 47,4 % un nodarbinātu šāda vecuma sieviešu īpatsvars ir tikai 40,2 %; tā kā dažās ES dalībvalstīs tikai 2 % gadījumu brīvās darbvietas tiek piedāvātas personām, kas sasniegušas 55 gadu vecumu; tā kā šāds zems nodarbinātības līmenis rada pensiju atšķirības starp vienas paaudzes vīriešiem un sievietēm, kā arī starp dažādām paaudzēm, tādēļ būtiski atšķiras dažādām paaudzēm pieejamie finanšu resursi;

| S. | tā kā dalībvalstu pensiju shēmas būtiski atšķiras finansējuma līmeņa, valdības dalības līmeņa, pārvaldības struktūru, prasību veidu, rentabilitātes un kopības un solidaritātes līmeņa ziņā, un tādēļ nav pieejama kopēja ES tipoloģija, |
| --- | --- |

S.

tā kā dalībvalstu pensiju shēmas būtiski atšķiras finansējuma līmeņa, valdības dalības līmeņa, pārvaldības struktūru, prasību veidu, rentabilitātes un kopības un solidaritātes līmeņa ziņā, un tādēļ nav pieejama kopēja ES tipoloģija,

Ievads

| 1. | norāda, ka valstu budžeti ir ļoti saspringti un ka finanšu un ekonomikas krīzes būtiska saasināšanās daudzās dalībvalstīs ir izraisījusi pensiju pabalstu samazināšanu; pauž nožēlu par ievērojamiem budžeta samazinājumiem dalībvalstīs, kuras krīze skārusi vissmagāk un kurās daudzi pensionāri ir nonākuši nabadzībā vai tuvu tai; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka valstu budžeti ir ļoti saspringti un ka finanšu un ekonomikas krīzes būtiska saasināšanās daudzās dalībvalstīs ir izraisījusi pensiju pabalstu samazināšanu; pauž nožēlu par ievērojamiem budžeta samazinājumiem dalībvalstīs, kuras krīze skārusi vissmagāk un kurās daudzi pensionāri ir nonākuši nabadzībā vai tuvu tai;

| 2. | uzsver, ka ES un dalībvalstīm ir jānovērtē pensiju sistēmu pašreizējā un turpmākā noturība un atbilstība, kā arī jānosaka labākā prakse un politikās stratēģijas, kas var nodrošināt pēc iespējas drošāku un rentablāku pensiju nodrošinājumu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka ES un dalībvalstīm ir jānovērtē pensiju sistēmu pašreizējā un turpmākā noturība un atbilstība, kā arī jānosaka labākā prakse un politikās stratēģijas, kas var nodrošināt pēc iespējas drošāku un rentablāku pensiju nodrošinājumu dalībvalstīs;

| 3. | uzsver, ka ilgtermiņā ekonomikas izaugsmes līmenis varētu būt zems, tādēļ lielākajai daļai dalībvalstu būs jākonsolidē budžets un taupības apstākļos jāveic ekonomiskas reformas, kas prasīs stingrību publisko finanšu pārvaldībā; atbalsta Komisijas Baltajā grāmatā pausto viedokli, ka papildus prioritātei saglabāt vispārējas valsts pensijas, kuras vismaz garantē visiem cilvēka cienīgu dzīves līmeni vecumdienās, ir jāveido arī fondētas papildu aroda pensijas; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ilgtermiņā ekonomikas izaugsmes līmenis varētu būt zems, tādēļ lielākajai daļai dalībvalstu būs jākonsolidē budžets un taupības apstākļos jāveic ekonomiskas reformas, kas prasīs stingrību publisko finanšu pārvaldībā; atbalsta Komisijas Baltajā grāmatā pausto viedokli, ka papildus prioritātei saglabāt vispārējas valsts pensijas, kuras vismaz garantē visiem cilvēka cienīgu dzīves līmeni vecumdienās, ir jāveido arī fondētas papildu aroda pensijas;

| 4. | uzver, ka pirmā līmeņa valsts pensiju shēmas joprojām ir būtiskākais pensionāru ienākumu avots; pauž nožēlu, ka Baltajā grāmatā Komisija pienācīgu uzmanību nepievērš vispārēju, pirmām kārtām pret nabadzību nodrošinātu pirmā līmeņa shēmu nozīmei; aicina dalībvalstis atbilstoši stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem par nodarbinātības veicināšanu un nabadzības izskaušanu turpināt darbu pie aktīvākām un iekļaujošākām darba tirgus stratēģijām, lai mazinātu ekonomisko slodzi, ko veido attiecība starp darba tirgū neaktīviem un nodarbinātiem iedzīvotājiem; aicina sociālos partnerus un dalībvalstis šajās reformās paredzēt tādu darba apstākļu pastāvīgu uzlabošanu un mūžizglītības programmu īstenošanu, kas iedzīvotājiem nodrošinātu veselīgāku un ilgāku darba mūžu, līdz sasniegts ar likumu noteiktais pensionēšanās vecums, tādējādi palielinot to cilvēku skaitu, kas veic pensiju iemaksas, un izvairoties no pensiju izmaksu pieauguma, kas radītu draudus valsts finanšu ilgtspējai; aicina dalībvalstis īstenot pirmā līmeņa sistēmu reformas tā, lai ņemtu vērā arī veikto pensiju iemaksu gadu skaitu; |
| --- | --- |

4.

uzver, ka pirmā līmeņa valsts pensiju shēmas joprojām ir būtiskākais pensionāru ienākumu avots; pauž nožēlu, ka Baltajā grāmatā Komisija pienācīgu uzmanību nepievērš vispārēju, pirmām kārtām pret nabadzību nodrošinātu pirmā līmeņa shēmu nozīmei; aicina dalībvalstis atbilstoši stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem par nodarbinātības veicināšanu un nabadzības izskaušanu turpināt darbu pie aktīvākām un iekļaujošākām darba tirgus stratēģijām, lai mazinātu ekonomisko slodzi, ko veido attiecība starp darba tirgū neaktīviem un nodarbinātiem iedzīvotājiem; aicina sociālos partnerus un dalībvalstis šajās reformās paredzēt tādu darba apstākļu pastāvīgu uzlabošanu un mūžizglītības programmu īstenošanu, kas iedzīvotājiem nodrošinātu veselīgāku un ilgāku darba mūžu, līdz sasniegts ar likumu noteiktais pensionēšanās vecums, tādējādi palielinot to cilvēku skaitu, kas veic pensiju iemaksas, un izvairoties no pensiju izmaksu pieauguma, kas radītu draudus valsts finanšu ilgtspējai; aicina dalībvalstis īstenot pirmā līmeņa sistēmu reformas tā, lai ņemtu vērā arī veikto pensiju iemaksu gadu skaitu;

| 5. | aicina dalībvalstis padziļināti izvērtēt nepieciešamību veikt pirmā līmeņa sistēmu reformas, ņemot vērā izmaiņas paredzamajā dzīves ilgumā un attiecībā starp pensionāriem, bezdarbniekiem un ekonomiski aktīviem cilvēkiem, lai cilvēkiem, jo īpaši tiem, kuri pieder pie neaizsargātākajām grupām, vecumdienās nodrošinātu pienācīgu dzīves līmeni un ekonomisko neatkarību; |
| --- | --- |

5.

aicina dalībvalstis padziļināti izvērtēt nepieciešamību veikt pirmā līmeņa sistēmu reformas, ņemot vērā izmaiņas paredzamajā dzīves ilgumā un attiecībā starp pensionāriem, bezdarbniekiem un ekonomiski aktīviem cilvēkiem, lai cilvēkiem, jo īpaši tiem, kuri pieder pie neaizsargātākajām grupām, vecumdienās nodrošinātu pienācīgu dzīves līmeni un ekonomisko neatkarību;

| 6. | konstatē, ka finanšu un ekonomikas krīze un iedzīvotāju novecošanas radītās problēmas ir izgaismojušas gan fondēto, gan paaudžu solidaritātes pensiju shēmu nestabilitāti; iesaka ieviest daudzlīmeņu pensiju pieeju, kas ietvertu šādas kombinācijas:






  i. | vispārēju paaudžu solidaritātes valsts nodrošinātu pensiju; |
| --- | --- | --- |

6.

konstatē, ka finanšu un ekonomikas krīze un iedzīvotāju novecošanas radītās problēmas ir izgaismojušas gan fondēto, gan paaudžu solidaritātes pensiju shēmu nestabilitāti; iesaka ieviest daudzlīmeņu pensiju pieeju, kas ietvertu šādas kombinācijas:

i.

vispārēju paaudžu solidaritātes valsts nodrošinātu pensiju;

| ii. | papildu fondēto aroda pensiju, ko paredz koplīgumi valsts, uzņēmuma vai nozares līmenī vai dalībvalsts tiesību akti un kas ir pieejama visiem attiecīgajiem darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

ii.

papildu fondēto aroda pensiju, ko paredz koplīgumi valsts, uzņēmuma vai nozares līmenī vai dalībvalsts tiesību akti un kas ir pieejama visiem attiecīgajiem darba ņēmējiem;

uzsver, ka pirmā pensiju līmeņa pensijai vienai pašai vai kombinācijā ar otrā līmeņa pensiju (atkarībā no valsts iestāžu vienošanās vai tiesību aktiem) būtu pienācīgi jāaizstāj darba ņēmēja iepriekšējie ienākumi, kas, iespējams, jāpapildina ar

| iii. | individuālu trešā līmeņa pensiju, kuras pamatā ir privāti uzkrājumi ar atbilstīgiem stimuliem, kas domāti darba ņēmējiem ar zemiem ienākumiem, pašnodarbinātām personām un tiem, kuri iemaksas aroda pensiju shēmā nav veikuši pilnu laiku; |
| --- | --- |

iii.

individuālu trešā līmeņa pensiju, kuras pamatā ir privāti uzkrājumi ar atbilstīgiem stimuliem, kas domāti darba ņēmējiem ar zemiem ienākumiem, pašnodarbinātām personām un tiem, kuri iemaksas aroda pensiju shēmā nav veikuši pilnu laiku;

aicina dalībvalstis apsvērt šādu vai līdzvērtīgu finansiāli un sociāli ilgtspējīgu shēmu ieviešanu, ja tādas vēl nepastāv, vai saglabāšanu; aicina Komisiju nodrošināt, lai esošais vai turpmākais pensiju regulējums sekmētu un pilnībā ņemtu vērā šādu pieeju;

| 7. | atzīst aroda pensiju un individuālo pensiju nodrošinātāju potenciālu, jo tie ir svarīgi un uzticami ilgtermiņa investori Savienības ekonomikā; uzsver to gaidāmo ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” galveno mērķu īstenošanā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, vairāk labāku darbavietu un sociāli iekļaujošāku sabiedrību; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas jauno iniciatīvu veidot Zaļo grāmatu par ilgtermiņa ieguldījumiem; mudina Komisiju nepakļaut riskam pensiju fondu ieguldījumu potenciālu un ņemt vērā pensiju fondu un citu pensiju nodrošinātāju atšķirības, pieņemot vai grozot ES tiesisko regulējumu, jo īpaši pārskatot Direktīvu par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību; |
| --- | --- |

7.

atzīst aroda pensiju un individuālo pensiju nodrošinātāju potenciālu, jo tie ir svarīgi un uzticami ilgtermiņa investori Savienības ekonomikā; uzsver to gaidāmo ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” galveno mērķu īstenošanā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, vairāk labāku darbavietu un sociāli iekļaujošāku sabiedrību; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas jauno iniciatīvu veidot Zaļo grāmatu par ilgtermiņa ieguldījumiem; mudina Komisiju nepakļaut riskam pensiju fondu ieguldījumu potenciālu un ņemt vērā pensiju fondu un citu pensiju nodrošinātāju atšķirības, pieņemot vai grozot ES tiesisko regulējumu, jo īpaši pārskatot Direktīvu par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību;

| 8. | aicina Komisiju izvērtēt finanšu tirgus tiesību aktu (piem., regulas par Eiropas tirgus infrastruktūru (EMIR), direktīvas par finanšu instrumentu tirgiem (MiFID) un pārskatītās Kapitāla prasību direktīvas (CRDIV)) kopējo ietekmi uz otrā pensiju līmeņa fondiem un to spēju ieguldīt reālajā ekonomikā un aicina Komisiju par to ziņot topošajā Zaļajā grāmatā par ilgtermiņa ieguldījumiem; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju izvērtēt finanšu tirgus tiesību aktu (piem., regulas par Eiropas tirgus infrastruktūru (EMIR), direktīvas par finanšu instrumentu tirgiem (MiFID) un pārskatītās Kapitāla prasību direktīvas (CRDIV)) kopējo ietekmi uz otrā pensiju līmeņa fondiem un to spēju ieguldīt reālajā ekonomikā un aicina Komisiju par to ziņot topošajā Zaļajā grāmatā par ilgtermiņa ieguldījumiem;

| 9. | atgādina par Lisabonas stratēģiju 2000.–2010. gadam, saistībā ar kuru Komisija un dalībvalstis desmit gadu laikā padziļināti apsprieda makroekonomikas, mikroekonomikas un nodarbinātības politikas strukturālās reformas un pieņēma Līgumā balstītus, konkrētai dalībvalstij adresētus ieteikumus – daudzi no tiem ir tieši vai netieši saistīti ar atbilstīgu un noturīgu pensiju nodrošināšanu; pauž nožēlu par šo ieteikumu nepietiekamu īstenošanu, jo tie būtu varējuši būtiski samazinājuši krīzes ietekmi; |
| --- | --- |

9.

atgādina par Lisabonas stratēģiju 2000.–2010. gadam, saistībā ar kuru Komisija un dalībvalstis desmit gadu laikā padziļināti apsprieda makroekonomikas, mikroekonomikas un nodarbinātības politikas strukturālās reformas un pieņēma Līgumā balstītus, konkrētai dalībvalstij adresētus ieteikumus – daudzi no tiem ir tieši vai netieši saistīti ar atbilstīgu un noturīgu pensiju nodrošināšanu; pauž nožēlu par šo ieteikumu nepietiekamu īstenošanu, jo tie būtu varējuši būtiski samazinājuši krīzes ietekmi;

| 10. | atzinīgi vērtē visaptverošās un kvalitatīvās publikācijas, proti, 2012. gada ziņojumu par novecošanu (10) un 2012. gada atbilstības ziņojumu (11), kuros ir apskatīta pensiju sistēmu ilgtermiņa atbilstība un noturība visās dalībvalstīs; pauž nožēlu par to, ka pensiju atbilstības un noturības dimensijas ir ietvertas atsevišķos, ļoti tehniskos ziņojumos; steidzami prasa Komisijai un Padomei publicēt integrētu, īsu, netehnisku un iedzīvotājiem paredzētu kopsavilkumu, ar kura palīdzību ES iedzīvotāji varētu novērtēt problēmas, ar kurām saskaras viņu valsts pensiju sistēma Savienības kontekstā; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē visaptverošās un kvalitatīvās publikācijas, proti, 2012. gada ziņojumu par novecošanu (10) un 2012. gada atbilstības ziņojumu (11), kuros ir apskatīta pensiju sistēmu ilgtermiņa atbilstība un noturība visās dalībvalstīs; pauž nožēlu par to, ka pensiju atbilstības un noturības dimensijas ir ietvertas atsevišķos, ļoti tehniskos ziņojumos; steidzami prasa Komisijai un Padomei publicēt integrētu, īsu, netehnisku un iedzīvotājiem paredzētu kopsavilkumu, ar kura palīdzību ES iedzīvotāji varētu novērtēt problēmas, ar kurām saskaras viņu valsts pensiju sistēma Savienības kontekstā;

| 11. | uzsver, ka ir svarīgi izmantot vienotu metodoloģiju, aprēķinot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju un valsts saistības pensiju jomā; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ir svarīgi izmantot vienotu metodoloģiju, aprēķinot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju un valsts saistības pensiju jomā;

| 12. | uzskata, ka efektīvai pensiju problēmas risināšanai, ņemot vērā nepieciešamību lielākajā daļā dalībvalstu palielināt pensiju iemaksu gadu skaitu, un darba apstākļu un mūžizglītības uzlabošanai, lai cilvēki varētu strādāt vismaz līdz likumā noteiktajam pensionēšanās vecumam, kā arī pēc tam, ja viņi to vēlas, ir svarīgi panākt vienprātību starp valdībām, darba devējiem un sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka efektīvai pensiju problēmas risināšanai, ņemot vērā nepieciešamību lielākajā daļā dalībvalstu palielināt pensiju iemaksu gadu skaitu, un darba apstākļu un mūžizglītības uzlabošanai, lai cilvēki varētu strādāt vismaz līdz likumā noteiktajam pensionēšanās vecumam, kā arī pēc tam, ja viņi to vēlas, ir svarīgi panākt vienprātību starp valdībām, darba devējiem un sociālajiem partneriem;

| 13. | ierosina, ka par pensiju reformu būtu pienācīgi jāapspriežas ar visu to vecumu grupu pārstāvjiem, tostarp jauniešiem un vecāka gadagājuma personām, kas īpaši spēcīgi izjūt reformu ietekmi, lai nodrošinātu līdzsvarotu un godīgu rezultātu un saglabātu maksimālu vienprātību starp paaudzēm; |
| --- | --- |

13.

ierosina, ka par pensiju reformu būtu pienācīgi jāapspriežas ar visu to vecumu grupu pārstāvjiem, tostarp jauniešiem un vecāka gadagājuma personām, kas īpaši spēcīgi izjūt reformu ietekmi, lai nodrošinātu līdzsvarotu un godīgu rezultātu un saglabātu maksimālu vienprātību starp paaudzēm;

| 14. | atzinīgi vērtē Baltās grāmatas galveno ierosinājumu – īpašu uzmanību pievērst darba mūža un pensijas laika līdzsvarošanai, papildu aroda un privāto pensiju uzkrājumu veidošanai un ES pensiju uzraudzības instrumentu uzlabošanai, vienlaikus uzsverot, cik svarīgi ir uzlabot informētību par pensijām; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Baltās grāmatas galveno ierosinājumu – īpašu uzmanību pievērst darba mūža un pensijas laika līdzsvarošanai, papildu aroda un privāto pensiju uzkrājumu veidošanai un ES pensiju uzraudzības instrumentu uzlabošanai, vienlaikus uzsverot, cik svarīgi ir uzlabot informētību par pensijām;

Nodarbinātības līmeņa palielināšanas un darba mūža un pensijas laika līdzsvarošana

| 15. | uzsver, ka tādu strukturālo reformu ieviešana, kuru mērķis ir uzlabot nodarbinātības līmeni un sniegt iespējas strādāt līdz likumā noteiktajam pensionēšanās vecumam, tā mazinot ekonomisko slodzi, ir būtiski to nodokļu ieņēmumu iegūšanai un sociālo un pensiju iemaksu nodrošināšanai, kas ir nepieciešamas dalībvalstu budžetu konsolidācijai un atbilstīgu, drošu un noturīgu pensiju shēmu finansēšanai; uzsver, ka šādas reformas ir jāveic pārredzamā veidā, lai cilvēki laikus varētu paredzēt to iespējamo ietekmi; atzīmē, ka bezdarbs, zemu ienākumu un nepilnas slodzes darbs, kā arī netradicionālas nodarbošanās var radīt risku, ka iegūtās pensiju tiesības būs tikai daļējas un nabadzība vecumdienās izpaudīsies spilgtāk; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka tādu strukturālo reformu ieviešana, kuru mērķis ir uzlabot nodarbinātības līmeni un sniegt iespējas strādāt līdz likumā noteiktajam pensionēšanās vecumam, tā mazinot ekonomisko slodzi, ir būtiski to nodokļu ieņēmumu iegūšanai un sociālo un pensiju iemaksu nodrošināšanai, kas ir nepieciešamas dalībvalstu budžetu konsolidācijai un atbilstīgu, drošu un noturīgu pensiju shēmu finansēšanai; uzsver, ka šādas reformas ir jāveic pārredzamā veidā, lai cilvēki laikus varētu paredzēt to iespējamo ietekmi; atzīmē, ka bezdarbs, zemu ienākumu un nepilnas slodzes darbs, kā arī netradicionālas nodarbošanās var radīt risku, ka iegūtās pensiju tiesības būs tikai daļējas un nabadzība vecumdienās izpaudīsies spilgtāk;

| 16. | aicina dalībvalstis pieņemt visaptverošus un aktīvus darba tirgus politikas pasākumus, veikt nepieciešamos pasākumus, lai izskaustu nedeklarētu darbu un nodokļu un iemaksu neveikšanu un cita starpā nodrošinātu godīgus konkurences apstākļus, veidot rezerves, lai varētu segt pieaugošās ar novecojošo sabiedrību saistītās valsts izmaksas, un veicināt labus nodarbinātības nosacījumus, cita starpā piedāvājot visaptverošas konsultācijas un atbalstu darba meklētājiem un atvieglojot īpaši neaizsargāto grupu pārstāvju iespējas atrast darbu; |
| --- | --- |

16.

aicina dalībvalstis pieņemt visaptverošus un aktīvus darba tirgus politikas pasākumus, veikt nepieciešamos pasākumus, lai izskaustu nedeklarētu darbu un nodokļu un iemaksu neveikšanu un cita starpā nodrošinātu godīgus konkurences apstākļus, veidot rezerves, lai varētu segt pieaugošās ar novecojošo sabiedrību saistītās valsts izmaksas, un veicināt labus nodarbinātības nosacījumus, cita starpā piedāvājot visaptverošas konsultācijas un atbalstu darba meklētājiem un atvieglojot īpaši neaizsargāto grupu pārstāvju iespējas atrast darbu;

| 17. | atzīmē pēdējo reizi Eiropas Komisijas 2013. gada izaugsmes pētījumā minēto norādījumu par pensiju sistēmu reformu nepieciešamību; tomēr konstatē, ka daudzās dalībvalstīs faktiskā pensionēšanās vecuma pielīdzināšanai likumā noteiktajam jābūt prioritātei; |
| --- | --- |

17.

atzīmē pēdējo reizi Eiropas Komisijas 2013. gada izaugsmes pētījumā minēto norādījumu par pensiju sistēmu reformu nepieciešamību; tomēr konstatē, ka daudzās dalībvalstīs faktiskā pensionēšanās vecuma pielīdzināšanai likumā noteiktajam jābūt prioritātei;

| 18. | atzinīgi vērtē dalībvalstu apņemšanos nodrošināt atbilstīgas un noturīgas pensiju sistēmas, ko tās paudušas saistībā ar Padomes pieņemtajiem, konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kurus pieņēma 2012. gadā saistībā ar Eiropas pusgadu; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē dalībvalstu apņemšanos nodrošināt atbilstīgas un noturīgas pensiju sistēmas, ko tās paudušas saistībā ar Padomes pieņemtajiem, konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kurus pieņēma 2012. gadā saistībā ar Eiropas pusgadu;

| 19. | konstatē, ka pašlaik vairāk nekā 17 % cilvēku Eiropas Savienībā ir sasnieguši 65 gadu vecumu un saskaņā ar Eurostat prognozēm 2060. gadā šis īpatsvars sasniegs 30 %; |
| --- | --- |

19.

konstatē, ka pašlaik vairāk nekā 17 % cilvēku Eiropas Savienībā ir sasnieguši 65 gadu vecumu un saskaņā ar Eurostat prognozēm 2060. gadā šis īpatsvars sasniegs 30 %;

| 20. | uzsver pieaugošo slogu valstu budžetam un pensiju sistēmām, ko rada demogrāfiskās attīstības tendences, ņemot vērā to, ka pirmā tā sauktās “baby boom” paaudzes daļa ir sasniegusi pensijas vecumu; atzīmē nevienmērīgo progresu un vērienu dalībvalstīs, veidojot un īstenojot strukturālas reformas, kuru mērķis ir paaugstināt nodarbinātības līmeni, pakāpeniski likvidējot priekšlaicīgas pensionēšanās shēmas un dalībvalsts līmenī un kopā ar sociālajiem partneriem novērtējot nepieciešamību, līdz ar paredzamā dzīves ilguma pieaugumu veidot noturīgu pamatu likumā noteiktā un faktiskā pensionēšanās vecuma pieņemšanai; uzsver, ka dalībvalstīm, kuras pašreiz neveic pakāpeniskas reformas, vēlāk nāksies tās veikt strauji, kas radīs ievērojamas sociālās sekas; |
| --- | --- |

20.

uzsver pieaugošo slogu valstu budžetam un pensiju sistēmām, ko rada demogrāfiskās attīstības tendences, ņemot vērā to, ka pirmā tā sauktās “baby boom” paaudzes daļa ir sasniegusi pensijas vecumu; atzīmē nevienmērīgo progresu un vērienu dalībvalstīs, veidojot un īstenojot strukturālas reformas, kuru mērķis ir paaugstināt nodarbinātības līmeni, pakāpeniski likvidējot priekšlaicīgas pensionēšanās shēmas un dalībvalsts līmenī un kopā ar sociālajiem partneriem novērtējot nepieciešamību, līdz ar paredzamā dzīves ilguma pieaugumu veidot noturīgu pamatu likumā noteiktā un faktiskā pensionēšanās vecuma pieņemšanai; uzsver, ka dalībvalstīm, kuras pašreiz neveic pakāpeniskas reformas, vēlāk nāksies tās veikt strauji, kas radīs ievērojamas sociālās sekas;

| 21. | atkārtoti aicina izveidot ciešu saikni starp pensiju pabalstiem, darba stāžu un veiktajām iemaksām (“statistiskais godīgums”), lai garantētu, ka vairāk un ilgāk strādājošie darba ņēmēji saņemt labākas pensijas, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā periodus, kas, rūpējoties par apgādājamām personām, pavadīti, aktīvi neiesaistoties darba tirgū; iesaka dalībvalstīm, konsultējoties ar attiecīgajiem partneriem, atcelt prasību par obligāto pensionēšanos pēc likumā noteiktā pensionēšanās vecuma sasniegšanas, lai personas, kas var un vēlas turpināt darbu pēc minētā vecuma sasniegšanas, to varētu darīt vai arī pensionēties pakāpeniski, jo pensiju iemaksu perioda pagarināšana un pensiju pabalstu izmaksāšanas perioda saīsināšana var palīdzēt darba ņēmējiem strauji samazināt ar pensiju saistīto līdzekļu trūkumu; |
| --- | --- |

21.

atkārtoti aicina izveidot ciešu saikni starp pensiju pabalstiem, darba stāžu un veiktajām iemaksām (“statistiskais godīgums”), lai garantētu, ka vairāk un ilgāk strādājošie darba ņēmēji saņemt labākas pensijas, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā periodus, kas, rūpējoties par apgādājamām personām, pavadīti, aktīvi neiesaistoties darba tirgū; iesaka dalībvalstīm, konsultējoties ar attiecīgajiem partneriem, atcelt prasību par obligāto pensionēšanos pēc likumā noteiktā pensionēšanās vecuma sasniegšanas, lai personas, kas var un vēlas turpināt darbu pēc minētā vecuma sasniegšanas, to varētu darīt vai arī pensionēties pakāpeniski, jo pensiju iemaksu perioda pagarināšana un pensiju pabalstu izmaksāšanas perioda saīsināšana var palīdzēt darba ņēmējiem strauji samazināt ar pensiju saistīto līdzekļu trūkumu;

| 22. | uzsver, ka ar priekšlaicīgajām pensionēšanās shēmām saistītais pieņēmums, ka vecāka gadagājuma darba ņēmējiem ir jāļauj pensionēties ātrāk, lai atbrīvotu darbvietas jaunāka gadagājuma cilvēkiem, ir bijis maldīgs, jo dalībvalstīs ar augstākajiem jauniešu nodarbinātības rādītājiem ir vidēji arī augstākie vecāka gadagājuma cilvēku nodarbinātības rādītāji; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka ar priekšlaicīgajām pensionēšanās shēmām saistītais pieņēmums, ka vecāka gadagājuma darba ņēmējiem ir jāļauj pensionēties ātrāk, lai atbrīvotu darbvietas jaunāka gadagājuma cilvēkiem, ir bijis maldīgs, jo dalībvalstīs ar augstākajiem jauniešu nodarbinātības rādītājiem ir vidēji arī augstākie vecāka gadagājuma cilvēku nodarbinātības rādītāji;

| 23. | aicina sociālos partnerus pieņemt dzīves cikla pieeju attiecībā uz politikas nostādnēm cilvēkresursu jomā un šajā ziņā pielāgot darbavietas; aicina darba devējus veidot programmas, lai atbalstītu aktīvu un veselīgu novecošanu; aicina darba ņēmējus aktīvi izmantot pieejamās apmācības iespējas un jebkurā darba mūža posmā saglabāt darba tirgum atbilstošas kvalifikācijas; uzsver, ka ir jāuzlabo vecāka gadagājuma darba ņēmēju integrācija darba tirgū, un aicina piemērot sociālajā jomā inovatīvas pieejas, lai atvieglotu iespējas pagarināt darba mūžu, jo īpaši vissmagākajās profesijās, pielāgojot darbavietas, radot atbilstošus darba apstākļus un piedāvājot elastīgu darba organizāciju – pielāgojot darbalaiku un veicamā darba specifiku; |
| --- | --- |

23.

aicina sociālos partnerus pieņemt dzīves cikla pieeju attiecībā uz politikas nostādnēm cilvēkresursu jomā un šajā ziņā pielāgot darbavietas; aicina darba devējus veidot programmas, lai atbalstītu aktīvu un veselīgu novecošanu; aicina darba ņēmējus aktīvi izmantot pieejamās apmācības iespējas un jebkurā darba mūža posmā saglabāt darba tirgum atbilstošas kvalifikācijas; uzsver, ka ir jāuzlabo vecāka gadagājuma darba ņēmēju integrācija darba tirgū, un aicina piemērot sociālajā jomā inovatīvas pieejas, lai atvieglotu iespējas pagarināt darba mūžu, jo īpaši vissmagākajās profesijās, pielāgojot darbavietas, radot atbilstošus darba apstākļus un piedāvājot elastīgu darba organizāciju – pielāgojot darbalaiku un veicamā darba specifiku;

| 24. | uzsver, ka ir jāveic pastiprināti profilaktiskās veselības aprūpes pasākumi, jāsekmē apmācības un pārkvalificēšanas pasākumi un jānovērš gados jaunu un vecāka gadagājuma darba ņēmēju diskriminācija darba tirgū; uzsver, ka šajā sakarībā ir iedarbīgi jāpilda un jāpiemēro tiesību akti veselības aizsardzības un darba drošības jomā; uzsver, ka darbaudzinātāju programmas var būt noderīga pieeja, lai panāktu, ka vecāka gadagājuma darba ņēmēji strādā ilgāk un savu pieredzi lietderīgi izmanto jauniešu integrācijai darba tirgū; aicina sociālos partnerus izstrādāt pievilcīgus modeļus, lai pāreja, beidzot darbu un aizejot pensijā, būtu elastīga; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka ir jāveic pastiprināti profilaktiskās veselības aprūpes pasākumi, jāsekmē apmācības un pārkvalificēšanas pasākumi un jānovērš gados jaunu un vecāka gadagājuma darba ņēmēju diskriminācija darba tirgū; uzsver, ka šajā sakarībā ir iedarbīgi jāpilda un jāpiemēro tiesību akti veselības aizsardzības un darba drošības jomā; uzsver, ka darbaudzinātāju programmas var būt noderīga pieeja, lai panāktu, ka vecāka gadagājuma darba ņēmēji strādā ilgāk un savu pieredzi lietderīgi izmanto jauniešu integrācijai darba tirgū; aicina sociālos partnerus izstrādāt pievilcīgus modeļus, lai pāreja, beidzot darbu un aizejot pensijā, būtu elastīga;

| 25. | mudina dalībvalstis aktīvi rīkoties, lai īstenotu Eiropas Dzimumu līdztiesības paktā (2011–2020) paredzētos mērķus, kas galvenokārt paredz novērst starp dzimumiem pastāvošo nevienlīdzību un apkarot dzimumu segregāciju, kā arī sekmēt labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru sievietēm un vīriešiem; uzsver, ka šie mērķi ir būtiski sieviešu nodarbinātības palielināšanai un nabadzības apkarošanai darbspējīgo un vecāka gadagājuma sieviešu vidū; |
| --- | --- |

25.

mudina dalībvalstis aktīvi rīkoties, lai īstenotu Eiropas Dzimumu līdztiesības paktā (2011–2020) paredzētos mērķus, kas galvenokārt paredz novērst starp dzimumiem pastāvošo nevienlīdzību un apkarot dzimumu segregāciju, kā arī sekmēt labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru sievietēm un vīriešiem; uzsver, ka šie mērķi ir būtiski sieviešu nodarbinātības palielināšanai un nabadzības apkarošanai darbspējīgo un vecāka gadagājuma sieviešu vidū;

| 26. | uzsver, ka MVU ir viens no galvenajiem nodarbinātības un izaugsmes avotiem Eiropas Savienībā un ka tie var ievērojami veicināt pensiju sistēmu noturību un atbilstību dalībvalstīs; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka MVU ir viens no galvenajiem nodarbinātības un izaugsmes avotiem Eiropas Savienībā un ka tie var ievērojami veicināt pensiju sistēmu noturību un atbilstību dalībvalstīs;

Papildu privāto pensiju uzkrājumu veidošana

| 27. | atzinīgi vērtē Baltajā grāmatā pausto aicinājumu veidot gan fondētās, gan papildu aroda pensijas, kas pieejamas visiem attiecīgajiem darba ņēmējiem, un – ja iespējams – individuālas shēmas; tomēr uzsver, ka Komisijai drīzāk vajadzētu ieteikt veidot kolektīvus uz paaudžu solidaritāti balstītus papildu aroda pensiju uzkrājumus, kas vēlamajā gadījumā izrietētu no koplīgumiem un ko parasti veidotu valsts, uzņēmuma vai nozares līmenī, jo atšķirībā no individuālajām shēmām tie nodrošinātu lielāku solidaritāti starp paaudzēm un vienas paaudzes ietvaros; uzsver, ka steidzami jāveicina pasākumi, lai iespēju robežās veidotu papildu aroda pensiju sistēmas; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē Baltajā grāmatā pausto aicinājumu veidot gan fondētās, gan papildu aroda pensijas, kas pieejamas visiem attiecīgajiem darba ņēmējiem, un – ja iespējams – individuālas shēmas; tomēr uzsver, ka Komisijai drīzāk vajadzētu ieteikt veidot kolektīvus uz paaudžu solidaritāti balstītus papildu aroda pensiju uzkrājumus, kas vēlamajā gadījumā izrietētu no koplīgumiem un ko parasti veidotu valsts, uzņēmuma vai nozares līmenī, jo atšķirībā no individuālajām shēmām tie nodrošinātu lielāku solidaritāti starp paaudzēm un vienas paaudzes ietvaros; uzsver, ka steidzami jāveicina pasākumi, lai iespēju robežās veidotu papildu aroda pensiju sistēmas;

| 28. | norāda, ka daudzās dalībvalstīs jau ir sāktas plašas pensiju reformu programmas, kuru mērķis ir gan noturība, gan atbilstība; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, ka ES līmenī ierosināti pasākumi papildina valsts pensiju reformu programmas, nevis ir tiem pretrunā; atgādina, ka pensijas joprojām ir dalībvalstu kompetencē, un pauž bažas par to, ka turpmākie Eiropas tiesību akti šajā jomā varētu negatīvi ietekmēt dažu dalībvalstu shēmas, jo īpaši saistībā ar arodu pensiju sistēmu īpatnībām; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka daudzās dalībvalstīs jau ir sāktas plašas pensiju reformu programmas, kuru mērķis ir gan noturība, gan atbilstība; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, ka ES līmenī ierosināti pasākumi papildina valsts pensiju reformu programmas, nevis ir tiem pretrunā; atgādina, ka pensijas joprojām ir dalībvalstu kompetencē, un pauž bažas par to, ka turpmākie Eiropas tiesību akti šajā jomā varētu negatīvi ietekmēt dažu dalībvalstu shēmas, jo īpaši saistībā ar arodu pensiju sistēmu īpatnībām;

| 29. | uzsver kolektīvo (vēlamajā gadījumā bezpeļņas) aroda pensiju shēmu zemās darbības izmaksas (visā sektorā) salīdzinājumā ar privātajām pensiju uzkrājumu shēmām; uzsver zemo darbības izmaksu nozīmi, jo pat neliela to samazināšana var būtiski palielināt pensiju apjomu; tomēr uzsver, ka diemžēl minētās sistēmas pašreiz pastāv tikai dažās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

29.

uzsver kolektīvo (vēlamajā gadījumā bezpeļņas) aroda pensiju shēmu zemās darbības izmaksas (visā sektorā) salīdzinājumā ar privātajām pensiju uzkrājumu shēmām; uzsver zemo darbības izmaksu nozīmi, jo pat neliela to samazināšana var būtiski palielināt pensiju apjomu; tomēr uzsver, ka diemžēl minētās sistēmas pašreiz pastāv tikai dažās dalībvalstīs;

| 30. | mudina dalībvalstis un iestādes, kuru pārziņā ir pensiju shēmas, pienācīgi informēt iedzīvotājus par viņu uzkrātajām pensiju tiesībām un uzlabot informētību un zināšanas, lai viņi varētu pieņemt labi pārdomātus lēmumus par papildu pensiju uzkrājumu veidošanu nākotnē; mudina dalībvalstis arī laicīgi informēt iedzīvotājus par plānotajām izmaiņām pensiju sistēmās, lai viņi varētu pieņemt labi pārdomātus un pamatotus lēmumus par saviem pensiju uzkrājumiem; aicina dalībvalstis izstrādāt un ieviest stingrus informācijas sniegšanas noteikumus par to pensijas fondu darbības izmaksām, ieguldījumu riskiem un gūto peļņu, kuri darbojas attiecīgajā jurisdikcijā; |
| --- | --- |

30.

mudina dalībvalstis un iestādes, kuru pārziņā ir pensiju shēmas, pienācīgi informēt iedzīvotājus par viņu uzkrātajām pensiju tiesībām un uzlabot informētību un zināšanas, lai viņi varētu pieņemt labi pārdomātus lēmumus par papildu pensiju uzkrājumu veidošanu nākotnē; mudina dalībvalstis arī laicīgi informēt iedzīvotājus par plānotajām izmaiņām pensiju sistēmās, lai viņi varētu pieņemt labi pārdomātus un pamatotus lēmumus par saviem pensiju uzkrājumiem; aicina dalībvalstis izstrādāt un ieviest stingrus informācijas sniegšanas noteikumus par to pensijas fondu darbības izmaksām, ieguldījumu riskiem un gūto peļņu, kuri darbojas attiecīgajā jurisdikcijā;

| 31. | atzīst plašās atšķirības dalībvalstu aroda pensiju shēmās un to rezultātos pieejamības, solidaritātes, izmaksu efektivitātes, risku un peļņas ziņā; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, sociālajiem partneriem un citām ieinteresētajām personām izveidot labas prakses kodeksu aroda pensiju shēmām, saskaņā ar subsidiaritātes principu tajā iekļaujot tādas tēmas kā darba ņēmēju labāks nodrošinājums, pensiju izmaksas periods, risku sadalījums un mazināšana, rentabilitāte un stabilizējošie elementi; uzsver kopējos ieguvumus no labākās prakses apmaiņas uzlabošanas starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

31.

atzīst plašās atšķirības dalībvalstu aroda pensiju shēmās un to rezultātos pieejamības, solidaritātes, izmaksu efektivitātes, risku un peļņas ziņā; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, sociālajiem partneriem un citām ieinteresētajām personām izveidot labas prakses kodeksu aroda pensiju shēmām, saskaņā ar subsidiaritātes principu tajā iekļaujot tādas tēmas kā darba ņēmēju labāks nodrošinājums, pensiju izmaksas periods, risku sadalījums un mazināšana, rentabilitāte un stabilizējošie elementi; uzsver kopējos ieguvumus no labākās prakses apmaiņas uzlabošanas starp dalībvalstīm;

| 32. | atbalsta Komisijas nodomu Eiropas Parlamenta uzraudzībā, jo īpaši izmantojot Eiropas Sociālo fondu (ESF), turpināt virzīt ES finansējumu to projektu atbalstam, kuru mērķis ir sekmēt aktīvu un veselīgu novecošanu darbavietā, un ar Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programmu (PSCI) nodrošināt dalībvalstīm un sociālajiem partneriem finansiālu un praktisku atbalstu izmaksu ziņā efektīvu papildu pensiju shēmu pakāpeniskai ieviešanai; |
| --- | --- |

32.

atbalsta Komisijas nodomu Eiropas Parlamenta uzraudzībā, jo īpaši izmantojot Eiropas Sociālo fondu (ESF), turpināt virzīt ES finansējumu to projektu atbalstam, kuru mērķis ir sekmēt aktīvu un veselīgu novecošanu darbavietā, un ar Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programmu (PSCI) nodrošināt dalībvalstīm un sociālajiem partneriem finansiālu un praktisku atbalstu izmaksu ziņā efektīvu papildu pensiju shēmu pakāpeniskai ieviešanai;

Mobilo darba ņēmēju pensijas

| 33. | atzīst visā Savienībā piemēroto pensiju shēmu būtisko daudzveidību, vienlaikus uzverot, ka ir svarīgi, lai darba ņēmējiem būtu iespējas mainīt darbavietu savā dalībvalstī vai ārpus tās robežām; uzsver, ka būtu jāgarantē tiesības uz aroda pensiju iegūšanu un saglabāšanu mobilajiem darba ņēmējiem; atbalsta Komisijas ierosināto pieeju, kas paredz galveno uzmanību pievērst pensijas tiesību iegūšanai un saglabāšanai, un aicina dalībvalstis nodrošināt, ka mobilo darba ņēmēju potenciālajām pensiju tiesībām piemērotu tādus pašus noteikumus kā aktīvajiem pensiju shēmas dalībniekiem vai pensionāriem; norāda, ka Komisijai var būt svarīga nozīme, novēršot šķēršļus brīvai kustībai, tostarp darba ņēmēju mobilitātei; uzskata, ka darba tirgus mobilitāti līdzās valodas barjerai un ģimenes apsvērumiem kavē arī ilgie praktiskās apmācības periodi vai nepamatotie vecuma ierobežojumi, un aicina dalībvalstis tos samazināt; uzsver, ka pasākumiem mobilitātes veicināšanai ir jābūt līdzsvarā ar rentablu papildu pensijas shēmu nodrošināšanu un tajos ir jāņem vērā valsts pensiju shēmu īpatnības; |
| --- | --- |

33.

atzīst visā Savienībā piemēroto pensiju shēmu būtisko daudzveidību, vienlaikus uzverot, ka ir svarīgi, lai darba ņēmējiem būtu iespējas mainīt darbavietu savā dalībvalstī vai ārpus tās robežām; uzsver, ka būtu jāgarantē tiesības uz aroda pensiju iegūšanu un saglabāšanu mobilajiem darba ņēmējiem; atbalsta Komisijas ierosināto pieeju, kas paredz galveno uzmanību pievērst pensijas tiesību iegūšanai un saglabāšanai, un aicina dalībvalstis nodrošināt, ka mobilo darba ņēmēju potenciālajām pensiju tiesībām piemērotu tādus pašus noteikumus kā aktīvajiem pensiju shēmas dalībniekiem vai pensionāriem; norāda, ka Komisijai var būt svarīga nozīme, novēršot šķēršļus brīvai kustībai, tostarp darba ņēmēju mobilitātei; uzskata, ka darba tirgus mobilitāti līdzās valodas barjerai un ģimenes apsvērumiem kavē arī ilgie praktiskās apmācības periodi vai nepamatotie vecuma ierobežojumi, un aicina dalībvalstis tos samazināt; uzsver, ka pasākumiem mobilitātes veicināšanai ir jābūt līdzsvarā ar rentablu papildu pensijas shēmu nodrošināšanu un tajos ir jāņem vērā valsts pensiju shēmu īpatnības;

| 34. | norāda uz Komisijas priekšlikumu novērtēt iespējamo saistību starp Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un attiecīgajām aroda pensiju shēmām; uzsver praktiskās grūtības, ar kurām nācies saskarties minētās regulas piemērošanā 27 dalībvalstīs, kurās pastāv ievērojami atšķirīgas sociālā nodrošinājuma sistēmas; norāda uz pensiju shēmu daudzveidību Savienībā un to, ka ir ļoti sarežģīti desmitiem tūkstošu ļoti atšķirīgu pensiju shēmu, kuras pastāv dalībvalstīs, piemērot koordinētu pieeju; tādēļ apšauba šādas pieejas piemērošanas lietderību papildu aroda pensiju jomā; |
| --- | --- |

34.

norāda uz Komisijas priekšlikumu novērtēt iespējamo saistību starp Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un attiecīgajām aroda pensiju shēmām; uzsver praktiskās grūtības, ar kurām nācies saskarties minētās regulas piemērošanā 27 dalībvalstīs, kurās pastāv ievērojami atšķirīgas sociālā nodrošinājuma sistēmas; norāda uz pensiju shēmu daudzveidību Savienībā un to, ka ir ļoti sarežģīti desmitiem tūkstošu ļoti atšķirīgu pensiju shēmu, kuras pastāv dalībvalstīs, piemērot koordinētu pieeju; tādēļ apšauba šādas pieejas piemērošanas lietderību papildu aroda pensiju jomā;

| 35. | aicina Komisiju un dalībvalstis strādāt mērķtiecīgi, lai veidotu un sniegtu atbilstošā gadījumā tīmeklī balstītus, iedarbīgus pensiju izsekojamības pakalpojumus, lai iedzīvotāji varētu sekot līdzi izmaiņām savām pensiju tiesībās, kas iegūtas nodarbinātības vai citos periodos, un līdz ar to varētu pieņemt savlaicīgus un labi pārdomātus lēmumus par papildu individuāliem (trešā līmeņa) pensiju uzkrājumiem; aicina veikt Savienības līmeņa koordinēšanu, lai nodrošinātu dalībvalstu pensiju izsekojamības pakalpojumu sistēmu pienācīgu savietojamību; atzinīgi vērtē Komisijas pilotprojektu šajā jomā un aicina Komisiju nodrošināt, ka papildus pilotprojektam veic arī ietekmes novērtējumu par ieguvumiem, ko radītu konsolidētas pensiju informācijas sniegšana ES iedzīvotājiem pieejamā veidā; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju un dalībvalstis strādāt mērķtiecīgi, lai veidotu un sniegtu atbilstošā gadījumā tīmeklī balstītus, iedarbīgus pensiju izsekojamības pakalpojumus, lai iedzīvotāji varētu sekot līdzi izmaiņām savām pensiju tiesībās, kas iegūtas nodarbinātības vai citos periodos, un līdz ar to varētu pieņemt savlaicīgus un labi pārdomātus lēmumus par papildu individuāliem (trešā līmeņa) pensiju uzkrājumiem; aicina veikt Savienības līmeņa koordinēšanu, lai nodrošinātu dalībvalstu pensiju izsekojamības pakalpojumu sistēmu pienācīgu savietojamību; atzinīgi vērtē Komisijas pilotprojektu šajā jomā un aicina Komisiju nodrošināt, ka papildus pilotprojektam veic arī ietekmes novērtējumu par ieguvumiem, ko radītu konsolidētas pensiju informācijas sniegšana ES iedzīvotājiem pieejamā veidā;

| 36. | norāda, ka pēc pensiju izsekojamības pakalpojumu pilnīgas izveides tajos vēlamajā gadījumā būtu jāiekļauj ne vien aroda pensijas, bet arī trešā pensiju līmeņa shēmas un individuāla informācija par pirmā līmeņa pensijas tiesībām; |
| --- | --- |

36.

norāda, ka pēc pensiju izsekojamības pakalpojumu pilnīgas izveides tajos vēlamajā gadījumā būtu jāiekļauj ne vien aroda pensijas, bet arī trešā pensiju līmeņa shēmas un individuāla informācija par pirmā līmeņa pensijas tiesībām;

| 37. | apšauba nepieciešamību veidot ES pensiju fonu pētniekiem; |
| --- | --- |

37.

apšauba nepieciešamību veidot ES pensiju fonu pētniekiem;

| 38. | uzskata – tas, ka kopumā cilvēki dzīvo ilgāk, veselīgāk un pārtikušāk, ir viens no mūsdienu sabiedrības lielākajiem sasniegumiem; aicina debatēs par novecošanu ieviest pozitīvu noskaņu, no vienas puses, aktīvi risinot būtisko, bet pārvaramo novecošanas problēmu un, no otras puses, izmantojot iespējas, ko sniedz novecošana un senioru ekonomika; atzīst ļoti aktīvo un vērtīgo lomu, kāda ir vecāka gadagājuma cilvēkiem mūsu sabiedrībā; |
| --- | --- |

38.

uzskata – tas, ka kopumā cilvēki dzīvo ilgāk, veselīgāk un pārtikušāk, ir viens no mūsdienu sabiedrības lielākajiem sasniegumiem; aicina debatēs par novecošanu ieviest pozitīvu noskaņu, no vienas puses, aktīvi risinot būtisko, bet pārvaramo novecošanas problēmu un, no otras puses, izmantojot iespējas, ko sniedz novecošana un senioru ekonomika; atzīst ļoti aktīvo un vērtīgo lomu, kāda ir vecāka gadagājuma cilvēkiem mūsu sabiedrībā;

PKUI direktīvas pārskatīšana

| 39. | uzsver, ka direktīva par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību (PKUI direktīva) būtu jāpārskata, lai visā Eiropā saglabātu atbilstīgas, noturīgas un drošas aroda pensijas, šai nolūkā veidojot vidi, kas veicina vēl lielāku progresu šajā jomā gan valstu, gan iekšējā tirgus līmenī, garantējot labāku aizsardzību esošajiem un topošajiem pensionāriem un elastīgi pielāgojot esošās shēmas, kas būtiski atšķiras pārrobežu un starpnozaru līmenī; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka direktīva par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību (PKUI direktīva) būtu jāpārskata, lai visā Eiropā saglabātu atbilstīgas, noturīgas un drošas aroda pensijas, šai nolūkā veidojot vidi, kas veicina vēl lielāku progresu šajā jomā gan valstu, gan iekšējā tirgus līmenī, garantējot labāku aizsardzību esošajiem un topošajiem pensionāriem un elastīgi pielāgojot esošās shēmas, kas būtiski atšķiras pārrobežu un starpnozaru līmenī;

| 40. | uzskata, ka ir obligāti jānodrošina ES otrā līmeņa sistēmu atbilstība stingram uzraudzības regulējumam, lai šī līmeņa dalībniekiem un pensiju saņēmējiem garantētu spēcīgu aizsardzību un lai īstenotu G20 valstu pilnvarojumu, kas nosaka, ka attiecībā uz visām finanšu iestādēm ir jāpiemēro pienācīgs regulējums un atbilstīga uzraudzība; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka ir obligāti jānodrošina ES otrā līmeņa sistēmu atbilstība stingram uzraudzības regulējumam, lai šī līmeņa dalībniekiem un pensiju saņēmējiem garantētu spēcīgu aizsardzību un lai īstenotu G20 valstu pilnvarojumu, kas nosaka, ka attiecībā uz visām finanšu iestādēm ir jāpiemēro pienācīgs regulējums un atbilstīga uzraudzība;

| 41. | prasa ES tiesību aktu iniciatīvās šajā jomā ņemt vērā dalībvalstu lēmumus, izvēloties otrā pensiju līmeņa kapitāla pārvaldītājus; |
| --- | --- |

41.

prasa ES tiesību aktu iniciatīvās šajā jomā ņemt vērā dalībvalstu lēmumus, izvēloties otrā pensiju līmeņa kapitāla pārvaldītājus;

| 42. | uzsver, ka ES normatīvie akti attiecībā uz drošības pasākumiem turpmāk ir jāizstrādā, pamatojoties uz rūpīgu ietekmes analīzi, tajā iekļaujot nosacījumu, ka vienādiem produktiem ir jāpiemēro vienādi uzraudzības standarti, ar tiem ir jānodrošina atbilstošs finansējums un noteikumi par darba ņēmēju mobilitāti Savienībā un šādi akti ir jāizstrādā ar vispārēju mērķi saglabāt darba ņēmēju uzkrātās pensiju tiesības; uzsver, ka ES normatīvie akti attiecībā uz drošības pasākumiem turpmāk ir jāizstrādā, pamatojoties arī uz aktīvu dialogu ar sociālajiem partneriem un citām ieinteresētajām personām un patiesi izprotot un ņemot vērā dalībvalstu īpatnības; uzsver, ka pensiju sistēmas ir katras dalībvalsts kultūras, sociālās, politiskās un ekonomiskās vides neatņemams elements; uzsver, ka attiecībā uz visiem otrā pensiju līmeņa pensiju nodrošinātājiem neatkarīgi no to juridiskā statusa būtu jāpiemēro samērīgs un stingrs regulējums, kurā ņemtas vērā to uzņēmējdarbības īpatnības, jo īpaši ilgtermiņā; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka ES normatīvie akti attiecībā uz drošības pasākumiem turpmāk ir jāizstrādā, pamatojoties uz rūpīgu ietekmes analīzi, tajā iekļaujot nosacījumu, ka vienādiem produktiem ir jāpiemēro vienādi uzraudzības standarti, ar tiem ir jānodrošina atbilstošs finansējums un noteikumi par darba ņēmēju mobilitāti Savienībā un šādi akti ir jāizstrādā ar vispārēju mērķi saglabāt darba ņēmēju uzkrātās pensiju tiesības; uzsver, ka ES normatīvie akti attiecībā uz drošības pasākumiem turpmāk ir jāizstrādā, pamatojoties arī uz aktīvu dialogu ar sociālajiem partneriem un citām ieinteresētajām personām un patiesi izprotot un ņemot vērā dalībvalstu īpatnības; uzsver, ka pensiju sistēmas ir katras dalībvalsts kultūras, sociālās, politiskās un ekonomiskās vides neatņemams elements; uzsver, ka attiecībā uz visiem otrā pensiju līmeņa pensiju nodrošinātājiem neatkarīgi no to juridiskā statusa būtu jāpiemēro samērīgs un stingrs regulējums, kurā ņemtas vērā to uzņēmējdarbības īpatnības, jo īpaši ilgtermiņā;

| 43. | uzstāj, ka otrā līmeņa pensijām – neatkarīgi no to nodrošinātājiem – nedrīkst kaitēt tāds ES regulējums, kurā nav ņemta vērā šī līmeņa ilgtermiņa perspektīva; |
| --- | --- |

43.

uzstāj, ka otrā līmeņa pensijām – neatkarīgi no to nodrošinātājiem – nedrīkst kaitēt tāds ES regulējums, kurā nav ņemta vērā šī līmeņa ilgtermiņa perspektīva;

| 44. | uzskata, ka Komisijas priekšlikumos par drošības pasākumiem ir ne tikai obligāti jānorāda un jāņem vērā valstu sistēmu savstarpējās atšķirības, bet arī katras valsts sistēmā un katrā attiecīgajā pensiju līmenī ir jāpiemēro princips “vienāds risks – vienādi noteikumi”; uzsver, ka pasākumiem ir obligāti jāatbilst proporcionalitātes principam – mērķi un ieguvumi ir jāizvērtē, tos salīdzinot ar attiecīgo finansiālo, administratīvo un tehnisko slogu, un ir jāpanāk vajadzīgais izmaksu un ieguvumu līdzsvars; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka Komisijas priekšlikumos par drošības pasākumiem ir ne tikai obligāti jānorāda un jāņem vērā valstu sistēmu savstarpējās atšķirības, bet arī katras valsts sistēmā un katrā attiecīgajā pensiju līmenī ir jāpiemēro princips “vienāds risks – vienādi noteikumi”; uzsver, ka pasākumiem ir obligāti jāatbilst proporcionalitātes principam – mērķi un ieguvumi ir jāizvērtē, tos salīdzinot ar attiecīgo finansiālo, administratīvo un tehnisko slogu, un ir jāpanāk vajadzīgais izmaksu un ieguvumu līdzsvars;

| 45. | uzskata, ka attiecībā uz kvalitatīviem drošības pasākumiem lietderīgi ir ieteikumi, kuri attiecas uz uzņēmumu stingrāku vadību un riska pārvaldību, kā arī ieteikumi saistībā ar labāku pārredzamību un pienākumu publiskot informāciju, izmaksu publiskošanu un ieguldījumu stratēģiju pārredzamību, un tie būtu jāietver visos pārskatos, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principu; norāda – ņemot vērā to, ka starp dalībvalstīm pastāv būtiskas atšķirības, ES līmenī īstermiņā reālāk ir nodrošināt kvalitatīvu, nevis kvantitatīvu drošības pasākumu konverģenci; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka attiecībā uz kvalitatīviem drošības pasākumiem lietderīgi ir ieteikumi, kuri attiecas uz uzņēmumu stingrāku vadību un riska pārvaldību, kā arī ieteikumi saistībā ar labāku pārredzamību un pienākumu publiskot informāciju, izmaksu publiskošanu un ieguldījumu stratēģiju pārredzamību, un tie būtu jāietver visos pārskatos, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principu; norāda – ņemot vērā to, ka starp dalībvalstīm pastāv būtiskas atšķirības, ES līmenī īstermiņā reālāk ir nodrošināt kvalitatīvu, nevis kvantitatīvu drošības pasākumu konverģenci;

| 46. | ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, nav pārliecināts, ka būtu piemērojamas visā Eiropā saskaņotas pašu kapitāla vai bilances novērtēšanas prasības; tādēļ noraida ierosinājumu ar šādu mērķi pārskatīt PKUI direktīvu; tomēr uzskata, ka šajā politikas kontekstā pilnībā būtu jāņem vērā kvantitatīvais ietekmes novērtējums, ko pašlaik veic Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI), kā arī šā pētījuma iespējamo analīžu rezultāti; uzsver – ja vēlāk tomēr nāksies noteikt šādas prasības, nebūtu pareizi papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcijām tieši piemērot direktīvu par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II); |
| --- | --- |

46.

ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, nav pārliecināts, ka būtu piemērojamas visā Eiropā saskaņotas pašu kapitāla vai bilances novērtēšanas prasības; tādēļ noraida ierosinājumu ar šādu mērķi pārskatīt PKUI direktīvu; tomēr uzskata, ka šajā politikas kontekstā pilnībā būtu jāņem vērā kvantitatīvais ietekmes novērtējums, ko pašlaik veic Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI), kā arī šā pētījuma iespējamo analīžu rezultāti; uzsver – ja vēlāk tomēr nāksies noteikt šādas prasības, nebūtu pareizi papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcijām tieši piemērot direktīvu par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II);

| 47. | norāda, ka PKUI direktīva ir piemērojama tikai brīvprātīgām pensiju shēmām un neattiecas ne uz vienu obligātās valsts pensiju shēmas elementu; |
| --- | --- |

47.

norāda, ka PKUI direktīva ir piemērojama tikai brīvprātīgām pensiju shēmām un neattiecas ne uz vienu obligātās valsts pensiju shēmas elementu;

| 48. | uzsver, ka apdrošināšanas un PKUI produkti būtiski atšķiras; uzsver, ka nebūtu pareizi papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcijām tieši piemērot direktīvas Maksātspēja II kvantitatīvās prasības un ka tas varētu kaitēt gan darba ņēmēju, gan darba devēju interesēm; tādēļ iebilst pret direktīvas Maksātspēja II prasību tiešu piemērošanu PKUI, lai gan nenoraida centienus panākt drošību un noturību; |
| --- | --- |

48.

uzsver, ka apdrošināšanas un PKUI produkti būtiski atšķiras; uzsver, ka nebūtu pareizi papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcijām tieši piemērot direktīvas Maksātspēja II kvantitatīvās prasības un ka tas varētu kaitēt gan darba ņēmēju, gan darba devēju interesēm; tādēļ iebilst pret direktīvas Maksātspēja II prasību tiešu piemērošanu PKUI, lai gan nenoraida centienus panākt drošību un noturību;

| 49. | uzsver, ka sociālie partneri (t. i., darba devēji un darba ņēmēji) ir kopīgi atbildīgi par aroda pensiju nodrošināšanas kārtību; uzsver, ka visos gadījumos ir jāņem vērā sociālo partneru līgumsaistības, jo īpaši attiecībā uz līdzsvara panākšanu starp risku un prēmijām, kuras iecerēts gūt aroda pensiju shēmā; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka sociālie partneri (t. i., darba devēji un darba ņēmēji) ir kopīgi atbildīgi par aroda pensiju nodrošināšanas kārtību; uzsver, ka visos gadījumos ir jāņem vērā sociālo partneru līgumsaistības, jo īpaši attiecībā uz līdzsvara panākšanu starp risku un prēmijām, kuras iecerēts gūt aroda pensiju shēmā;

| 50. | uzskata, ka turpmāk maksātspējas modeļus, piemēram, saskaņoto bilanci (HBS), ES līmenī ir lietderīgi izstrādāt tikai tad, ja, pamatojoties uz rūpīgu ietekmes analīzi, tiek atzīts, ka to piemērošana ir praktiski īstenojama un izmaksu un ieguvumu ziņā rentabla, jo īpaši ņemot vērā PKUI daudzveidību dalībvalstīs; uzsver, ka ar direktīvas Maksātspēja II vai saskaņotās bilances (HBS) turpmāk izstrādātajiem variantiem nav jācenšas ieviest direktīvai Maksātspēja II līdzīgus noteikumus; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka turpmāk maksātspējas modeļus, piemēram, saskaņoto bilanci (HBS), ES līmenī ir lietderīgi izstrādāt tikai tad, ja, pamatojoties uz rūpīgu ietekmes analīzi, tiek atzīts, ka to piemērošana ir praktiski īstenojama un izmaksu un ieguvumu ziņā rentabla, jo īpaši ņemot vērā PKUI daudzveidību dalībvalstīs; uzsver, ka ar direktīvas Maksātspēja II vai saskaņotās bilances (HBS) turpmāk izstrādātajiem variantiem nav jācenšas ieviest direktīvai Maksātspēja II līdzīgus noteikumus;

| 51. | atzīmē, ka pensiju shēmas ir dažādas – tās var būt gan garantētu ienākumu shēmas, gan garantētu iemaksu shēmas vai jauktas shēmas; turklāt norāda, ka dažās dalībvalstīs notiek pāreja no garantētu ienākumu shēmām uz garantētu iemaksu shēmām vai arī tiek veidots obligāts fondēto pensiju līmenis; uzsver, ka tādēļ ir jāpanāk vēl lielāka pārredzamība un jāsniedz iedzīvotājiem plašāka informācija par solītajiem ieguvumiem, izmaksu apmēru un ieguldījumu stratēģijām; |
| --- | --- |

51.

atzīmē, ka pensiju shēmas ir dažādas – tās var būt gan garantētu ienākumu shēmas, gan garantētu iemaksu shēmas vai jauktas shēmas; turklāt norāda, ka dažās dalībvalstīs notiek pāreja no garantētu ienākumu shēmām uz garantētu iemaksu shēmām vai arī tiek veidots obligāts fondēto pensiju līmenis; uzsver, ka tādēļ ir jāpanāk vēl lielāka pārredzamība un jāsniedz iedzīvotājiem plašāka informācija par solītajiem ieguvumiem, izmaksu apmēru un ieguldījumu stratēģijām;

| 52. | norāda, ka iecerei panākt līdzvērtīgu konkurenci starp dzīvības apdrošināšanas jomu un PKUI otrajā pensiju līmenī ir tikai daļēja nozīme, jo apdrošināšanas produkti un PKUI būtiski atšķiras, turklāt konkurence būtu atkarīga no katra konkrētā pensijas nodrošinātāja riska profila, integrācijas pakāpes finanšu tirgū un uz peļņas gūšanu vērsta vai bezpeļņas darbības veida; atzīst – ņemot vērā konkurenci starp dzīvības apdrošināšanas jomu un PKUI otrajā pensiju līmenī, produktiem ar vienādu riska pakāpi ir būtiski piemērot vienādus noteikumus, lai novērstu saņēmēju maldināšanu un nodrošinātu viņiem vienlīdz drošu aizsardzību; |
| --- | --- |

52.

norāda, ka iecerei panākt līdzvērtīgu konkurenci starp dzīvības apdrošināšanas jomu un PKUI otrajā pensiju līmenī ir tikai daļēja nozīme, jo apdrošināšanas produkti un PKUI būtiski atšķiras, turklāt konkurence būtu atkarīga no katra konkrētā pensijas nodrošinātāja riska profila, integrācijas pakāpes finanšu tirgū un uz peļņas gūšanu vērsta vai bezpeļņas darbības veida; atzīst – ņemot vērā konkurenci starp dzīvības apdrošināšanas jomu un PKUI otrajā pensiju līmenī, produktiem ar vienādu riska pakāpi ir būtiski piemērot vienādus noteikumus, lai novērstu saņēmēju maldināšanu un nodrošinātu viņiem vienlīdz drošu aizsardzību;

Darba ņēmēju aroda pensiju aizsardzība maksātnespējas gadījumā

| 53. | uzskata, ka ir konsekventi jānodrošina, ka Direktīvas 2008/94/EK 8. pantā noteiktās tiesības maksātnespējas gadījumā būtu aizsargātas visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka ir konsekventi jānodrošina, ka Direktīvas 2008/94/EK 8. pantā noteiktās tiesības maksātnespējas gadījumā būtu aizsargātas visās dalībvalstīs;

| 54. | aicina Komisiju sagatavot visaptverošu pārskatu par dalībvalstu garantiju sistēmām un pasākumiem un, ja novērtēšanas procesā tiek konstatētas būtiskas neatbilstības, izstrādāt vērienīgākus ES tiesību aktu priekšlikumus, lai nodrošinātu, ka visā ES tiek ieviesti pilnīgi droši mehānismi vienkāršai, rentablai un samērīgai aroda pensiju tiesību aizsardzībai; |
| --- | --- |

54.

aicina Komisiju sagatavot visaptverošu pārskatu par dalībvalstu garantiju sistēmām un pasākumiem un, ja novērtēšanas procesā tiek konstatētas būtiskas neatbilstības, izstrādāt vērienīgākus ES tiesību aktu priekšlikumus, lai nodrošinātu, ka visā ES tiek ieviesti pilnīgi droši mehānismi vienkāršai, rentablai un samērīgai aroda pensiju tiesību aizsardzībai;

| 55. | norāda, ka dažās dalībvalstīs darba devēji savu pensiju shēmu atbalstam jau izmanto aizsardzības shēmas, nošķirot aktīvus, īstenojot pensiju shēmu neatkarīgu pārvaldību un uzņēmuma maksātnespējas gadījumā prioritārā kreditora statusu piešķirot pensiju shēmām, nevis akcionāriem; |
| --- | --- |

55.

norāda, ka dažās dalībvalstīs darba devēji savu pensiju shēmu atbalstam jau izmanto aizsardzības shēmas, nošķirot aktīvus, īstenojot pensiju shēmu neatkarīgu pārvaldību un uzņēmuma maksātnespējas gadījumā prioritārā kreditora statusu piešķirot pensiju shēmām, nevis akcionāriem;

| 56. | uzsver, ka problēmas pensiju aizsardzības maksātnespējas gadījumā jomā ir cieši saistītas ar galvenajiem PKUI direktīvas pārskatīšanas aspektiem; uzsver, ka Komisijai, izstrādājot šīs abas direktīvas, būtu jānodrošina to saskaņotība un pilnīga atbilstība; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka problēmas pensiju aizsardzības maksātnespējas gadījumā jomā ir cieši saistītas ar galvenajiem PKUI direktīvas pārskatīšanas aspektiem; uzsver, ka Komisijai, izstrādājot šīs abas direktīvas, būtu jānodrošina to saskaņotība un pilnīga atbilstība;

Papildu trešā līmeņa pensiju uzkrājumi

| 57. | uzskata, ka trešā pensiju līmeņa nozīme, darbības joma un struktūra katrā dalībvalstī ir atšķirīga; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka trešā pensiju līmeņa nozīme, darbības joma un struktūra katrā dalībvalstī ir atšķirīga;

| 58. | pauž nožēlu, ka salīdzinājumā ar pirmā pensiju līmeņa sistēmām trešā pensiju līmeņa sistēmas bieži vien rada vairāk izdevumu, tās ir riskantākas un mazāk pārredzamas; prasa veidot stabilu, drošu un noturīgu trešo pensiju līmeni; |
| --- | --- |

58.

pauž nožēlu, ka salīdzinājumā ar pirmā pensiju līmeņa sistēmām trešā pensiju līmeņa sistēmas bieži vien rada vairāk izdevumu, tās ir riskantākas un mazāk pārredzamas; prasa veidot stabilu, drošu un noturīgu trešo pensiju līmeni;

| 59. | uzskata, ka attiecīgos gadījumos privāti pensiju uzkrājumi varētu būt vajadzīgi pienācīga pensijas apmēra veidošanai; mudina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm un, ņemot vērā labākās prakses pieeju, izvērtēt un optimizēt privāto pensijas uzkrājumu stimulus, jo īpaši attiecībā uz personām, kuras citādi nevarētu saņemt atbilstīgu pensiju; |
| --- | --- |

59.

uzskata, ka attiecīgos gadījumos privāti pensiju uzkrājumi varētu būt vajadzīgi pienācīga pensijas apmēra veidošanai; mudina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm un, ņemot vērā labākās prakses pieeju, izvērtēt un optimizēt privāto pensijas uzkrājumu stimulus, jo īpaši attiecībā uz personām, kuras citādi nevarētu saņemt atbilstīgu pensiju;

| 60. | uzskata, ka ir lietderīgi izvērtēt uzticamās procedūras un priekšlikumus, lai optimizētu stimulus; |
| --- | --- |

60.

uzskata, ka ir lietderīgi izvērtēt uzticamās procedūras un priekšlikumus, lai optimizētu stimulus;

| 61. | uzsver, ka valsts politikas prioritātei jābūt nevis trešā pensiju līmeņa shēmu subsidēšanai, bet gan pienācīgas aizsardzības nodrošināšanai ikvienam labi funkcionējošā un noturīgā pirmajā pensiju līmenī; |
| --- | --- |

61.

uzsver, ka valsts politikas prioritātei jābūt nevis trešā pensiju līmeņa shēmu subsidēšanai, bet gan pienācīgas aizsardzības nodrošināšanai ikvienam labi funkcionējošā un noturīgā pirmajā pensiju līmenī;

| 62. | aicina Komisiju izmeklēt uz kapitālu balstītās trešā līmeņa sistēmas spēju pretoties krīzes ietekmei un sniegt ieteikumus riska mazināšanai; |
| --- | --- |

62.

aicina Komisiju izmeklēt uz kapitālu balstītās trešā līmeņa sistēmas spēju pretoties krīzes ietekmei un sniegt ieteikumus riska mazināšanai;

| 63. | iesaka valsts līmenī pārbaudīt tiesību aktos noteiktos izmaksu ierobežojumus līguma slēgšanai un pārvaldībai un piedāvātāja vai līguma veida maiņai, kā arī šajā sakarībā sniegt attiecīgus priekšlikumus; |
| --- | --- |

63.

iesaka valsts līmenī pārbaudīt tiesību aktos noteiktos izmaksu ierobežojumus līguma slēgšanai un pārvaldībai un piedāvātāja vai līguma veida maiņai, kā arī šajā sakarībā sniegt attiecīgus priekšlikumus;

| 64. | uzskata, ka rīcības kodeksi attiecībā uz kvalitāti, informāciju patērētājiem un patērētāju aizsardzību trešajā pensiju līmenī varētu uzlabot šī līmeņa plānu pievilcību; mudina Komisiju sekmēt pašreizējās labākās prakses apmaiņu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

64.

uzskata, ka rīcības kodeksi attiecībā uz kvalitāti, informāciju patērētājiem un patērētāju aizsardzību trešajā pensiju līmenī varētu uzlabot šī līmeņa plānu pievilcību; mudina Komisiju sekmēt pašreizējās labākās prakses apmaiņu dalībvalstīs;

| 65. | atbalsta ieceri izstrādāt un ieviest ES līmeņa brīvprātīgus rīcības kodeksus (un, iespējams, arī izstrādāt sertifikācijas shēmas) attiecībā uz kvalitāti, informāciju patērētājiem un patērētāju aizsardzību trešajā pensiju līmenī; iesaka dalībvalstīm uzņemties šo jomu regulēšanas pienākumus, ja brīvprātīgie rīcības kodeksi neizrādīsies veiksmīgs risinājums; |
| --- | --- |

65.

atbalsta ieceri izstrādāt un ieviest ES līmeņa brīvprātīgus rīcības kodeksus (un, iespējams, arī izstrādāt sertifikācijas shēmas) attiecībā uz kvalitāti, informāciju patērētājiem un patērētāju aizsardzību trešajā pensiju līmenī; iesaka dalībvalstīm uzņemties šo jomu regulēšanas pienākumus, ja brīvprātīgie rīcības kodeksi neizrādīsies veiksmīgs risinājums;

| 66. | aicina Komisiju izvērtēt iespējas, kā labāk izmantot ES finanšu nozares tiesību aktus gadījumos, kad patērētājiem ir jānodrošina precīzas un objektīvas finanšu konsultācijas par pensijām un ar pensiju saistītiem produktiem; |
| --- | --- |

66.

aicina Komisiju izvērtēt iespējas, kā labāk izmantot ES finanšu nozares tiesību aktus gadījumos, kad patērētājiem ir jānodrošina precīzas un objektīvas finanšu konsultācijas par pensijām un ar pensiju saistītiem produktiem;

Nodokļu un līgumtiesību pārrobežu šķēršļu atcelšana pensiju ieguldījumiem

| 67. | aicina Komisiju un attiecīgās dalībvalstis panākt vienošanos pārrobežu pensiju jomā, jo īpaši par to, kā nepieļaut nodokļu dubultu uzlikšanu un nodokļu dubultu neuzlikšanu; |
| --- | --- |

67.

aicina Komisiju un attiecīgās dalībvalstis panākt vienošanos pārrobežu pensiju jomā, jo īpaši par to, kā nepieļaut nodokļu dubultu uzlikšanu un nodokļu dubultu neuzlikšanu;

| 68. | uzskata, ka diskriminējoši nodokļi ir viens no galvenajiem šķēršļiem, kas kavē mobilitāti, un prasa šādus nodokļus nekavējoties atcelt, turklāt norāda, ka ES ir ierobežota kompetence dalībvalstu nodokļu politikas jomā; |
| --- | --- |

68.

uzskata, ka diskriminējoši nodokļi ir viens no galvenajiem šķēršļiem, kas kavē mobilitāti, un prasa šādus nodokļus nekavējoties atcelt, turklāt norāda, ka ES ir ierobežota kompetence dalībvalstu nodokļu politikas jomā;

| 69. | uzskata, ka ir lietderīgi izvērtēt līgumtiesību radītos šķēršļus; |
| --- | --- |

69.

uzskata, ka ir lietderīgi izvērtēt līgumtiesību radītos šķēršļus;

| 70. | aicina Komisiju ar tās rīcībā esošo struktūru palīdzību atbilstoši iesaistīt sociālos partnerus; |
| --- | --- |

70.

aicina Komisiju ar tās rīcībā esošo struktūru palīdzību atbilstoši iesaistīt sociālos partnerus;

Dzimumu jautājumi

| 71. | atgādina par dzimumu problēmu pensiju jomā; uzskata, ka to vecāka gadagājuma cilvēku, jo īpaši sieviešu, skaita pieaugums, kas dzīvo nabadzīgos apstākļos, ir satraucošs; uzsver, ka pirmā līmeņa valsts pensiju shēmām būtu visiem jāgarantē vismaz pienācīgs dzīves līmenis; uzsver, ka dzimumu līdztiesība darba tirgū ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu pensiju sistēmu ilgtspējību, jo augstāks nodarbinātības līmenis veicina ekonomisko izaugsmi un rada pensiju iemaksu pieaugumu; uzskata, ka papildus vīriešu un sieviešu pensijas vecuma vienādošanai ir jāpieņem arī efektīvas politikas nostādnes, lai nodrošinātu vienādu samaksu par vienādu darbu un līdzsvaroti ņemtu vērā nodarbinātību un apgādājamo personu aprūpi; uzsver, ka ir jāapsver ar aprūpi saistītu pensijas kredītu ieviešana, tā atzīstot ar apgādājamo personu aprūpi saistītu darbu, par kuru parasti nesaņem samaksu; |
| --- | --- |

71.

atgādina par dzimumu problēmu pensiju jomā; uzskata, ka to vecāka gadagājuma cilvēku, jo īpaši sieviešu, skaita pieaugums, kas dzīvo nabadzīgos apstākļos, ir satraucošs; uzsver, ka pirmā līmeņa valsts pensiju shēmām būtu visiem jāgarantē vismaz pienācīgs dzīves līmenis; uzsver, ka dzimumu līdztiesība darba tirgū ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu pensiju sistēmu ilgtspējību, jo augstāks nodarbinātības līmenis veicina ekonomisko izaugsmi un rada pensiju iemaksu pieaugumu; uzskata, ka papildus vīriešu un sieviešu pensijas vecuma vienādošanai ir jāpieņem arī efektīvas politikas nostādnes, lai nodrošinātu vienādu samaksu par vienādu darbu un līdzsvaroti ņemtu vērā nodarbinātību un apgādājamo personu aprūpi; uzsver, ka ir jāapsver ar aprūpi saistītu pensijas kredītu ieviešana, tā atzīstot ar apgādājamo personu aprūpi saistītu darbu, par kuru parasti nesaņem samaksu;

| 72. | atzinīgi vērtē Baltajā grāmatā dalībvalstīm pausto aicinājumu apsvērt iespējas veidot aprūpes kredītus, lai pensijas aprēķinā gan sievietēm, gan vīriešiem ņemtu vērā laikposmus, kas pavadīti, aprūpējot apgādājamas personas; norāda, ka sieviešu un vīriešu rūpes par ģimeni ir nevienlīdzīgi sadalītas – tā rezultātā sievietes parasti strādā mazāk drošu, sliktāk apmaksātu vai pat nedeklarētu darbu, kam ir negatīva ietekme uz viņu tiesībām uz pensiju – un trūkst pieejamu pakalpojumu par pieņemamu cenu un aprūpes iestāžu, turklāt pēdējo gadu taupības pasākumi šajā jomā tieši ietekmē jo īpaši sieviešu iespējas strādāt un uzkrāt pensijas kapitālu; tādēļ aicina Komisiju uzdot veikt pētījumu šajā jautājumā; |
| --- | --- |

72.

atzinīgi vērtē Baltajā grāmatā dalībvalstīm pausto aicinājumu apsvērt iespējas veidot aprūpes kredītus, lai pensijas aprēķinā gan sievietēm, gan vīriešiem ņemtu vērā laikposmus, kas pavadīti, aprūpējot apgādājamas personas; norāda, ka sieviešu un vīriešu rūpes par ģimeni ir nevienlīdzīgi sadalītas – tā rezultātā sievietes parasti strādā mazāk drošu, sliktāk apmaksātu vai pat nedeklarētu darbu, kam ir negatīva ietekme uz viņu tiesībām uz pensiju – un trūkst pieejamu pakalpojumu par pieņemamu cenu un aprūpes iestāžu, turklāt pēdējo gadu taupības pasākumi šajā jomā tieši ietekmē jo īpaši sieviešu iespējas strādāt un uzkrāt pensijas kapitālu; tādēļ aicina Komisiju uzdot veikt pētījumu šajā jautājumā;

| 73. | vēlreiz norāda, ka dalībvalstīm ir jāveic pasākumi, lai izskaustu par vienādu darbu saņemta atalgojuma un ienākumu atšķirības starp sievietēm un vīriešiem un atšķirības vadošo amatu pieejamības ziņā, kā arī dzimumu līdztiesības trūkumu darba tirgū, jo tas ietekmē arī pensijas, radot būtisku atšķirību starp sieviešu pensijām un daudz lielākajām vīriešu pensijām; mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu par spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšanu; norāda – lai gan iepriekšējos gados tika rīkotas neskaitāmas kampaņas, noteikti mērķi un pasākumi, atšķirības vīriešu un sieviešu darba samaksā joprojām ir būtiskas; |
| --- | --- |

73.

vēlreiz norāda, ka dalībvalstīm ir jāveic pasākumi, lai izskaustu par vienādu darbu saņemta atalgojuma un ienākumu atšķirības starp sievietēm un vīriešiem un atšķirības vadošo amatu pieejamības ziņā, kā arī dzimumu līdztiesības trūkumu darba tirgū, jo tas ietekmē arī pensijas, radot būtisku atšķirību starp sieviešu pensijām un daudz lielākajām vīriešu pensijām; mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu par spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšanu; norāda – lai gan iepriekšējos gados tika rīkotas neskaitāmas kampaņas, noteikti mērķi un pasākumi, atšķirības vīriešu un sieviešu darba samaksā joprojām ir būtiskas;

| 74. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka sievietēm un vīriešiem tiek piemērots vienādas attieksmes princips; |
| --- | --- |

74.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka sievietēm un vīriešiem tiek piemērots vienādas attieksmes princips;

| 75. | uzsver, ka ir nekavējoties jāveic pasākumi, lai novērstu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības privātajā sektorā, kas lielākajā daļā dalībvalstu ir īpaši lielas; |
| --- | --- |

75.

uzsver, ka ir nekavējoties jāveic pasākumi, lai novērstu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības privātajā sektorā, kas lielākajā daļā dalībvalstu ir īpaši lielas;

| 76. | uzsver, ka ir jāsamazina to vīriešu un sieviešu atalgojuma atšķirības, kuriem ir vienādas prasmes un vienāds darbs, jo minētā iemesla dēļ sieviešu ienākumi vēl būtiskāk atpaliek no vīriešu ienākumiem un vēl vairāk pieaug to sieviešu skaits, kas, aizejot pensijā vai kļūstot par atraitnēm, dzīvo nabadzībā; |
| --- | --- |

76.

uzsver, ka ir jāsamazina to vīriešu un sieviešu atalgojuma atšķirības, kuriem ir vienādas prasmes un vienāds darbs, jo minētā iemesla dēļ sieviešu ienākumi vēl būtiskāk atpaliek no vīriešu ienākumiem un vēl vairāk pieaug to sieviešu skaits, kas, aizejot pensijā vai kļūstot par atraitnēm, dzīvo nabadzībā;

| 77. | uzsver, ka sieviešu lielākais paredzamais dzīves ilgums nedrīkst būt par pamatu diskriminācijai, aprēķinot pensijas; |
| --- | --- |

77.

uzsver, ka sieviešu lielākais paredzamais dzīves ilgums nedrīkst būt par pamatu diskriminācijai, aprēķinot pensijas;

| 78. | mudina dalībvalstis ievērot un īstenot tiesību aktus par maternitātes tiesībām, lai sievietes nesaņemtu mazāku pensiju tāpēc, ka darba dzīves laikā kļuvušas par mātēm; |
| --- | --- |

78.

mudina dalībvalstis ievērot un īstenot tiesību aktus par maternitātes tiesībām, lai sievietes nesaņemtu mazāku pensiju tāpēc, ka darba dzīves laikā kļuvušas par mātēm;

| 79. | uzskata, ka, ņemot vērā dzimumu līdztiesības aspektu, tiesības uz pensiju ir nepieciešams individualizēt un ka būtu jāgarantē arī to daudzu gados vecāko sieviešu drošība, kas pašlaik saņem atraitņu pensijas un izmanto citas atvasinātas tiesības; |
| --- | --- |

79.

uzskata, ka, ņemot vērā dzimumu līdztiesības aspektu, tiesības uz pensiju ir nepieciešams individualizēt un ka būtu jāgarantē arī to daudzu gados vecāko sieviešu drošība, kas pašlaik saņem atraitņu pensijas un izmanto citas atvasinātas tiesības;

| 80. | norāda, ka dalībvalstīm būtu jāatbalsta pētījumi par dažādu pensiju indeksēšanas formulu ietekmi uz nabadzības risku vecumdienās, ņemot vērā dzimumu aspektu; aicina dalībvalstis jo īpaši ņemt vērā izmaiņas cilvēku vajadzībās novecošanas procesā, piemēram, saistībā ar ilgtermiņa aprūpi, lai nodrošinātu, ka vecāka gadagājuma cilvēki, galvenokārt sievietes, var saņemt atbilstošu pensiju un dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi; |
| --- | --- |

80.

norāda, ka dalībvalstīm būtu jāatbalsta pētījumi par dažādu pensiju indeksēšanas formulu ietekmi uz nabadzības risku vecumdienās, ņemot vērā dzimumu aspektu; aicina dalībvalstis jo īpaši ņemt vērā izmaiņas cilvēku vajadzībās novecošanas procesā, piemēram, saistībā ar ilgtermiņa aprūpi, lai nodrošinātu, ka vecāka gadagājuma cilvēki, galvenokārt sievietes, var saņemt atbilstošu pensiju un dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi;

o

o o

| 81. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

81.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 188 E, 28.6.2012., 9. lpp.

(2)  OV C 299, 4.10.2012., 115. lpp.

(3)  ISBN 978-92-79-22850-6.

(4)  Pieņemtie teksti: P7_TA(2012)0047.

(5)  OV L 308, 24.11.2010., 46. lpp.

(6)  OV C 9 E, 15.1.2010., 11. lpp.

(7)  ESAO. “Mobilitāte un migrācija Eiropā”, 2012. g., 63. lpp. Publikācija: ESAO Eiropas Savienības 2012. gada ekonomikas apskats, ESAO izdevums.

(8)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/ studiesdownload.html? languageDocument=EN=30499

(9)  Miranda, V. (2011), “Cooking, Caring and Volunteering: Unpaid Work Around the World”, ESAO darba dokumenti sociālajā, nodarbinātības un migrācijas jomā Nr. 116, ESAO izdevums.

(10)  Eiropas Komisijas 2012. gada ziņojums par novecošanu – ekonomikas un budžeta prognozes 27 ES dalībvalstīs (2010–2060), Brisele, 2011. gada maijs. http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2012/pdf/ee-2012-2_en.pdf

(11)  Ziņojums “Pensiju atbilstība Eiropas Savienībā 2010.–2050. gadā”, ko kopīgi sagatavojuši Eiropas Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts un Sociālās aizsardzības komiteja, 2012. gada 23. maijs, http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7105&type=2&furtherPubs=yes

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/54 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/54

---

P7_TA(2013)0205

Cīņa pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm (2013/2060(INI))

(2016/C 055/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. decembra paziņojumu “Rīcības plāns, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas” (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. decembra paziņojumu “Rīcības plāns, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas” (COM(2012)0722),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. decembra ieteikumu par agresīvu nodokļu plānošanu (C(2012)8806), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. decembra ieteikumu par agresīvu nodokļu plānošanu (C(2012)8806),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. decembra ieteikumu par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot minimālos labas pārvaldības standartus nodokļu lietās (C(2012)8805), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. decembra ieteikumu par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot minimālos labas pārvaldības standartus nodokļu lietās (C(2012)8805),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 27. jūnija paziņojumu par konkrētiem veidiem, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, tostarp attiecībā uz trešām valstīm (COM(2012)0351), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 27. jūnija paziņojumu par konkrētiem veidiem, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, tostarp attiecībā uz trešām valstīm (COM(2012)0351),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 28. novembra paziņojumu “Gada izaugsmes pētījums (2013. gads)” (COM(2012)0750), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 28. novembra paziņojumu “Gada izaugsmes pētījums (2013. gads)” (COM(2012)0750),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 5. februāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (2013/0025(COD)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 5. februāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (2013/0025(COD)),

| — | ņemot vērā Finanšu darījumu darba grupas (FATF) 2012. gada februāra ieteikumus par starptautiskajiem standartiem cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu un ieroču izplatīšanas finansēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Finanšu darījumu darba grupas (FATF) 2012. gada februāra ieteikumus par starptautiskajiem standartiem cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu un ieroču izplatīšanas finansēšanu,

| — | Eiropas Parlamenta 2012. gada 19. aprīļa rezolūcija par aicinājumu pēc konkrētiem pasākumiem, lai apkarotu krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (1), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2012. gada 19. aprīļa rezolūcija par aicinājumu pēc konkrētiem pasākumiem, lai apkarotu krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (1),

| — | ņemot vērā Anglijas un Velsas Diplomēto grāmatvežu institūta (FCA) biedra R. Murphy2012. gada 10. februāra ziņojumu “Eiropas nodokļu plaisas mazināšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Anglijas un Velsas Diplomēto grāmatvežu institūta (FCA) biedra R. Murphy2012. gada 10. februāra ziņojumu “Eiropas nodokļu plaisas mazināšana”,

| — | ņemot vērā Padomes 1997. gada 1. decembra rezolūciju par rīcības kodeksu uzņēmējdarbības aplikšanai ar nodokļiem un Rīcības kodeksa jautājumu grupas (uzņēmējdarbības nodokļi) 2012. gada 4. decembra ziņojumu Padomei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1997. gada 1. decembra rezolūciju par rīcības kodeksu uzņēmējdarbības aplikšanai ar nodokļiem un Rīcības kodeksa jautājumu grupas (uzņēmējdarbības nodokļi) 2012. gada 4. decembra ziņojumu Padomei,

| — | ņemot vērā ESAO ziņojumu “Nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana” (2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO ziņojumu “Nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana” (2013),

| — | ņemot vērā Ekonomikas un finanšu padomes (Ecofin) secinājumus un 2012. gada 22. jūnija ziņojumu Eiropadomei par nodokļu jautājumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu padomes (Ecofin) secinājumus un 2012. gada 22. jūnija ziņojumu Eiropadomei par nodokļu jautājumiem,

| — | ņemot vērā tā 2011. gada 8. marta rezolūciju par sadarbību ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2011. gada 8. marta rezolūciju par sadarbību ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās (2),

| — | ņemot vērā tā 2012. gada 19. aprīļa normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2012. gada 19. aprīļa normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) (3),

| — | ņemot vērā paziņojumu pēc G20 valstu finanšu ministru un centrālo banku vadītāju sanāksmes, kas notika 2013. gada 15. un 16. februārī Maskavā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumu pēc G20 valstu finanšu ministru un centrālo banku vadītāju sanāksmes, kas notika 2013. gada 15. un 16. februārī Maskavā,

| — | ņemot vērā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par labas pārvaldības veicināšanu nodokļu lietās (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par labas pārvaldības veicināšanu nodokļu lietās (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas un Budžeta kontroles komitejas atzinumus (A7-0162/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas un Budžeta kontroles komitejas atzinumus (A7-0162/2013),

| A. | tā kā atbilstoši aplēsēm saistībā ar krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu apiešanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanu Eiropas Savienībā katru gadu tiek zaudēta skandaloza potenciālo nodokļu ieņēmumu summa – EUR 1 triljons, kas katram Eiropas iedzīvotājam izmaksā aptuveni EUR 2 000 gadā – turklāt netiek veikti pienācīgi pasākumi tā novēršanai (5); |
| --- | --- |

A.

tā kā atbilstoši aplēsēm saistībā ar krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu apiešanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanu Eiropas Savienībā katru gadu tiek zaudēta skandaloza potenciālo nodokļu ieņēmumu summa – EUR 1 triljons, kas katram Eiropas iedzīvotājam izmaksā aptuveni EUR 2 000 gadā – turklāt netiek veikti pienācīgi pasākumi tā novēršanai (5);

| B. | tā kā šādi zaudējumi rada apdraudējumu tādas ES sociālās tirgus ekonomikas saglabāšanai, kuras pamatā ir augstas kvalitātes sabiedriskie pakalpojumi, un draudus pienācīgai vienotā tirgus darbībai, kaitē nodokļu sistēmu efektivitātei un godīgumam Eiropas Savienībā un apdraud pāreju uz ekoloģisku ekonomiku; tā kā tas rada un vēl vairāk pastiprina sociāli graujošas spekulācijas un tā rezultātā arī pieaugošu sociālo nevienlīdzību, palielina pilsoņu neuzticību demokrātiskām iestādēm un veicina demokrātijas trūkumu sabiedrībā; |
| --- | --- |

B.

tā kā šādi zaudējumi rada apdraudējumu tādas ES sociālās tirgus ekonomikas saglabāšanai, kuras pamatā ir augstas kvalitātes sabiedriskie pakalpojumi, un draudus pienācīgai vienotā tirgus darbībai, kaitē nodokļu sistēmu efektivitātei un godīgumam Eiropas Savienībā un apdraud pāreju uz ekoloģisku ekonomiku; tā kā tas rada un vēl vairāk pastiprina sociāli graujošas spekulācijas un tā rezultātā arī pieaugošu sociālo nevienlīdzību, palielina pilsoņu neuzticību demokrātiskām iestādēm un veicina demokrātijas trūkumu sabiedrībā;

| C. | tā kā nodokļu sistēmas ilgtspējas svarīga daļa ir savas ieņēmumu bāzes veidošana; |
| --- | --- |

C.

tā kā nodokļu sistēmas ilgtspējas svarīga daļa ir savas ieņēmumu bāzes veidošana;

| D. | tā kā krāpšana nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas ir nelegālas darbības, ar kurām pārkāpj nodokļu maksāšanas saistības, taču – no otras puses – nodokļu apiešana ir arī legāla, lai arī nepieņemama nodokļu režīma izmantošana nolūkā samazināt nodokļu saistības vai izvairīties tās pildīt un agresīva nodokļu plānošana ir veids, kā savā labā izmantot nodokļu sistēmas īpatnības vai neatbilstības starp divām vai vairākām nodokļu sistēmām, lai samazinātu savas nodokļu saistības; |
| --- | --- |

D.

tā kā krāpšana nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas ir nelegālas darbības, ar kurām pārkāpj nodokļu maksāšanas saistības, taču – no otras puses – nodokļu apiešana ir arī legāla, lai arī nepieņemama nodokļu režīma izmantošana nolūkā samazināt nodokļu saistības vai izvairīties tās pildīt un agresīva nodokļu plānošana ir veids, kā savā labā izmantot nodokļu sistēmas īpatnības vai neatbilstības starp divām vai vairākām nodokļu sistēmām, lai samazinātu savas nodokļu saistības;

| E. | tā kā nodokļu apiešanas prakse, ko atvieglo pieaugošā ekonomikas dematerializācija, rada konkurences traucējumus, kas kaitē Eiropas uzņēmumiem un izaugsmei; |
| --- | --- |

E.

tā kā nodokļu apiešanas prakse, ko atvieglo pieaugošā ekonomikas dematerializācija, rada konkurences traucējumus, kas kaitē Eiropas uzņēmumiem un izaugsmei;

| F. | tā kā krāpšanas nodokļu jomā un nodokļu apiešanas apjomi grauj iedzīvotāju pārliecību par nodokļu iekasēšanas un fiskālās sistēmas taisnīgumu un leģitimitāti kopumā un uzticēšanos tai; |
| --- | --- |

F.

tā kā krāpšanas nodokļu jomā un nodokļu apiešanas apjomi grauj iedzīvotāju pārliecību par nodokļu iekasēšanas un fiskālās sistēmas taisnīgumu un leģitimitāti kopumā un uzticēšanos tai;

| G. | tā kā nepietiekama nodokļu politikas nostādņu saskaņošana Eiropas Savienībā rada ievērojamas izmaksas un administratīvo slogu iedzīvotājiem un uzņēmējiem, kas ES darbojas pārrobežu situācijā, un var izraisīt netīšu nodokļa neuzlikšanu vai krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu apiešanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā nepietiekama nodokļu politikas nostādņu saskaņošana Eiropas Savienībā rada ievērojamas izmaksas un administratīvo slogu iedzīvotājiem un uzņēmējiem, kas ES darbojas pārrobežu situācijā, un var izraisīt netīšu nodokļa neuzlikšanu vai krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu apiešanu;

| H. | tā kā nemitīgie traucējumi, ko rada tādu jurisdikciju nepārredzamā vai kaitnieciskā nodokļu prakse, kas darbojas kā nodokļu oāzes, var radīt mākslīgas naudas plūsmas un negatīvi ietekmēt ES iekšējo tirgu; tā kā kaitīgā nodokļu konkurence Savienībā ir tiešā pretrunā vienotā tirgus loģikai; tā kā arvien ciešākas ekonomiskās, fiskālās un budžeta Savienības veidošanai vairāk pūļu ir jāvelta nodokļu bāžu saskaņošanai; |
| --- | --- |

H.

tā kā nemitīgie traucējumi, ko rada tādu jurisdikciju nepārredzamā vai kaitnieciskā nodokļu prakse, kas darbojas kā nodokļu oāzes, var radīt mākslīgas naudas plūsmas un negatīvi ietekmēt ES iekšējo tirgu; tā kā kaitīgā nodokļu konkurence Savienībā ir tiešā pretrunā vienotā tirgus loģikai; tā kā arvien ciešākas ekonomiskās, fiskālās un budžeta Savienības veidošanai vairāk pūļu ir jāvelta nodokļu bāžu saskaņošanai;

| I. | tā kā valstīs, kas iekļautas atbalsta programmās, pēc nodokļu iekasēšanas pasākumu pastiprināšanas un privilēģiju atcelšanas atbilstoši trijotnes priekšlikumam pēdējos gados ir vērojama tendence, ka šo valstu lielākie uzņēmumi pārceļ savu darbību uz citām valstīm, kur tie gūs labumu no tur piedāvātajām nodokļu priekšrocībām; |
| --- | --- |

I.

tā kā valstīs, kas iekļautas atbalsta programmās, pēc nodokļu iekasēšanas pasākumu pastiprināšanas un privilēģiju atcelšanas atbilstoši trijotnes priekšlikumam pēdējos gados ir vērojama tendence, ka šo valstu lielākie uzņēmumi pārceļ savu darbību uz citām valstīm, kur tie gūs labumu no tur piedāvātajām nodokļu priekšrocībām;

| J. | tā kā praksē tādēļ ir notikusi nodokļu sloga pārbīde uz darba ņēmējiem un zemu ienākumu mājsaimniecībām un valdībām ir nācies būtiski samazināt darbavietu skaitu sabiedrisko pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

J.

tā kā praksē tādēļ ir notikusi nodokļu sloga pārbīde uz darba ņēmējiem un zemu ienākumu mājsaimniecībām un valdībām ir nācies būtiski samazināt darbavietu skaitu sabiedrisko pakalpojumu jomā;

| K. | tā kā darbavietu likvidēšana lielākajā daļā dalībvalstu nodokļu iestāžu, veicot taupības pasākumus, pēdējo gadu laikā ievērojami apdraud Komisijas rīcības plāna īstenošanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā darbavietu likvidēšana lielākajā daļā dalībvalstu nodokļu iestāžu, veicot taupības pasākumus, pēdējo gadu laikā ievērojami apdraud Komisijas rīcības plāna īstenošanu;

| L. | tā kā šādu starptautisko uzņēmumu izmantotā nodokļu apiešanas prakse ir pretrunā godīgas konkurences un korporatīvās atbildības principam; |
| --- | --- |

L.

tā kā šādu starptautisko uzņēmumu izmantotā nodokļu apiešanas prakse ir pretrunā godīgas konkurences un korporatīvās atbildības principam;

| M. | tā kā dažu nodokļu maksātāju atbildes reakcija uz dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, lai novērstu pārredzamības trūkumu, ir bijusi uzņēmējdarbības vai darījumu novirzīšana, izmantojot citu jurisdikciju ar zemāku pārredzamības līmeni; |
| --- | --- |

M.

tā kā dažu nodokļu maksātāju atbildes reakcija uz dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, lai novērstu pārredzamības trūkumu, ir bijusi uzņēmējdarbības vai darījumu novirzīšana, izmantojot citu jurisdikciju ar zemāku pārredzamības līmeni;

| N. | tā kā vienpusēji dalībvalstu pasākumi daudzos gadījumos ir izrādījušies neiedarbīgi, neefektīvi un dažkārt pat graujoši ietekmējuši sākotnējo nodomu, un šī jautājuma risināšanai nepieciešama koordinēta un daudzpusēja dalībvalstu, ES un starptautiskā līmeņa pieeja; tā kā efektīvai cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un agresīvu nodokļu plānošanu ir nepieciešams ievērojami pastiprināt sadarbību starp dažādu dalībvalstu nodokļu iestādēm, kā arī pastiprināt nodokļu iestāžu sadarbību ar citām tiesībaizsardzības iestādēm konkrētajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

N.

tā kā vienpusēji dalībvalstu pasākumi daudzos gadījumos ir izrādījušies neiedarbīgi, neefektīvi un dažkārt pat graujoši ietekmējuši sākotnējo nodomu, un šī jautājuma risināšanai nepieciešama koordinēta un daudzpusēja dalībvalstu, ES un starptautiskā līmeņa pieeja; tā kā efektīvai cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un agresīvu nodokļu plānošanu ir nepieciešams ievērojami pastiprināt sadarbību starp dažādu dalībvalstu nodokļu iestādēm, kā arī pastiprināt nodokļu iestāžu sadarbību ar citām tiesībaizsardzības iestādēm konkrētajā dalībvalstī;

| O. | tā kā atbilstoši ESAO ziņojumam “Nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana” galvenais risināmais politikas jautājums ir tas, ka starptautiskajos kopējos principos, kas izriet no valstu pieredzes nodokļu jurisdikciju izmantošanas jomā, nav ņemta vērā mainīgā uzņēmējdarbības vide; tā kā ir nepieciešama aktīvāka Komisijas un dalībvalstu loma starptautiskajā mērogā, lai starptautiskus standartus veidotu, pamatojoties uz pārredzamības principiem, informācijas apmaiņu un kaitīgu nodokļu pasākumu atcelšanu; |
| --- | --- |

O.

tā kā atbilstoši ESAO ziņojumam “Nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana” galvenais risināmais politikas jautājums ir tas, ka starptautiskajos kopējos principos, kas izriet no valstu pieredzes nodokļu jurisdikciju izmantošanas jomā, nav ņemta vērā mainīgā uzņēmējdarbības vide; tā kā ir nepieciešama aktīvāka Komisijas un dalībvalstu loma starptautiskajā mērogā, lai starptautiskus standartus veidotu, pamatojoties uz pārredzamības principiem, informācijas apmaiņu un kaitīgu nodokļu pasākumu atcelšanu;

| P. | tā kā jaunattīstības valstīm nav pietiekami spēju, lai sarunās panāktu, ka nodokļu oāzes sadarbojas, apmainās ar informāciju un nodrošina pārredzamību; |
| --- | --- |

P.

tā kā jaunattīstības valstīm nav pietiekami spēju, lai sarunās panāktu, ka nodokļu oāzes sadarbojas, apmainās ar informāciju un nodrošina pārredzamību;

| Q. | tā kā izzinošajiem žurnālistiem, nevalstiskajām organizācijām un akadēmiskajām aprindām ir bijusi svarīga loma, atklājot krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu apiešanas gadījumus un nodokļu oāzes un savlaicīgi informējot sabiedrību par to; |
| --- | --- |

Q.

tā kā izzinošajiem žurnālistiem, nevalstiskajām organizācijām un akadēmiskajām aprindām ir bijusi svarīga loma, atklājot krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu apiešanas gadījumus un nodokļu oāzes un savlaicīgi informējot sabiedrību par to;

| R. | tā kā līdzekļi krāpšanas nodokļu jomā atklāšanai jāstiprina, vienlaikus īstenojot spēkā esošos tiesību aktus, kas attiecas uz palīdzību nodokļu iekasēšanā, nodokļu režīmu vienlīdzību un to noderību uzņēmumiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā līdzekļi krāpšanas nodokļu jomā atklāšanai jāstiprina, vienlaikus īstenojot spēkā esošos tiesību aktus, kas attiecas uz palīdzību nodokļu iekasēšanā, nodokļu režīmu vienlīdzību un to noderību uzņēmumiem;

| S. | tā kā Eiropas finanšu ministri 2013. gada februārī Maskavā notikušajā G20 sanāksmē apsolīja veikt nepieciešamos pasākumus, lai novērstu nodokļu apiešanu, un apstiprināja, ka vienīgi valsts līmeņa pasākumi nedos vēlamos efektus; |
| --- | --- |

S.

tā kā Eiropas finanšu ministri 2013. gada februārī Maskavā notikušajā G20 sanāksmē apsolīja veikt nepieciešamos pasākumus, lai novērstu nodokļu apiešanu, un apstiprināja, ka vienīgi valsts līmeņa pasākumi nedos vēlamos efektus;

| T. | tā kā iekšējo cenu noteikšanas rezultātā nodokļu apiešana negatīvi ietekmē jaunattīstības valstu budžetus un tām jāuzņemas aptuveni EUR 125 miljardus lieli nodokļu zaudējumi gadā, kas ir gandrīz divreiz lielāka summa par to, ko jaunattīstības valstis saņem starptautiskās palīdzības veidā; |
| --- | --- |

T.

tā kā iekšējo cenu noteikšanas rezultātā nodokļu apiešana negatīvi ietekmē jaunattīstības valstu budžetus un tām jāuzņemas aptuveni EUR 125 miljardus lieli nodokļu zaudējumi gadā, kas ir gandrīz divreiz lielāka summa par to, ko jaunattīstības valstis saņem starptautiskās palīdzības veidā;

| U. | tā kā pilnvaras pieņemt tiesību aktus nodokļu jomā pašlaik ir piešķirtas dalībvalstīm, |
| --- | --- |

U.

tā kā pilnvaras pieņemt tiesību aktus nodokļu jomā pašlaik ir piešķirtas dalībvalstīm,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas rīcības plānu un ieteikumus dalībvalstīm, kuros mudina steidzami veikt koordinētus pasākumus pret nodokļu oāzēm un agresīvu nodokļu plānošanu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas rīcības plānu un ieteikumus dalībvalstīm, kuros mudina steidzami veikt koordinētus pasākumus pret nodokļu oāzēm un agresīvu nodokļu plānošanu;

| 2. | atzinīgi vērtē G20 valstu finanšu ministru pausto apņemšanos novērst nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē G20 valstu finanšu ministru pausto apņemšanos novērst nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu;

| 3. | mudina dalībvalstis pildīt saistības, īstenot Komisijas rīcības plānu un pilnībā ieviest abus ieteikumus; uzstājīgi prasa dalībvalstīm sākt nopietnas sarunas, pabeigt visas iesāktās likumdošanas priekšlikumu procedūras un veikt pasākumus saistībā ar krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu, agresīvu nodokļu plānošanu un nodokļu oāzēm, kas atrodas to teritorijā; |
| --- | --- |

3.

mudina dalībvalstis pildīt saistības, īstenot Komisijas rīcības plānu un pilnībā ieviest abus ieteikumus; uzstājīgi prasa dalībvalstīm sākt nopietnas sarunas, pabeigt visas iesāktās likumdošanas priekšlikumu procedūras un veikt pasākumus saistībā ar krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu, agresīvu nodokļu plānošanu un nodokļu oāzēm, kas atrodas to teritorijā;

| 4. | pauž nožēlu par to, ka dalībvalstīm vēl nav izdevies panākt vienošanos par tādiem galvenajiem likumdošanas priekšlikumiem kā 2008. gada priekšlikums grozīt Padomes Direktīvu 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem, vai 2011. gada priekšlikums Padomes Direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu par to, ka dalībvalstīm vēl nav izdevies panākt vienošanos par tādiem galvenajiem likumdošanas priekšlikumiem kā 2008. gada priekšlikums grozīt Padomes Direktīvu 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem, vai 2011. gada priekšlikums Padomes Direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi;

| 5. | pauž nožēlu par to, ka līdz šim nav panākts būtisks progress nodokļu jomā atbilstoši “Euro plus” pakta saistībām; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu par to, ka līdz šim nav panākts būtisks progress nodokļu jomā atbilstoši “Euro plus” pakta saistībām;

| 6. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu veidot Labas nodokļu pārvaldības platformu; aicina Komisiju cieši uzraudzīt abu ieteikumu īstenošanu visās dalībvalstīs un apspriesties arī ar dalībvalstu nodokļu iestāžu darbiniekiem, sociālajiem partneriem un arodbiedrībām un iesaistīt tos platformas darbā; aicina Komisiju katru gadu iesniegt Padomei un Parlamentam ziņojumu par platformas darbu un panākumiem; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu veidot Labas nodokļu pārvaldības platformu; aicina Komisiju cieši uzraudzīt abu ieteikumu īstenošanu visās dalībvalstīs un apspriesties arī ar dalībvalstu nodokļu iestāžu darbiniekiem, sociālajiem partneriem un arodbiedrībām un iesaistīt tos platformas darbā; aicina Komisiju katru gadu iesniegt Padomei un Parlamentam ziņojumu par platformas darbu un panākumiem;

| 7. | uzskata, ka problēmas apmērs un nopietnība un nepieciešamo pasākumu steidzamība tiek uzsvērta Starptautiskā pētnieciskās žurnālistikas konsorcija 2013. gada aprīlī publicētajā informācijā par slepenajiem ārzonu bankas kontiem; šajā sakarībā atkārtoti aicina pastiprināt Eiropas un starptautiskos centienus panākt pārredzamību un tā rezultātā noslēgt starptautiski saistošu daudzpusēju nolīgumu par automātisku informācijas apmaiņu nodokļu jomā; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka problēmas apmērs un nopietnība un nepieciešamo pasākumu steidzamība tiek uzsvērta Starptautiskā pētnieciskās žurnālistikas konsorcija 2013. gada aprīlī publicētajā informācijā par slepenajiem ārzonu bankas kontiem; šajā sakarībā atkārtoti aicina pastiprināt Eiropas un starptautiskos centienus panākt pārredzamību un tā rezultātā noslēgt starptautiski saistošu daudzpusēju nolīgumu par automātisku informācijas apmaiņu nodokļu jomā;

Eiropas Savienības starptautiskā loma

| 8. | uzsver, ka ES būtu jāuzņemas vadošā loma diskusijās par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu apiešanu un nodokļu oāzēm, kas notiek ESAO, Vispasaules forumā par pārredzamību un informācijas apmaiņu saistībā ar nodokļiem, G20 un G8 sanāksmēs un citos līdzīgos starptautiskos forumos; mudina Komisiju un dalībvalstis starptautiskā mērogā pastāvīgi uzsvērt to, cik svarīgi ir pastiprināt sadarbību cīņā pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu, agresīvu nodokļu plānošanu un nodokļu oāzēm; uzsver, ka ES atbilstošos gadījumos būtu jāpārliecina trešās valstis veidot un uzlabot attiecīgo nodokļu iekasēšanas sistēmu efektivitāti, apņemoties īstenot pārredzamības principu, apmainīties ar informāciju un atcelt kaitnieciskus nodokļu pasākumus, kā arī jāpalīdz tām ieviest minētos pasākumus; mudina Komisiju un Padomi pastiprināt tehnisko palīdzību un resursu veidošanu jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka ES būtu jāuzņemas vadošā loma diskusijās par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu apiešanu un nodokļu oāzēm, kas notiek ESAO, Vispasaules forumā par pārredzamību un informācijas apmaiņu saistībā ar nodokļiem, G20 un G8 sanāksmēs un citos līdzīgos starptautiskos forumos; mudina Komisiju un dalībvalstis starptautiskā mērogā pastāvīgi uzsvērt to, cik svarīgi ir pastiprināt sadarbību cīņā pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu, agresīvu nodokļu plānošanu un nodokļu oāzēm; uzsver, ka ES atbilstošos gadījumos būtu jāpārliecina trešās valstis veidot un uzlabot attiecīgo nodokļu iekasēšanas sistēmu efektivitāti, apņemoties īstenot pārredzamības principu, apmainīties ar informāciju un atcelt kaitnieciskus nodokļu pasākumus, kā arī jāpalīdz tām ieviest minētos pasākumus; mudina Komisiju un Padomi pastiprināt tehnisko palīdzību un resursu veidošanu jaunattīstības valstīs;

| 9. | uzskata, ka ir būtiski svarīgi, lai dalībvalstis pilnvarotu Komisiju ES vārdā piedalīties sarunās par nodokļu nolīgumiem ar trešām valstīm, nevis turpinātu divpusējo sarunu praksi, kuras rezultāti nav pārāk optimāli ne no ES viedokļa kopumā, ne arī daudzkārt no attiecīgās dalībvalsts viedokļa; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka ir būtiski svarīgi, lai dalībvalstis pilnvarotu Komisiju ES vārdā piedalīties sarunās par nodokļu nolīgumiem ar trešām valstīm, nevis turpinātu divpusējo sarunu praksi, kuras rezultāti nav pārāk optimāli ne no ES viedokļa kopumā, ne arī daudzkārt no attiecīgās dalībvalsts viedokļa;

| 10. | uzsver, ka dalībvalstīm, kas ir saņēmušas (6) vai vēlas saņemt finansiālu palīdzību, ir pienākums īstenot pasākumus, lai stiprinātu un uzlabotu to spēju iekasēt nodokļus un novērstu krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; mudina Komisiju paplašināt šo pienākumu, tajā ietverot pasākumus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas, nodokļu apiešanas un agresīvas nodokļu plānošanas novēršanai; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka dalībvalstīm, kas ir saņēmušas (6) vai vēlas saņemt finansiālu palīdzību, ir pienākums īstenot pasākumus, lai stiprinātu un uzlabotu to spēju iekasēt nodokļus un novērstu krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; mudina Komisiju paplašināt šo pienākumu, tajā ietverot pasākumus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas, nodokļu apiešanas un agresīvas nodokļu plānošanas novēršanai;

| 11. | aicina Komisiju nepiešķirt ES finansējumu un nodrošināt, ka dalībvalstis nepiešķir valsts atbalstu vai piekļuvi publiskā iepirkuma līgumiem uzņēmumiem, kas neievēro ES nodokļu maksāšanas standartus; aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt prasību visiem uzņēmumiem, kas vēlas noslēgt publiskā iepirkuma līgumu, atklāt informāciju par to, vai tie ir saņēmuši sodu vai tiesas spriedumu par pārkāpumiem saistībā ar nodokļiem; ierosina, lai valsts iestādēm, ievērojot pārskatītajā Direktīvas par maksājumu kavējumiem iekļautās prasības, būtu iespēja publiskā iepirkuma līgumos iekļaut klauzulu, kas paredz līguma izbeigšanu, ja piegādātājs pēc līguma noslēgšanas pārkāpj nodokļu maksāšanas pienākumu; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju nepiešķirt ES finansējumu un nodrošināt, ka dalībvalstis nepiešķir valsts atbalstu vai piekļuvi publiskā iepirkuma līgumiem uzņēmumiem, kas neievēro ES nodokļu maksāšanas standartus; aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt prasību visiem uzņēmumiem, kas vēlas noslēgt publiskā iepirkuma līgumu, atklāt informāciju par to, vai tie ir saņēmuši sodu vai tiesas spriedumu par pārkāpumiem saistībā ar nodokļiem; ierosina, lai valsts iestādēm, ievērojot pārskatītajā Direktīvas par maksājumu kavējumiem iekļautās prasības, būtu iespēja publiskā iepirkuma līgumos iekļaut klauzulu, kas paredz līguma izbeigšanu, ja piegādātājs pēc līguma noslēgšanas pārkāpj nodokļu maksāšanas pienākumu;

| 12. | aicina Komisiju ierosināt kopējus standartus dalībvalstu nodokļu līgumiem ar jaunattīstības valstīm ar mērķi izvairīties no nodokļu bāzes samazināšanas šajās valstīs; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju ierosināt kopējus standartus dalībvalstu nodokļu līgumiem ar jaunattīstības valstīm ar mērķi izvairīties no nodokļu bāzes samazināšanas šajās valstīs;

| 13. | aicina Komisiju TAXUD ģenerāldirektorātam nodrošināt vairāk budžeta resursu un personāla, lai palīdzētu tam izstrādāt ES politikas nostādnes un priekšlikumus saistībā ar dubultu neaplikšanu ar nodokļiem, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju TAXUD ģenerāldirektorātam nodrošināt vairāk budžeta resursu un personāla, lai palīdzētu tam izstrādāt ES politikas nostādnes un priekšlikumus saistībā ar dubultu neaplikšanu ar nodokļiem, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā;

| 14. | aicina Komisiju un dalībvalstis kā nosacījumu to attiecībās ar trešām valstīm stingri piemērot ES standartus nodokļu jomā, jo īpaši attiecībā uz turpmāk noslēgtiem divpusējiem vai daudzpusējiem tirdzniecības nolīgumiem; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju un dalībvalstis kā nosacījumu to attiecībās ar trešām valstīm stingri piemērot ES standartus nodokļu jomā, jo īpaši attiecībā uz turpmāk noslēgtiem divpusējiem vai daudzpusējiem tirdzniecības nolīgumiem;

| 15. | atzinīgi vērtē ASV Ārvalstu konta nodokļa atbilstības aktu (FATCA), kas ir pirmais solis, lai veidotu automātisku informācijas apmaiņu starp ES un ASV nolūkā cīnīties pret pārrobežu krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; tomēr pauž nožēlu par to, ka sarunās ar ASV tiek piemērota divpusēja/starpvaldību pieeja, nevis vienota ES sarunu pozīcija; pauž nožēlu par pilnīgas savstarpējības trūkumu informācijas apmaiņā; šajā sakarībā aicina ievērot ES iedzīvotāju tiesības attiecībā uz datu aizsardzību; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē ASV Ārvalstu konta nodokļa atbilstības aktu (FATCA), kas ir pirmais solis, lai veidotu automātisku informācijas apmaiņu starp ES un ASV nolūkā cīnīties pret pārrobežu krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; tomēr pauž nožēlu par to, ka sarunās ar ASV tiek piemērota divpusēja/starpvaldību pieeja, nevis vienota ES sarunu pozīcija; pauž nožēlu par pilnīgas savstarpējības trūkumu informācijas apmaiņā; šajā sakarībā aicina ievērot ES iedzīvotāju tiesības attiecībā uz datu aizsardzību;

| 16. | aicina Komisiju un dalībvalstis rūpīgi pārskatīt un pienācīgi īstenot Finanšu darījumu darba grupas (FATF) 2012. gada februāra ieteikumus; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju un dalībvalstis rūpīgi pārskatīt un pienācīgi īstenot Finanšu darījumu darba grupas (FATF) 2012. gada februāra ieteikumus;

Pamatmērķis – novērst nodokļu plaisu

| 17. | aicina dalībvalstis apņemties pildīt vērienīgu, tomēr reāli sasniedzamu mērķi – līdz 2020. gadam vismaz uz pusi samazināt nodokļu plaisu, jo tā varētu pakāpeniski iegūt būtiski augstākus potenciālos nodokļu ieņēmumus, nepaaugstinot nodokļu līmeni; |
| --- | --- |

17.

aicina dalībvalstis apņemties pildīt vērienīgu, tomēr reāli sasniedzamu mērķi – līdz 2020. gadam vismaz uz pusi samazināt nodokļu plaisu, jo tā varētu pakāpeniski iegūt būtiski augstākus potenciālos nodokļu ieņēmumus, nepaaugstinot nodokļu līmeni;

| 18. | turklāt atzīst, ka drīzāk jau esošo nodokļu bāžu paplašināšana, nevis nodokļu likmju paaugstināšana vai jaunu nodokļu ieviešana, varētu dot papildu ienākumus dalībvalstīm; |
| --- | --- |

18.

turklāt atzīst, ka drīzāk jau esošo nodokļu bāžu paplašināšana, nevis nodokļu likmju paaugstināšana vai jaunu nodokļu ieviešana, varētu dot papildu ienākumus dalībvalstīm;

| 19. | aicina Komisiju beidzot izstrādāt plašu stratēģiju, pamatojoties uz konkrētiem likumdošanas pasākumiem saskaņā ar spēkā esošajiem Līgumiem, lai Eiropas Savienībā novērstu nodokļu plaisu un nodrošinātu, ka visi uzņēmumi, kas darbojas Savienībā, pilda savas nodokļu saistības visās dalībvalstīs, kurās tie darbojas; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju beidzot izstrādāt plašu stratēģiju, pamatojoties uz konkrētiem likumdošanas pasākumiem saskaņā ar spēkā esošajiem Līgumiem, lai Eiropas Savienībā novērstu nodokļu plaisu un nodrošinātu, ka visi uzņēmumi, kas darbojas Savienībā, pilda savas nodokļu saistības visās dalībvalstīs, kurās tie darbojas;

| 20. | uzsver, ka pasākumi nodokļu plaisas samazināšanai un nodokļu oāžu, nodokļu apiešanas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas novēršanai varētu radīt godīgus un pārredzamus konkurences apstākļus iekšējā tirgū, palīdzēt īstenot fiskālo konsolidāciju, vienlaikus samazinot valsts parāda līmeņus, palielināt valsts ieguldījumiem pieejamos resursus, uzlabot valstu nodokļu sistēmu efektivitāti un taisnīgumu, kā arī paaugstināt vispārējo nodokļu maksāšanas līmeni gan Savienībā, gan jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka pasākumi nodokļu plaisas samazināšanai un nodokļu oāžu, nodokļu apiešanas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas novēršanai varētu radīt godīgus un pārredzamus konkurences apstākļus iekšējā tirgū, palīdzēt īstenot fiskālo konsolidāciju, vienlaikus samazinot valsts parāda līmeņus, palielināt valsts ieguldījumiem pieejamos resursus, uzlabot valstu nodokļu sistēmu efektivitāti un taisnīgumu, kā arī paaugstināt vispārējo nodokļu maksāšanas līmeni gan Savienībā, gan jaunattīstības valstīs;

| 21. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināti izmantot Fiscalis programmu, tajā integrējot nodokļu plaisas novēršanas stratēģiju; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināti izmantot Fiscalis programmu, tajā integrējot nodokļu plaisas novēršanas stratēģiju;

| 22. | aicina Komisiju izpētīt iespējas attiecībā uz pārrobežu uzņēmējdarbības modeļiem un elektronisko tirdzniecību ieviest Eiropas nodokli; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju izpētīt iespējas attiecībā uz pārrobežu uzņēmējdarbības modeļiem un elektronisko tirdzniecību ieviest Eiropas nodokli;

EIROPAS PARLAMENTA IEROSINĀTĀS SVARĪGĀKĀS DARBĪBAS JOMAS ES NODOKĻU PLAISAS NOVĒRŠANAS STRATĒĢIJĀ:

Krāpšana nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas

| 23. | mudina dalībvalstis piešķirt savām valsts nodokļu pārvaldes un nodokļu revīzijas iestādēm atbilstošu personālu, speciālās zināšanas un budžeta resursus, kā arī resursus to nodokļu iestāžu darbinieku apmācībai, kuri specializējušies pārrobežu sadarbībā saistībā ar krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu apiešanu, un ieviest stingrus pretkorupcijas pasākumus; |
| --- | --- |

23.

mudina dalībvalstis piešķirt savām valsts nodokļu pārvaldes un nodokļu revīzijas iestādēm atbilstošu personālu, speciālās zināšanas un budžeta resursus, kā arī resursus to nodokļu iestāžu darbinieku apmācībai, kuri specializējušies pārrobežu sadarbībā saistībā ar krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu apiešanu, un ieviest stingrus pretkorupcijas pasākumus;

| 24. | aicina Komisiju nekavējoties rīkoties uzņēmumu nodokļu maksājumu pārredzamības ziņā, nosakot prasību visiem daudznacionālajiem uzņēmumiem publicēt vienu vienkāršā skaitlī izteiktu nodokļu summu, kas ir samaksāta katrā dalībvalstī, kurā tie darbojas; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju nekavējoties rīkoties uzņēmumu nodokļu maksājumu pārredzamības ziņā, nosakot prasību visiem daudznacionālajiem uzņēmumiem publicēt vienu vienkāršā skaitlī izteiktu nodokļu summu, kas ir samaksāta katrā dalībvalstī, kurā tie darbojas;

| 25. | uzsver kopējās konsolidētās uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes (KKUINB) nozīmi un aicina dalībvalstis vienoties par KKUINB direktīvu un to ieviest, pakāpeniski pārejot no brīvprātīgās uz obligāto shēmu, kas paredzēta tā 2012. gada 19. aprīļa normatīvajā rezolūcijā par priekšlikumu Padomes direktīvai par KKUINB; |
| --- | --- |

25.

uzsver kopējās konsolidētās uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes (KKUINB) nozīmi un aicina dalībvalstis vienoties par KKUINB direktīvu un to ieviest, pakāpeniski pārejot no brīvprātīgās uz obligāto shēmu, kas paredzēta tā 2012. gada 19. aprīļa normatīvajā rezolūcijā par priekšlikumu Padomes direktīvai par KKUINB;

| 26. | uzskata, ka kompetentajām iestādēm būtu jāveic pasākumi un jāpārtrauc vai jāaptur to finanšu iestāžu un finanšu konsultantu darbības licences, kuri piedalās krāpšanā nodokļu jomā, klientiem piedāvājot produktus vai pakalpojumus, kas viņiem ļauj izvairīties no nodokļu maksāšanas, vai atsakās sadarboties ar nodokļu iestādēm; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka kompetentajām iestādēm būtu jāveic pasākumi un jāpārtrauc vai jāaptur to finanšu iestāžu un finanšu konsultantu darbības licences, kuri piedalās krāpšanā nodokļu jomā, klientiem piedāvājot produktus vai pakalpojumus, kas viņiem ļauj izvairīties no nodokļu maksāšanas, vai atsakās sadarboties ar nodokļu iestādēm;

| 27. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija jaunās nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas direktīvas (2013/0025(COD)) darbības jomā iekļāvusi noziegumus nodokļu jomā, tos uzskaitot par predikatīviem nodarījumiem, un aicina bez kavēšanās ieviest minēto direktīvu; mudina Komisiju ierosināt priekšlikumus, lai krimināltiesībās ieviestu saskaņotu pieeju krāpšanai nodokļu jomā, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu un savstarpēji saistītu izmeklēšanu; mudina Komisiju pastiprināt sadarbību ar citām ES tiesībaizsardzības iestādēm, jo īpaši ar iestādēm, kas atbildīgas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, tiesiskumu un sociālo drošību; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija jaunās nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas direktīvas (2013/0025(COD)) darbības jomā iekļāvusi noziegumus nodokļu jomā, tos uzskaitot par predikatīviem nodarījumiem, un aicina bez kavēšanās ieviest minēto direktīvu; mudina Komisiju ierosināt priekšlikumus, lai krimināltiesībās ieviestu saskaņotu pieeju krāpšanai nodokļu jomā, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu un savstarpēji saistītu izmeklēšanu; mudina Komisiju pastiprināt sadarbību ar citām ES tiesībaizsardzības iestādēm, jo īpaši ar iestādēm, kas atbildīgas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, tiesiskumu un sociālo drošību;

| 28. | aicina dalībvalstis valsts tiesību aktos novērst visus šķēršļus, kas kavē sadarbību un nodokļu informācijas apmaiņu ar ES iestādēm un starp dalībvalstīm, vienlaikus nodrošinot efektīvu nodokļu maksātāju datu aizsardzību; |
| --- | --- |

28.

aicina dalībvalstis valsts tiesību aktos novērst visus šķēršļus, kas kavē sadarbību un nodokļu informācijas apmaiņu ar ES iestādēm un starp dalībvalstīm, vienlaikus nodrošinot efektīvu nodokļu maksātāju datu aizsardzību;

| 29. | aicina Komisiju noteikt jomas, kurās varētu uzlabot ES regulējumu un dalībvalstu administratīvo sadarbību, lai samazinātu krāpšanu nodokļu jomā, tostarp atbilstoši izmantojot Fiscalis un muitas programmas; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju noteikt jomas, kurās varētu uzlabot ES regulējumu un dalībvalstu administratīvo sadarbību, lai samazinātu krāpšanu nodokļu jomā, tostarp atbilstoši izmantojot Fiscalis un muitas programmas;

| 30. | atzinīgi vērtē to, ka Padome ir pieņēmusi jauno regulējumu administratīvās sadarbības jomā, un aicina dalībvalstis nekavējoties īstenot minēto regulējumu; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē to, ka Padome ir pieņēmusi jauno regulējumu administratīvās sadarbības jomā, un aicina dalībvalstis nekavējoties īstenot minēto regulējumu;

| 31. | mudina dalībvalstis meklēt neapgāžamus pierādījumus – datus par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, tos iegūstot no citu valdību pārziņā esošiem reģistriem, piemēram, datubāzēm par mehāniskajiem transportlīdzekļiem, zemi, jahtām un citiem līdzekļiem, un apmainīties ar šādu informāciju ar pārējām dalībvalstīm un ar Komisiju; |
| --- | --- |

31.

mudina dalībvalstis meklēt neapgāžamus pierādījumus – datus par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, tos iegūstot no citu valdību pārziņā esošiem reģistriem, piemēram, datubāzēm par mehāniskajiem transportlīdzekļiem, zemi, jahtām un citiem līdzekļiem, un apmainīties ar šādu informāciju ar pārējām dalībvalstīm un ar Komisiju;

| 32. | uzsver, ka ir svarīgi ieviest jaunas stratēģijas un efektīvāk izmantot pašreizējās ES struktūras krāpšanas ar PVN maksāšanu, jo īpaši karuseļveida krāpniecības, labākai apkarošanai; šajā sakarībā mudina Padomi steidzami pieņemt un īstenot Direktīvu, ar ko attiecībā uz ātrās reaģēšanas mehānismu pret krāpšanu PVN jomā groza Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka ir svarīgi ieviest jaunas stratēģijas un efektīvāk izmantot pašreizējās ES struktūras krāpšanas ar PVN maksāšanu, jo īpaši karuseļveida krāpniecības, labākai apkarošanai; šajā sakarībā mudina Padomi steidzami pieņemt un īstenot Direktīvu, ar ko attiecībā uz ātrās reaģēšanas mehānismu pret krāpšanu PVN jomā groza Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu;

| 33. | mudina dalībvalstis atbilstoši Fiscalis 2020 programmai turpināt un uzlabot vienlaicīgās pārbaudes, lai konstatētu un novērstu pārrobežu krāpšanas nodokļu jomā gadījumus, kā arī veicinātu ārvalstu amatpersonu klātbūtni nodokļu pārvaldības iestādēs un administratīvo pārbaužu laikā; uzsver ciešākas sadarbības starp nodokļu iestādēm un citām tiesībaizsardzības iestādēm nozīmi, jo īpaši ar mērķi apmainīties ar informāciju, kas gūta saistībā ar izmeklēšanu nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizēšanas un līdzīgu noziegumu izmeklēšanas lietās; |
| --- | --- |

33.

mudina dalībvalstis atbilstoši Fiscalis 2020 programmai turpināt un uzlabot vienlaicīgās pārbaudes, lai konstatētu un novērstu pārrobežu krāpšanas nodokļu jomā gadījumus, kā arī veicinātu ārvalstu amatpersonu klātbūtni nodokļu pārvaldības iestādēs un administratīvo pārbaužu laikā; uzsver ciešākas sadarbības starp nodokļu iestādēm un citām tiesībaizsardzības iestādēm nozīmi, jo īpaši ar mērķi apmainīties ar informāciju, kas gūta saistībā ar izmeklēšanu nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizēšanas un līdzīgu noziegumu izmeklēšanas lietās;

| 34. | atgādina, ka ēnu ekonomiku nevar novērst, nepiedāvājot piemērotus stimulus; turklāt iesaka, ka dalībvalstīm, izmantojot pārskatu, ir jāsniedz ziņojumi par to, kādus panākumus tās guvušas cīņā pret ēnu ekonomiku; |
| --- | --- |

34.

atgādina, ka ēnu ekonomiku nevar novērst, nepiedāvājot piemērotus stimulus; turklāt iesaka, ka dalībvalstīm, izmantojot pārskatu, ir jāsniedz ziņojumi par to, kādus panākumus tās guvušas cīņā pret ēnu ekonomiku;

| 35. | atbalsta Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas (IOSCO) centienus ieviest juridiskās personas identifikatorus kā pasākumu, lai nodrošinātu finanšu darījumu izsekojamību un pārredzamību, kam ir galvenā nozīme, lai sekmētu cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā; |
| --- | --- |

35.

atbalsta Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas (IOSCO) centienus ieviest juridiskās personas identifikatorus kā pasākumu, lai nodrošinātu finanšu darījumu izsekojamību un pārredzamību, kam ir galvenā nozīme, lai sekmētu cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā;

| 36. | norāda, ka nodokļu privilēģiju likvidēšana paver iespējas vispusīgām reformām, kuru rezultātā tiktu izveidota vienkārša, saprotama un taisnīga nodokļu sistēma; |
| --- | --- |

36.

norāda, ka nodokļu privilēģiju likvidēšana paver iespējas vispusīgām reformām, kuru rezultātā tiktu izveidota vienkārša, saprotama un taisnīga nodokļu sistēma;

| 37. | norāda, ka tiesvedība nodokļu krāpšanas lietās ir ilga un apgrūtinoša un ka vainīgās personas beigās saņem salīdzinoši maigus sodus, kā rezultātā krāpšanās ar nodokļiem zināmā mērā kļūst par bezriska pārkāpumu; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka tiesvedība nodokļu krāpšanas lietās ir ilga un apgrūtinoša un ka vainīgās personas beigās saņem salīdzinoši maigus sodus, kā rezultātā krāpšanās ar nodokļiem zināmā mērā kļūst par bezriska pārkāpumu;

| 38. | uzsver, ka e-pārvaldība piedāvā iespējas palielināt pārredzamību un cīnīties pret krāpšanu un korupciju, tādējādi palīdzot sargāt publiskos līdzekļus; uzsver, ka ir vajadzīga likumdošana, kas pavērtu iespējas pastāvīgām inovācijām; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka e-pārvaldība piedāvā iespējas palielināt pārredzamību un cīnīties pret krāpšanu un korupciju, tādējādi palīdzot sargāt publiskos līdzekļus; uzsver, ka ir vajadzīga likumdošana, kas pavērtu iespējas pastāvīgām inovācijām;

| 39. | aicina Komisiju īpaši pievērsties dalībvalstīs izmantoto dažādo nodokļu sistēmu savstarpējas neatbilstības problēmai; |
| --- | --- |

39.

aicina Komisiju īpaši pievērsties dalībvalstīs izmantoto dažādo nodokļu sistēmu savstarpējas neatbilstības problēmai;

| 40. | tomēr norāda, ka – tā kā pievienotās vērtības nodoklis (PVN) ir daļa no pašu resursiem – izvairīšanās no PVN nomaksas pavisam tieši ietekmē gan dalībvalstu ekonomiku, gan Eiropas Savienības budžetu; atgādina, ka – citējot Revīzijas palātu – “PVN nemaksāšana skar dalībvalstu finanšu intereses. Tā ietekmē ES budžetu, mazinot PVN pašu resursus. Šos zaudējumus kompensē ar NKI pašu resursiem, radot novirzes atsevišķu dalībvalstu iemaksās ES budžetā. Turklāt krāpšana nodokļu jomā traucē iekšējā tirgus darbību un rada šķēršļus godīgai konkurencei” (7); |
| --- | --- |

40.

tomēr norāda, ka – tā kā pievienotās vērtības nodoklis (PVN) ir daļa no pašu resursiem – izvairīšanās no PVN nomaksas pavisam tieši ietekmē gan dalībvalstu ekonomiku, gan Eiropas Savienības budžetu; atgādina, ka – citējot Revīzijas palātu – “PVN nemaksāšana skar dalībvalstu finanšu intereses. Tā ietekmē ES budžetu, mazinot PVN pašu resursus. Šos zaudējumus kompensē ar NKI pašu resursiem, radot novirzes atsevišķu dalībvalstu iemaksās ES budžetā. Turklāt krāpšana nodokļu jomā traucē iekšējā tirgus darbību un rada šķēršļus godīgai konkurencei” (7);

| 41. | norāda, ka Eiropas Savienības PVN sistēma nodrošina ievērojamu daļu publisko ieņēmumu – 2009. gadā šo ieņēmumu īpatsvars bija 21 % (8), tomēr šī sistēma rada arī nevajadzīgi augstas atbilstības nodrošināšanas izmaksas, gan arī ir iemesls nodokļu apiešanai; |
| --- | --- |

41.

norāda, ka Eiropas Savienības PVN sistēma nodrošina ievērojamu daļu publisko ieņēmumu – 2009. gadā šo ieņēmumu īpatsvars bija 21 % (8), tomēr šī sistēma rada arī nevajadzīgi augstas atbilstības nodrošināšanas izmaksas, gan arī ir iemesls nodokļu apiešanai;

| 42. | norāda, ka PVN iekasēšanas modelis nav mainīts kopš šā nodokļa ieviešanas; uzsver, ka, ņemot vērā daudzās pārmaiņas, kas skārušas tehnikas un ekonomikas vidi, šis modelis ir novecojis, tādēļ tā turpmāka izmantošana rada būtiskus zaudējumus; |
| --- | --- |

42.

norāda, ka PVN iekasēšanas modelis nav mainīts kopš šā nodokļa ieviešanas; uzsver, ka, ņemot vērā daudzās pārmaiņas, kas skārušas tehnikas un ekonomikas vidi, šis modelis ir novecojis, tādēļ tā turpmāka izmantošana rada būtiskus zaudējumus;

| 43. | uzsver, ka pareizai muitas sistēmas darbībai ir tieša ietekme uz PVN aprēķināšanu; pauž dziļas bažas par to, ka muitas kontroles Eiropas Savienībā nenotiek, kā pienākas, un tādēļ veidojas ievērojami PVN zaudējumi (9); uzskata, ka ir nepieņemami, ka lielākajā daļā dalībvalstu nodokļu administrācijas iestādēm nav tiešas piekļuves muitas datiem un tādēļ nav iespējami automātiski kontrolsalīdzinājumi ar nodokļu datiem; norāda, ka organizētās noziedzības aprindās ir labi zināmi pašreizējās sistēmas trūkumi; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka pareizai muitas sistēmas darbībai ir tieša ietekme uz PVN aprēķināšanu; pauž dziļas bažas par to, ka muitas kontroles Eiropas Savienībā nenotiek, kā pienākas, un tādēļ veidojas ievērojami PVN zaudējumi (9); uzskata, ka ir nepieņemami, ka lielākajā daļā dalībvalstu nodokļu administrācijas iestādēm nav tiešas piekļuves muitas datiem un tādēļ nav iespējami automātiski kontrolsalīdzinājumi ar nodokļu datiem; norāda, ka organizētās noziedzības aprindās ir labi zināmi pašreizējās sistēmas trūkumi;

| 44. | aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt iespēju veidot pasākumus, lai veicinātu kriminālprocesā saistībā ar krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu apiešanu konfiscēto finansiālo līdzekļu novirzīšanu sociāliem mērķiem; tādēļ aicina būtisku daļu konfiscēto finansiālo līdzekļu novirzīt sociāliem mērķiem un izmantot vietējā un reģionālajā ekonomikā, ko tieši vai netieši skāruši noziegumi nodokļu jomā; |
| --- | --- |

44.

aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt iespēju veidot pasākumus, lai veicinātu kriminālprocesā saistībā ar krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu apiešanu konfiscēto finansiālo līdzekļu novirzīšanu sociāliem mērķiem; tādēļ aicina būtisku daļu konfiscēto finansiālo līdzekļu novirzīt sociāliem mērķiem un izmantot vietējā un reģionālajā ekonomikā, ko tieši vai netieši skāruši noziegumi nodokļu jomā;

| 45. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt vidi, kurā pilsoniskās sabiedrības aktivitātes saistībā ar nodokļu krāpšanas un nodokļu oāžu izmantošanas gadījumu atklāšanu būtu pilnībā aizsargātas, cita starpā nodrošinot ziņotāju un žurnālistikas avotu efektīvu aizsardzību; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt vidi, kurā pilsoniskās sabiedrības aktivitātes saistībā ar nodokļu krāpšanas un nodokļu oāžu izmantošanas gadījumu atklāšanu būtu pilnībā aizsargātas, cita starpā nodrošinot ziņotāju un žurnālistikas avotu efektīvu aizsardzību;

Nodokļu apiešana un agresīva nodokļu plānošana

| 46. | aicina dalībvalstis prioritārā kārtībā pieņemt un īstenot grozīto uzkrājumu direktīvu, lai novērstu pašreiz spēkā esošās direktīvas trūkumus un labāk cīnītos pret nodokļu nemaksāšanu; |
| --- | --- |

46.

aicina dalībvalstis prioritārā kārtībā pieņemt un īstenot grozīto uzkrājumu direktīvu, lai novērstu pašreiz spēkā esošās direktīvas trūkumus un labāk cīnītos pret nodokļu nemaksāšanu;

| 47. | atzinīgi vērtē starptautiskās diskusijas saistībā ar to, ak būtu jāaktualizē ESAO pamatnostādnes par iekšējo cenu noteikšanu, proti, peļņas pārnesi uz nodokļu oāzēm, lai tādā veidā izvairītos no nodokļu maksāšanas gan attīstītajās, gan jaunattīstības valstīs; mudina Komisiju un dalībvalstis veikt steidzamus pasākumus un pārskatīt pašreizējos noteikumus par iekšējo cenu noteikšanu, jo īpaši saistībā ar risku un nemateriālo īpašumu nodošanu, īpašumā esošo aktīvu mākslīgu sadali starp grupas juridiskajām vienībām un darījumiem starp šīm vienībām, kurus parasti neveiktu starp neatkarīgiem uzņēmumiem; aicina Komisiju izstrādāt iepriekšēju cenu noteikšanas nolīgumu sistēmu, ko piemēro iekšējo cenu noteikšanai, tādējādi ES iekšējo cenu noteikšanas dokumentācijas pamatnostādnēs pievienojot jaunu prasību; ierosina, ka dokumentācijai un nodokļu deklarāciju prasībām jābūt detalizētākām attiecībā uz melnajā sarakstā iekļautām jurisdikcijām; |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē starptautiskās diskusijas saistībā ar to, ak būtu jāaktualizē ESAO pamatnostādnes par iekšējo cenu noteikšanu, proti, peļņas pārnesi uz nodokļu oāzēm, lai tādā veidā izvairītos no nodokļu maksāšanas gan attīstītajās, gan jaunattīstības valstīs; mudina Komisiju un dalībvalstis veikt steidzamus pasākumus un pārskatīt pašreizējos noteikumus par iekšējo cenu noteikšanu, jo īpaši saistībā ar risku un nemateriālo īpašumu nodošanu, īpašumā esošo aktīvu mākslīgu sadali starp grupas juridiskajām vienībām un darījumiem starp šīm vienībām, kurus parasti neveiktu starp neatkarīgiem uzņēmumiem; aicina Komisiju izstrādāt iepriekšēju cenu noteikšanas nolīgumu sistēmu, ko piemēro iekšējo cenu noteikšanai, tādējādi ES iekšējo cenu noteikšanas dokumentācijas pamatnostādnēs pievienojot jaunu prasību; ierosina, ka dokumentācijai un nodokļu deklarāciju prasībām jābūt detalizētākām attiecībā uz melnajā sarakstā iekļautām jurisdikcijām;

| 48. | atzinīgi vērtē panākumus, kas gūti saistībā ar ziņošanu par katru valsti atsevišķi saskaņā ar grāmatvedības un pārredzamības direktīvām; mudina Komisiju attiecībā uz pārrobežu uzņēmumiem visās nozarēs kā nākamo soli ieviest ziņošanu par katru valsti atsevišķi, tā uzlabojot maksājumu darījumu pārredzamību, pieprasot atklāt tādu informāciju kā uzņēmuma darbības veids un ģeogrāfiskā darbības vieta, apgrozījums, pilnas slodzes darbalaika darbinieku skaits, peļņa vai zaudējumi pirms nodokļu nomaksas, par peļņu vai zaudējumiem samaksātie nodokļi, un katrā valstī saņemtās dotācijas, lai uzraudzītu, kā tiek ievēroti attiecīgie iekšējo cenu noteikšanas noteikumi; |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē panākumus, kas gūti saistībā ar ziņošanu par katru valsti atsevišķi saskaņā ar grāmatvedības un pārredzamības direktīvām; mudina Komisiju attiecībā uz pārrobežu uzņēmumiem visās nozarēs kā nākamo soli ieviest ziņošanu par katru valsti atsevišķi, tā uzlabojot maksājumu darījumu pārredzamību, pieprasot atklāt tādu informāciju kā uzņēmuma darbības veids un ģeogrāfiskā darbības vieta, apgrozījums, pilnas slodzes darbalaika darbinieku skaits, peļņa vai zaudējumi pirms nodokļu nomaksas, par peļņu vai zaudējumiem samaksātie nodokļi, un katrā valstī saņemtās dotācijas, lai uzraudzītu, kā tiek ievēroti attiecīgie iekšējo cenu noteikšanas noteikumi;

| 49. | prasa papildināt priekšlikumu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas direktīvas pārskatīšanu, tajā ieviešot pienākumu veidot publisku valsts reģistru par uzņēmumu, trastu, fondu un citu līdzīgu struktūru faktiskajiem īpašniekiem; |
| --- | --- |

49.

prasa papildināt priekšlikumu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas direktīvas pārskatīšanu, tajā ieviešot pienākumu veidot publisku valsts reģistru par uzņēmumu, trastu, fondu un citu līdzīgu struktūru faktiskajiem īpašniekiem;

| 50. | aicina dalībvalstis uzlabot Rīcības kodeksa uzņēmējdarbības aplikšanai ar nodokļiem iedarbīgumu, jautājumu risinot Padomes līmenī, jo šajā jomā ir steidzami jāpieņem politiski lēmumi; mudina Komisiju aktīvi iejaukties gadījumos, ja Rīcības kodeksa darba grupa nevar vienoties par procedūrām neatbilstību novēršanai valsts nodokļu sistēmās; |
| --- | --- |

50.

aicina dalībvalstis uzlabot Rīcības kodeksa uzņēmējdarbības aplikšanai ar nodokļiem iedarbīgumu, jautājumu risinot Padomes līmenī, jo šajā jomā ir steidzami jāpieņem politiski lēmumi; mudina Komisiju aktīvi iejaukties gadījumos, ja Rīcības kodeksa darba grupa nevar vienoties par procedūrām neatbilstību novēršanai valsts nodokļu sistēmās;

| 51. | aicina Komisiju izstrādāt un popularizēt Rīcības kodeksu revidentiem un konsultantiem; prasa, lai revīzijas uzņēmumi brīdinātu valsts nodokļu iestādes par jebkādām norādēm uz agresīvu nodokļu plānošanu pārbaudītajos uzņēmumos; |
| --- | --- |

51.

aicina Komisiju izstrādāt un popularizēt Rīcības kodeksu revidentiem un konsultantiem; prasa, lai revīzijas uzņēmumi brīdinātu valsts nodokļu iestādes par jebkādām norādēm uz agresīvu nodokļu plānošanu pārbaudītajos uzņēmumos;

| 52. | uzskata, ka revidenti nedrīkstētu sniegt aizliegtus, ar revīziju nesaistītus pakalpojumus un ka par tādiem būtu jāuzskata nodokļu konsultāciju pakalpojumi saistībā ar darījumu strukturēšanu un nodokļu konsultācijas kopumā; |
| --- | --- |

52.

uzskata, ka revidenti nedrīkstētu sniegt aizliegtus, ar revīziju nesaistītus pakalpojumus un ka par tādiem būtu jāuzskata nodokļu konsultāciju pakalpojumi saistībā ar darījumu strukturēšanu un nodokļu konsultācijas kopumā;

| 53. | atzīmē, ka pienācīgai nodokļu maksātāju identificēšanai ir galvenā nozīme sekmīgā informācijas apmaiņā starp dalībvalstu nodokļu pārvaldes iestādēm; aicina Komisiju paātrināt tāda ES nodokļu maksātāja identifikācijas numura izstrādi, kas piemērojams visām juridiskajām un fiziskajām personām, kas iesaistītas pārrobežu darījumos; uzskata, ka nodokļu maksātāja identifikācijas numuram jābūt iekļautam starptautiskā un pieejamā PVN informācijas apmaiņas sistēmas (VIES) datubāzē, ar kuras palīdzību var konstatēt nenomaksātos nodokļus un citas nenokārtotas saistības; |
| --- | --- |

53.

atzīmē, ka pienācīgai nodokļu maksātāju identificēšanai ir galvenā nozīme sekmīgā informācijas apmaiņā starp dalībvalstu nodokļu pārvaldes iestādēm; aicina Komisiju paātrināt tāda ES nodokļu maksātāja identifikācijas numura izstrādi, kas piemērojams visām juridiskajām un fiziskajām personām, kas iesaistītas pārrobežu darījumos; uzskata, ka nodokļu maksātāja identifikācijas numuram jābūt iekļautam starptautiskā un pieejamā PVN informācijas apmaiņas sistēmas (VIES) datubāzē, ar kuras palīdzību var konstatēt nenomaksātos nodokļus un citas nenokārtotas saistības;

| 54. | aicina Komisiju 2013. gadā iesniegt priekšlikumu par mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvas un direktīvas par procentu un honorāru maksājumiem pārstrādāšanu, lai abās direktīvās pielāgotu pret ļaunprātīgu izmantošanu vērstas klauzulas un novērstu dubultu neaplikšanu ar nodokļiem, ko veicina ES hibrīduzņēmumi un finanšu instrumenti; |
| --- | --- |

54.

aicina Komisiju 2013. gadā iesniegt priekšlikumu par mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvas un direktīvas par procentu un honorāru maksājumiem pārstrādāšanu, lai abās direktīvās pielāgotu pret ļaunprātīgu izmantošanu vērstas klauzulas un novērstu dubultu neaplikšanu ar nodokļiem, ko veicina ES hibrīduzņēmumi un finanšu instrumenti;

| 55. | mudina dalībvalstis nekavējoties ieviest Komisijas priekšlikumu attiecībā uz vispārēja noteikuma par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, lai tādā veidā reaģētu uz agresīvas nodokļu plānošanas praksi, un konvencijās par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu ieviest klauzulu, ar kuru novērš dubultu neaplikšanu ar nodokļiem; mudina dalībvalstis neņemt vērā nodokļu ieņēmumus, kas rodas mākslīgu darījumu rezultātā vai no darījumiem, kuri nav komerciāla rakstura; ierosina sākt darbu pie standarta noteikumu kopuma izstrādes dalībvalstīm, lai novērstu dubultu nodokļu uzlikšanu; |
| --- | --- |

55.

mudina dalībvalstis nekavējoties ieviest Komisijas priekšlikumu attiecībā uz vispārēja noteikuma par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, lai tādā veidā reaģētu uz agresīvas nodokļu plānošanas praksi, un konvencijās par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu ieviest klauzulu, ar kuru novērš dubultu neaplikšanu ar nodokļiem; mudina dalībvalstis neņemt vērā nodokļu ieņēmumus, kas rodas mākslīgu darījumu rezultātā vai no darījumiem, kuri nav komerciāla rakstura; ierosina sākt darbu pie standarta noteikumu kopuma izstrādes dalībvalstīm, lai novērstu dubultu nodokļu uzlikšanu;

| 56. | atzinīgi vērtē Komisijas darbu, izstrādājot Eiropas nodokļu maksātāja kodeksu; uzskata, ka šāds kodekss palīdzēs palielināt esošās nodokļu sistēmas leģitimitāti un saprotamību, uzlabos sadarbību, uzticēšanos un paļāvību starp nodokļu pārvaldes iestādēm un nodokļu maksātājiem un sniegs atbalstu nodokļu maksātājiem, radot lielāku pārredzamību par nodokļu maksātāju tiesībām un pienākumiem; |
| --- | --- |

56.

atzinīgi vērtē Komisijas darbu, izstrādājot Eiropas nodokļu maksātāja kodeksu; uzskata, ka šāds kodekss palīdzēs palielināt esošās nodokļu sistēmas leģitimitāti un saprotamību, uzlabos sadarbību, uzticēšanos un paļāvību starp nodokļu pārvaldes iestādēm un nodokļu maksātājiem un sniegs atbalstu nodokļu maksātājiem, radot lielāku pārredzamību par nodokļu maksātāju tiesībām un pienākumiem;

| 57. | mudina Komisiju un dalībvalstis izveidot efektīvus ieņēmumu iekasēšanas mehānismus, kas samazina attālumu starp nodokļu maksātājiem un nodokļu iestādēm un maksimāli izmanto modernās tehnoloģijas; aicina Komisiju, izstrādājot pienācīgus ES standartus, risināt jautājumu saistībā ar nodokļu iekasēšanas sarežģītību elektroniskās tirdzniecības jomā; |
| --- | --- |

57.

mudina Komisiju un dalībvalstis izveidot efektīvus ieņēmumu iekasēšanas mehānismus, kas samazina attālumu starp nodokļu maksātājiem un nodokļu iestādēm un maksimāli izmanto modernās tehnoloģijas; aicina Komisiju, izstrādājot pienācīgus ES standartus, risināt jautājumu saistībā ar nodokļu iekasēšanas sarežģītību elektroniskās tirdzniecības jomā;

| 58. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka finanšu sektora lobēšana, kas bieži vien rada legālas nodokļu apiešanas vai agresīvas nodokļu plānošanas shēmas, notiek pēc iespējas pārredzamāk; |
| --- | --- |

58.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka finanšu sektora lobēšana, kas bieži vien rada legālas nodokļu apiešanas vai agresīvas nodokļu plānošanas shēmas, notiek pēc iespējas pārredzamāk;

| 59. | mudina Komisiju regulēt finanšu plūsmas no dalībvalstīm uz trešām valstīm, kas organizētas nolūkā apiet nodokļus, un veidot sabalansētu un konkurētspējīgu nodokļu sistēmu; |
| --- | --- |

59.

mudina Komisiju regulēt finanšu plūsmas no dalībvalstīm uz trešām valstīm, kas organizētas nolūkā apiet nodokļus, un veidot sabalansētu un konkurētspējīgu nodokļu sistēmu;

| 60. | mudina Komisiju veikt pasākumus saistībā ar uzņēmumu agresīvas nodokļu plānošanas nodaļām, jo īpaši finanšu pakalpojumu nozarē; |
| --- | --- |

60.

mudina Komisiju veikt pasākumus saistībā ar uzņēmumu agresīvas nodokļu plānošanas nodaļām, jo īpaši finanšu pakalpojumu nozarē;

| 61. | aicina Komisiju veikt padziļinātu pētījumu par atšķirībām dalībvalstīs starp juridiski noteiktajām un faktiskajām uzņēmuma ienākuma nodokļa likmēm, lai nodrošinātu, ka fiskālās saskaņošanas debates ir balstītas uz objektīviem datiem; |
| --- | --- |

61.

aicina Komisiju veikt padziļinātu pētījumu par atšķirībām dalībvalstīs starp juridiski noteiktajām un faktiskajām uzņēmuma ienākuma nodokļa likmēm, lai nodrošinātu, ka fiskālās saskaņošanas debates ir balstītas uz objektīviem datiem;

| 62. | aicina dalībvalstis informēt un publiskot atsevišķus valsts iestāžu nolēmumus nodokļu jomā saistībā ar uzņēmumiem, kas darbojas pārrobežu situācijā; uzstājīgi prasa dalībvalstīm piemērot stingras pamatprasības pārrobežu uzņēmumiem, lai iegūtu nolēmumus nodokļu jomā; |
| --- | --- |

62.

aicina dalībvalstis informēt un publiskot atsevišķus valsts iestāžu nolēmumus nodokļu jomā saistībā ar uzņēmumiem, kas darbojas pārrobežu situācijā; uzstājīgi prasa dalībvalstīm piemērot stingras pamatprasības pārrobežu uzņēmumiem, lai iegūtu nolēmumus nodokļu jomā;

| 63. | konstatē, ka trasta fondi bieži tiek izmantoti kā nodokļu nemaksāšanas instruments, tomēr ar bažām atzīmē, ka lielākajā daļā valstu juridiskās vienošanās nav jāreģistrē; aicina ES ieviest Eiropas trasta fondu un citu vienību, kuru darbībā tiek nodrošināta slepenība, reģistru kā priekšnoteikumu nodokļu apiešanas novēršanai; |
| --- | --- |

63.

konstatē, ka trasta fondi bieži tiek izmantoti kā nodokļu nemaksāšanas instruments, tomēr ar bažām atzīmē, ka lielākajā daļā valstu juridiskās vienošanās nav jāreģistrē; aicina ES ieviest Eiropas trasta fondu un citu vienību, kuru darbībā tiek nodrošināta slepenība, reģistru kā priekšnoteikumu nodokļu apiešanas novēršanai;

Nodokļu oāzes

| 64. | aicina Komisiju izstrādāt kopēju ES pieeju nodokļu oāzēm; |
| --- | --- |

64.

aicina Komisiju izstrādāt kopēju ES pieeju nodokļu oāzēm;

| 65. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos veicināt automātisko informācijas apmaiņu kā turpmāko Eiropas un starptautisko standartu attiecībā uz pārredzamību un informācijas apmaiņu nodokļu jautājumos; atkārtoti prasa veikt stingrākus pasākumus nekā ir paredzēti ESAO sistēmā, lai novērstu nelikumīgas finanšu plūsmas, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, jo šajā sistēmā ir dažādi trūkumi; pauž nožēlu par to, ka ESAO ļauj valdībām izvairīties no iekļaušanas melnajā sarakstā, tām tikai apsolot ievērot informācijas apmaiņas principus, bet nenodrošinot šo principu efektīvu piemērošanu praksē; uzskata arī, ka prasība noslēgt līgumus ar 12 citām valstīm, lai attiecīgo valsti izņemtu no melnā saraksta, ir patvaļīga, jo tā neatsaucas ne uz vienu kvalitatīvu rādītāju, kas ļautu objektīvi novērtēt atbilstību labas pārvaldības praksei; |
| --- | --- |

65.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos veicināt automātisko informācijas apmaiņu kā turpmāko Eiropas un starptautisko standartu attiecībā uz pārredzamību un informācijas apmaiņu nodokļu jautājumos; atkārtoti prasa veikt stingrākus pasākumus nekā ir paredzēti ESAO sistēmā, lai novērstu nelikumīgas finanšu plūsmas, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, jo šajā sistēmā ir dažādi trūkumi; pauž nožēlu par to, ka ESAO ļauj valdībām izvairīties no iekļaušanas melnajā sarakstā, tām tikai apsolot ievērot informācijas apmaiņas principus, bet nenodrošinot šo principu efektīvu piemērošanu praksē; uzskata arī, ka prasība noslēgt līgumus ar 12 citām valstīm, lai attiecīgo valsti izņemtu no melnā saraksta, ir patvaļīga, jo tā neatsaucas ne uz vienu kvalitatīvu rādītāju, kas ļautu objektīvi novērtēt atbilstību labas pārvaldības praksei;

| 66. | aicina Komisiju pieņemt skaidru definīciju un vispārējus kritērijus, pēc kuriem identificē nodokļu oāzes, kā arī atbilstošus pasākumus, ko piemēro konkrētām šāda veida jurisdikcijām, lai tos ieviestu līdz 2014. gada 31. decembrim, un nodrošināt, ka tos konsekventi piemēro visos Savienības tiesību aktos; ierosina, ka definīcijas pamatā ir jābūt ESAO standartiem pārredzamības un informācijas apmaiņas jomā un Rīcības kodeksa principiem un kritērijiem; šajā sakarībā uzskata, ka jurisdikcija būtu jāuzskata par nodokļu oāzi, ja tā atbilst vairākiem no turpmāk minētajiem kritērijiem:






  (i) | atvieglojumi attiecas tikai uz nerezidentiem vai uz darījumiem, kas veikti ar nerezidentiem, |
| --- | --- | --- |

66.

aicina Komisiju pieņemt skaidru definīciju un vispārējus kritērijus, pēc kuriem identificē nodokļu oāzes, kā arī atbilstošus pasākumus, ko piemēro konkrētām šāda veida jurisdikcijām, lai tos ieviestu līdz 2014. gada 31. decembrim, un nodrošināt, ka tos konsekventi piemēro visos Savienības tiesību aktos; ierosina, ka definīcijas pamatā ir jābūt ESAO standartiem pārredzamības un informācijas apmaiņas jomā un Rīcības kodeksa principiem un kritērijiem; šajā sakarībā uzskata, ka jurisdikcija būtu jāuzskata par nodokļu oāzi, ja tā atbilst vairākiem no turpmāk minētajiem kritērijiem:

(i)

atvieglojumi attiecas tikai uz nerezidentiem vai uz darījumiem, kas veikti ar nerezidentiem,

| (ii) | atvieglojumi ir nošķirti no iekšējā tirgus tā, lai tie nekādi neskartu valsts nodokļu bāzi, |
| --- | --- |

(ii)

atvieglojumi ir nošķirti no iekšējā tirgus tā, lai tie nekādi neskartu valsts nodokļu bāzi,

| (iii) | atvieglojumi tiek piešķirti arī tad, ja nenotiek nekāda reāla saimnieciskā darbība vai jurisdikcijā, kas piedāvā šos nodokļu atvieglojumus, nav nekādas uzņēmuma klātbūtnes no ekonomiskā viedokļa, |
| --- | --- |

(iii)

atvieglojumi tiek piešķirti arī tad, ja nenotiek nekāda reāla saimnieciskā darbība vai jurisdikcijā, kas piedāvā šos nodokļu atvieglojumus, nav nekādas uzņēmuma klātbūtnes no ekonomiskā viedokļa,

| (iv) | peļņas noteikšanas noteikumi attiecībā uz darbībām daudznacionālā uzņēmumu grupā neatbilst starptautiski atzītiem principiem, proti, ESAO pieņemtajiem noteikumiem, |
| --- | --- |

(iv)

peļņas noteikšanas noteikumi attiecībā uz darbībām daudznacionālā uzņēmumu grupā neatbilst starptautiski atzītiem principiem, proti, ESAO pieņemtajiem noteikumiem,

| (v) | nodokļu pasākumiem trūkst pārredzamības, tostarp gadījumos, kad tiesību aktu nosacījumi nepārredzamā veidā tiek atviegloti administratīvā līmenī, |
| --- | --- |

(v)

nodokļu pasākumiem trūkst pārredzamības, tostarp gadījumos, kad tiesību aktu nosacījumi nepārredzamā veidā tiek atviegloti administratīvā līmenī,

| (vi) | jurisdikcija attiecīgos ienākumus neapliek ar nodokļiem vai nodokļus piemēro nominālā līmenī, |
| --- | --- |

(vi)

jurisdikcija attiecīgos ienākumus neapliek ar nodokļiem vai nodokļus piemēro nominālā līmenī,

| (vii) | pastāv likumi vai administratīvā prakse, kas kavē efektīvu informācijas apmaiņu par nodokļu jautājumiem ar citu valstu valdībām saistībā ar nodokļu maksātājiem, kas gūst priekšrocības no nodokļu nemaksāšanas vai nominālu nodokļu maksāšanas, pārkāpjot ESAO Nodokļu paraugkonvencijas par ienākumiem un kapitālu 26. pantā noteiktos standartus, |
| --- | --- |

(vii)

pastāv likumi vai administratīvā prakse, kas kavē efektīvu informācijas apmaiņu par nodokļu jautājumiem ar citu valstu valdībām saistībā ar nodokļu maksātājiem, kas gūst priekšrocības no nodokļu nemaksāšanas vai nominālu nodokļu maksāšanas, pārkāpjot ESAO Nodokļu paraugkonvencijas par ienākumiem un kapitālu 26. pantā noteiktos standartus,

| (viii) | jurisdikcijā tiek veidotas nepārredzamas un noslēpumainas struktūras, kas uzņēmumu reģistru un trastu un fondu reģistru izveidi un darbību padara nepilnīgu un nepārredzamu, |
| --- | --- |

(viii)

jurisdikcijā tiek veidotas nepārredzamas un noslēpumainas struktūras, kas uzņēmumu reģistru un trastu un fondu reģistru izveidi un darbību padara nepilnīgu un nepārredzamu,

| (ix) | jurisdikcija ir iekļauta Finanšu darījumu darba grupas sagatavotajā to valstu un teritoriju uzskaitījumā, kas nesadarbojas; |
| --- | --- |

(ix)

jurisdikcija ir iekļauta Finanšu darījumu darba grupas sagatavotajā to valstu un teritoriju uzskaitījumā, kas nesadarbojas;

| 67. | mudina Komisiju vākt informāciju un līdz 2014. gada 31. decembrim izveidot publisku nodokļu oāžu Eiropas melno sarakstu; šajā sakarībā aicina attiecīgās iestādes:






  — | pārtraukt vai apturēt spēkā esošās konvencijas par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu, kas noslēgtas ar melnajā sarakstā iekļautām jurisdikcijām un ierosināt noslēgt konvencijas par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu ar jurisdikcijām, kuras pārtrauc darboties kā nodokļu oāzes, |
| --- | --- | --- |

67.

mudina Komisiju vākt informāciju un līdz 2014. gada 31. decembrim izveidot publisku nodokļu oāžu Eiropas melno sarakstu; šajā sakarībā aicina attiecīgās iestādes:

—

pārtraukt vai apturēt spēkā esošās konvencijas par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu, kas noslēgtas ar melnajā sarakstā iekļautām jurisdikcijām un ierosināt noslēgt konvencijas par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu ar jurisdikcijām, kuras pārtrauc darboties kā nodokļu oāzes,

| — | noteikt aizliegumu piekļūt ES publiskā iepirkuma precēm un pakalpojumiem tiem uzņēmumiem, kuri reģistrēti konkrētās melnajā sarakstā iekļautās jurisdikcijās, un atteikt tiem valsts atbalsta piešķiršanu, |
| --- | --- |

—

noteikt aizliegumu piekļūt ES publiskā iepirkuma precēm un pakalpojumiem tiem uzņēmumiem, kuri reģistrēti konkrētās melnajā sarakstā iekļautās jurisdikcijās, un atteikt tiem valsts atbalsta piešķiršanu,

| — | liegt saņemt valsts un ES atbalstu uzņēmumiem, kas turpina veikt darījumus ar juridiskām personām, kuras pieder pie melnajā sarakstā iekļautām jurisdikcijām, |
| --- | --- |

—

liegt saņemt valsts un ES atbalstu uzņēmumiem, kas turpina veikt darījumus ar juridiskām personām, kuras pieder pie melnajā sarakstā iekļautām jurisdikcijām,

| — | pārskatīt revīzijas un grāmatvedības direktīvas, lai noteiktu prasību par tādu ES juridiskās personas katras kontrolakciju sabiedrības peļņas un zaudējumu nošķirtu grāmatošanu un revīziju, kas atrodas melnajā sarakstā iekļautās jurisdikcijās, |
| --- | --- |

—

pārskatīt revīzijas un grāmatvedības direktīvas, lai noteiktu prasību par tādu ES juridiskās personas katras kontrolakciju sabiedrības peļņas un zaudējumu nošķirtu grāmatošanu un revīziju, kas atrodas melnajā sarakstā iekļautās jurisdikcijās,

| — | aizliegt ES finanšu iestādēm un finanšu konsultantiem veidot vai saglabāt meitasuzņēmumus un filiāles melnajā sarakstā iekļautajās jurisdikcijās un apsvērt licenču anulēšanu Eiropas finanšu iestādēm un finanšu konsultantiem, kas saglabā filiāles un turpina darboties melnajā sarakstā iekļautajās jurisdikcijās, |
| --- | --- |

—

aizliegt ES finanšu iestādēm un finanšu konsultantiem veidot vai saglabāt meitasuzņēmumus un filiāles melnajā sarakstā iekļautajās jurisdikcijās un apsvērt licenču anulēšanu Eiropas finanšu iestādēm un finanšu konsultantiem, kas saglabā filiāles un turpina darboties melnajā sarakstā iekļautajās jurisdikcijās,

| — | ieviest īpašu nodokli visiem darījumiem, kas saistīti ar melnajā sarakstā iekļautajām jurisdikcijām, |
| --- | --- |

—

ieviest īpašu nodokli visiem darījumiem, kas saistīti ar melnajā sarakstā iekļautajām jurisdikcijām,

| — | nodrošināt, ka tiek atcelts atbrīvojums no nodokļu maksāšanas ienākumu gūšanas vietā personām, kas nodokļu maksāšanas ziņā nav melnajā sarakstā iekļauto jurisdikciju rezidenti, |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka tiek atcelts atbrīvojums no nodokļu maksāšanas ienākumu gūšanas vietā personām, kas nodokļu maksāšanas ziņā nav melnajā sarakstā iekļauto jurisdikciju rezidenti,

| — | izskatīt iespējas Savienībā neatzīt to uzņēmumu juridisko statusu, kuri reģistrēti melnajā sarakstā iekļautajās jurisdikcijās, |
| --- | --- |

—

izskatīt iespējas Savienībā neatzīt to uzņēmumu juridisko statusu, kuri reģistrēti melnajā sarakstā iekļautajās jurisdikcijās,

| — | piemērot tarifa barjeras tirdzniecībai ar melnajā sarakstā iekļautajām trešajām valstīm, |
| --- | --- |

—

piemērot tarifa barjeras tirdzniecībai ar melnajā sarakstā iekļautajām trešajām valstīm,

| — | stiprināt dialogu starp Komisiju un Eiropas Investīciju banku, lai nodrošinātu, ka investīcijas netiek piešķirtas projektiem, saņēmējiem un starpniekiem no melnajā sarakstā iekļautajām jurisdikcijām; |
| --- | --- |

—

stiprināt dialogu starp Komisiju un Eiropas Investīciju banku, lai nodrošinātu, ka investīcijas netiek piešķirtas projektiem, saņēmējiem un starpniekiem no melnajā sarakstā iekļautajām jurisdikcijām;

Starptautiskā dimensija

| 68. | uzskata, ka Komisijas ieteikumā par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot minimālos labas pārvaldības standartus nodokļu lietās iekļautie minimālie standarti detalizēti jāpiemēro arī dalībvalstīm; |
| --- | --- |

68.

uzskata, ka Komisijas ieteikumā par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot minimālos labas pārvaldības standartus nodokļu lietās iekļautie minimālie standarti detalizēti jāpiemēro arī dalībvalstīm;

| 69. | mudina dalībvalstis piedāvāt sadarbības iespējas un palīdzību jaunattīstības valstīm, kuras nav nodokļu oāzes, lai tās varētu iedarbīgi cīnīties ar krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu apiešanu, jo īpaši izmantojot jaudas veidošanas pasākumus; šajā sakarībā atbalsta Komisijas aicinājumu dalībvalstīm uz šādām valstīm uz laiku nosūtīt nodokļu ekspertus; |
| --- | --- |

69.

mudina dalībvalstis piedāvāt sadarbības iespējas un palīdzību jaunattīstības valstīm, kuras nav nodokļu oāzes, lai tās varētu iedarbīgi cīnīties ar krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu apiešanu, jo īpaši izmantojot jaudas veidošanas pasākumus; šajā sakarībā atbalsta Komisijas aicinājumu dalībvalstīm uz šādām valstīm uz laiku nosūtīt nodokļu ekspertus;

| 70. | aicina Komisiju pilnībā veicināt ESAO nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) projekta turpmāku attīstību, dalībvalstīs – katrā atsevišķi un to starpā – kopīgi izmantojot analīzi par problemātiskiem nodokļu režīmiem un par to, kādas izmaiņas dalībvalstīs un ES līmenī ir vajadzīgas, lai nepieļautu krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kā arī jebkāda veida agresīvu nodokļu plānošanu; aicina Komisiju regulāri ziņot par šo procesu Padomei un Parlamentam; |
| --- | --- |

70.

aicina Komisiju pilnībā veicināt ESAO nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) projekta turpmāku attīstību, dalībvalstīs – katrā atsevišķi un to starpā – kopīgi izmantojot analīzi par problemātiskiem nodokļu režīmiem un par to, kādas izmaiņas dalībvalstīs un ES līmenī ir vajadzīgas, lai nepieļautu krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kā arī jebkāda veida agresīvu nodokļu plānošanu; aicina Komisiju regulāri ziņot par šo procesu Padomei un Parlamentam;

| 71. | uzsver, ka Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanas nolūkā ir nepieciešams mobilizēt un padarīt drošākus nodokļu resursus jaunattīstības valstīs, jo šādi resursi ir prognozējamāki un ilgtspējīgāki nekā ārvalstu palīdzība un tie palīdz samazināt parādus; tomēr norāda, ka nodokļu ieņēmumu attiecība pret IKP ir zema lielākajā daļā jaunattīstības valstu, kas saskaras ar sociālām, politiskām un administratīvām grūtībām stabilas publisko finanšu sistēmas izveidē, tādējādi padarot šīs valstis īpaši neaizsargātas pret individuālo nodokļu maksātāju un uzņēmumu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu; |
| --- | --- |

71.

uzsver, ka Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanas nolūkā ir nepieciešams mobilizēt un padarīt drošākus nodokļu resursus jaunattīstības valstīs, jo šādi resursi ir prognozējamāki un ilgtspējīgāki nekā ārvalstu palīdzība un tie palīdz samazināt parādus; tomēr norāda, ka nodokļu ieņēmumu attiecība pret IKP ir zema lielākajā daļā jaunattīstības valstu, kas saskaras ar sociālām, politiskām un administratīvām grūtībām stabilas publisko finanšu sistēmas izveidē, tādējādi padarot šīs valstis īpaši neaizsargātas pret individuālo nodokļu maksātāju un uzņēmumu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu;

| 72. | ar bažām norāda, ka daudzas jaunattīstības valstis atrodas ļoti neizdevīgā situācijā attiecībā uz darījumu slēgšanu ar ārvalstu tiešajiem ieguldītājiem, kuri meklē visizdevīgākās nodokļu subsīdijas un atbrīvojumus no nodokļiem; uzskata, ka lielu ieguldījumu gadījumā būtu jāprasa, lai uzņēmumi uzņemtos konkrētas saistības attiecībā uz sava projekta pozitīvo netiešo ietekmi uz vietējo un/vai valsts ekonomiku un sociālo attīstību; |
| --- | --- |

72.

ar bažām norāda, ka daudzas jaunattīstības valstis atrodas ļoti neizdevīgā situācijā attiecībā uz darījumu slēgšanu ar ārvalstu tiešajiem ieguldītājiem, kuri meklē visizdevīgākās nodokļu subsīdijas un atbrīvojumus no nodokļiem; uzskata, ka lielu ieguldījumu gadījumā būtu jāprasa, lai uzņēmumi uzņemtos konkrētas saistības attiecībā uz sava projekta pozitīvo netiešo ietekmi uz vietējo un/vai valsts ekonomiku un sociālo attīstību;

| 73. | norāda, ka nelikumīga kapitāla aizplūšana ir viens no galvenajiem iemesliem jaunattīstības valstu parādam, savukārt agresīva nodokļu plānošana ir pretrunā uzņēmumu sociālās atbildības principiem; |
| --- | --- |

73.

norāda, ka nelikumīga kapitāla aizplūšana ir viens no galvenajiem iemesliem jaunattīstības valstu parādam, savukārt agresīva nodokļu plānošana ir pretrunā uzņēmumu sociālās atbildības principiem;

| 74. | atzīmē, ka daudzās jaunattīstības valstīs nodokļu režīms neatbilst starptautiskajiem standartiem (tieši pretēji tos raksturo vāja fiskālā jurisdikcija, neefektīva nodokļu pārvaldība, augsts korupcijas līmenis, nepietiekama veiktspēja, lai ieviestu un uzturētu labi darbojošos nodokļu reģistrus utt.); aicina ES uzlabot Attīstības sadarbības instrumenta (ASI) un Eiropas Attīstības fonda (EAF) ietvaros sniegto palīdzību nodokļu pārvaldības jomā un ar starptautiska līmeņa krāpšanu nodokļu jomā un pārmērīgu optimizāciju saistīto jautājumu risināšanā, ar ciešākas sadarbības nodokļu pārvaldības jomā palīdzību palielinot jaunattīstības valstu spēju konstatēt neatbilstīgu praksi un saukt par to pie atbildības; uzskata arī, ka būtu jāsniedz atbalsts to jaunattīstības valstu ekonomikas pārveidei, kuras ir nodokļu oāzes; |
| --- | --- |

74.

atzīmē, ka daudzās jaunattīstības valstīs nodokļu režīms neatbilst starptautiskajiem standartiem (tieši pretēji tos raksturo vāja fiskālā jurisdikcija, neefektīva nodokļu pārvaldība, augsts korupcijas līmenis, nepietiekama veiktspēja, lai ieviestu un uzturētu labi darbojošos nodokļu reģistrus utt.); aicina ES uzlabot Attīstības sadarbības instrumenta (ASI) un Eiropas Attīstības fonda (EAF) ietvaros sniegto palīdzību nodokļu pārvaldības jomā un ar starptautiska līmeņa krāpšanu nodokļu jomā un pārmērīgu optimizāciju saistīto jautājumu risināšanā, ar ciešākas sadarbības nodokļu pārvaldības jomā palīdzību palielinot jaunattīstības valstu spēju konstatēt neatbilstīgu praksi un saukt par to pie atbildības; uzskata arī, ka būtu jāsniedz atbalsts to jaunattīstības valstu ekonomikas pārveidei, kuras ir nodokļu oāzes;

| 75. | atzinīgi vērtē pirmos pasākumus, kas veikti saistībā ar Globālā foruma (GF) salīdzinošajām izvērtēšanām attiecībā uz izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; tomēr uzskata, ka, koncentrējot uzmanību uz ESAO informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma, GF standarti nelikumīgu finanšu plūsmu ierobežošanā nebūs efektīvi; |
| --- | --- |

75.

atzinīgi vērtē pirmos pasākumus, kas veikti saistībā ar Globālā foruma (GF) salīdzinošajām izvērtēšanām attiecībā uz izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; tomēr uzskata, ka, koncentrējot uzmanību uz ESAO informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma, GF standarti nelikumīgu finanšu plūsmu ierobežošanā nebūs efektīvi;

| 76. | norāda, ka, pastiprinot divpusēju, nevis daudzpusēju, pieeju pārnacionāliem nodokļu jautājumiem, līgumi par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu var veicināt cenu iekšēju noteikšanu un regulatīvu arbitrāžu; tādēļ aicina Komisiju atturēties nodokļu informācijas apmaiņas līgumu vietā atbalstīt šādus līgumus, jo tie parasti rada fiskālus zaudējumus jaunattīstības valstīm, samazinot nodokļu ieņēmumus no dividendēm, procentiem un honorāru maksājumiem; |
| --- | --- |

76.

norāda, ka, pastiprinot divpusēju, nevis daudzpusēju, pieeju pārnacionāliem nodokļu jautājumiem, līgumi par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu var veicināt cenu iekšēju noteikšanu un regulatīvu arbitrāžu; tādēļ aicina Komisiju atturēties nodokļu informācijas apmaiņas līgumu vietā atbalstīt šādus līgumus, jo tie parasti rada fiskālus zaudējumus jaunattīstības valstīm, samazinot nodokļu ieņēmumus no dividendēm, procentiem un honorāru maksājumiem;

o

o o

| 77. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ESAO un ANO Ekspertu komitejai par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos, OLAF uzraudzības komitejai un OLAF. |
| --- | --- |

77.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ESAO un ANO Ekspertu komitejai par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos, OLAF uzraudzības komitejai un OLAF.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0137.

(2)  OV C 199 E, 7.7.2012., 37. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0135.

(4)  OV C 341 E, 16.12.2010., 29. lpp.

(5)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/tax_fraud_evasion/index_en.htm

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regula (ES) Nr. 472/2013 par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kuras apdraud finansiālās stabilitātes grūtības.

(7)  Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 13/2011, 11. lpp., 5. punkts.

(8)  Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Politikas departaments A (Ekonomikas un zinātnes politika): “Simplifying and Modernising VAT in the Digital Single Market” (IP/A/IMCO/ST/2012_03), 2012. gada septembris. Pieejams tīmeklī: http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=75179

(9)  Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 13/2011 ir norādīts, ka 2009. gadā septiņās revidētajās dalībvalstīs 42. muitas procedūras piemērošana vien ir radījusi ekstrapolētus zaudējumus aptuveni EUR 2200 miljonu apmērā, kas atbilst 29 % no PVN, kuru teorētiski uzliek ar nodokli apliekamajai summai attiecībā uz visām importētajām precēm, kas minētajās septiņās dalībvalstīs 2009. gadā ievestas saskaņā ar 42. muitas procedūru.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/65 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/65

---

P7_TA(2013)0206

Gada pārskats nodokļu jomā: kā atraisīt ES ekonomiskās izaugsmes potenciālu

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcija par gada pārskatu nodokļu jomā: kā atbrīvot ES ekonomiskās izaugsmes potenciālu (2013/2025(INI))

(2016/C 055/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 26., 110.–115. un 120. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 26., 110.–115. un 120. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (COM(2008)0727), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (COM(2008)0727),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko atļauj ciešāku sadarbību finanšu darījumu nodokļa jomā (COM(2012)0631), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko atļauj ciešāku sadarbību finanšu darījumu nodokļa jomā (COM(2012)0631),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) (COM(2011)0121), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) (COM(2011)0121),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (COM(2011)0169), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (COM(2011)0169),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 11. septembra nostāju par uzņēmumu ienākuma nodokli: kopīga nodokļu sistēma, ko piemēro procentu un honorāru maksājumiem (pārstrādāta versija) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 11. septembra nostāju par uzņēmumu ienākuma nodokli: kopīga nodokļu sistēma, ko piemēro procentu un honorāru maksājumiem (pārstrādāta versija) (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 27. jūnija paziņojumu par konkrētiem veidiem, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, tostarp attiecībā uz trešām valstīm (COM(2012)0351), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 27. jūnija paziņojumu par konkrētiem veidiem, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, tostarp attiecībā uz trešām valstīm (COM(2012)0351),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. decembra paziņojumu par rīcības plānu, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. decembra paziņojumu par rīcības plānu, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (COM(2012)0722),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. decembra ieteikumu par agresīvu nodokļu plānošanu (C(2012)8806), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. decembra ieteikumu par agresīvu nodokļu plānošanu (C(2012)8806),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. decembra ieteikumu par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot minimālos labas pārvaldības standartus nodokļu lietās (C(2012)8805), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. decembra ieteikumu par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot minimālos labas pārvaldības standartus nodokļu lietās (C(2012)8805),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 14. decembra paziņojumu par likvidētiem pārrobežu nodokļu šķēršļiem vieglajiem automobiļiem – stiprāks vienotais tirgus (COM(2012)0756), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 14. decembra paziņojumu par likvidētiem pārrobežu nodokļu šķēršļiem vieglajiem automobiļiem – stiprāks vienotais tirgus (COM(2012)0756),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu regulai, ar ko izveido rīcības programmu nodokļu nozarei Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (Fiscalis 2020) (COM(2012)0465), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu regulai, ar ko izveido rīcības programmu nodokļu nozarei Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (Fiscalis 2020) (COM(2012)0465),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu par publiskajām finansēm EMS (Eiropas Ekonomika Nr. 4/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu par publiskajām finansēm EMS (Eiropas Ekonomika Nr. 4/2012),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 16. janvāra rezolūciju par publiskajām finansēm Ekonomikas un monetārajā savienībā 2011. un 2012. gadā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 16. janvāra rezolūciju par publiskajām finansēm Ekonomikas un monetārajā savienībā 2011. un 2012. gadā (2),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu par nodokļu reformām ES dalībvalstīs (Eiropas Ekonomika Nr. 6/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu par nodokļu reformām ES dalībvalstīs (Eiropas Ekonomika Nr. 6/2012),

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pārskata perioda nodokļu programmu 2012 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pārskata perioda nodokļu programmu 2012 (3),

| — | ņemot vērā ESAO ziņojumu “Nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO ziņojumu “Nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana” (4),

| — | ņemot vērā Deutsche Bank2012. gada 5. oktobra dokumentu par nodokļu sistēmu ietekmi uz ekonomisko izaugsmi Eiropā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Deutsche Bank2012. gada 5. oktobra dokumentu par nodokļu sistēmu ietekmi uz ekonomisko izaugsmi Eiropā (5),

| — | ņemot vērā stratēģiju “Eiropa 2020” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā stratēģiju “Eiropa 2020” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Ekonomikas un finanšu padomes 2012. gada 10. jūlija secinājumus (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu padomes 2012. gada 10. jūlija secinājumus (6),

| — | ņemot vērā Komisijas gada izaugsmes pētījumu par 2013. gadu (COM(2012)0750), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas gada izaugsmes pētījumu par 2013. gadu (COM(2012)0750),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra secinājumus par 2013. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra secinājumus par 2013. gada brīdināšanas mehānisma ziņojumu (7),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2012. gada 29. jūnija, 19. oktobra un 14. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2012. gada 29. jūnija, 19. oktobra un 14. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā 2013. gada 15. un 16. februārī Maskavā notikušās G20 valstu finanšu ministru un centrālo banku vadītāju sanāksmes galīgo paziņojumu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 15. un 16. februārī Maskavā notikušās G20 valstu finanšu ministru un centrālo banku vadītāju sanāksmes galīgo paziņojumu (8),

| — | ņemot vērā Padomes Īrijas prezidentūras darba programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Īrijas prezidentūras darba programmu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0154/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0154/2013),

| A. | tā kā ES tautsaimniecībām tuvākajā nākotnē paredzama mērena vai negatīva ekonomiskā izaugsme un nodarbinātības rādītāji daudzos gadījumos tāpēc, ka pašreizējo politikas pasākumu kopumā netiek pietiekami vērsta uzmanība uz ieguldījumiem, konkurētspēju, nodarbinātību un taisnīgu un efektīvu nodokļu sistēmu; tā kā eurozona kopumā saskaras ar atkārtotu lejupslīdi; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES tautsaimniecībām tuvākajā nākotnē paredzama mērena vai negatīva ekonomiskā izaugsme un nodarbinātības rādītāji daudzos gadījumos tāpēc, ka pašreizējo politikas pasākumu kopumā netiek pietiekami vērsta uzmanība uz ieguldījumiem, konkurētspēju, nodarbinātību un taisnīgu un efektīvu nodokļu sistēmu; tā kā eurozona kopumā saskaras ar atkārtotu lejupslīdi;

| B. | tā kā kopš nesenās parādu krīzes sākuma nodokļu ieņēmumu struktūra vairākās dalībvalstīs ir visai nozīmīgi mainījusies un ar šīm izmaiņām saistīto strukturālo un ciklisko ietekmi ir grūti nošķirt; tā kā, izstrādājot nodokļu politiku, pilnībā ir jāievēro subsidiaritātes un daudzlīmeņu pārvaldības principi saskaņā ar attiecīgajiem dalībvalstu tiesību aktiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā kopš nesenās parādu krīzes sākuma nodokļu ieņēmumu struktūra vairākās dalībvalstīs ir visai nozīmīgi mainījusies un ar šīm izmaiņām saistīto strukturālo un ciklisko ietekmi ir grūti nošķirt; tā kā, izstrādājot nodokļu politiku, pilnībā ir jāievēro subsidiaritātes un daudzlīmeņu pārvaldības principi saskaņā ar attiecīgajiem dalībvalstu tiesību aktiem;

| C. | tā kā krīze ir parādījusi dažu ES valstu ekonomikas strukturālās nepilnības un joprojām negatīvi ietekmē ES ekonomiskās izaugsmes potenciālu, un tās dēļ dalībvalstis saskaras ar grūtu uzdevumu līdzsvarot valsts budžetu, vienlaikus veicinot ekonomisko izaugsmi un darbavietu radīšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā krīze ir parādījusi dažu ES valstu ekonomikas strukturālās nepilnības un joprojām negatīvi ietekmē ES ekonomiskās izaugsmes potenciālu, un tās dēļ dalībvalstis saskaras ar grūtu uzdevumu līdzsvarot valsts budžetu, vienlaikus veicinot ekonomisko izaugsmi un darbavietu radīšanu;

| D. | tā kā kopš tūkstošgades mijas ES vērojama tendence virzībā uz izaugsmi veicinošākas nodokļu sistēmas attīstību; |
| --- | --- |

D.

tā kā kopš tūkstošgades mijas ES vērojama tendence virzībā uz izaugsmi veicinošākas nodokļu sistēmas attīstību;

| E. | tā kā ES nodokļu sistēmām jābūt vērstām uz labvēlīgas uzņēmējdarbības vides nodrošināšanu, lai palielinātu to spēju radīt izaugsmi un darbavietas; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES nodokļu sistēmām jābūt vērstām uz labvēlīgas uzņēmējdarbības vides nodrošināšanu, lai palielinātu to spēju radīt izaugsmi un darbavietas;

| F. | tā kā lēnas izaugsmes un lejupslīdes apstākļos vēla plānveida nodokļu maksājumu atmaksāšana rada papildu likviditātes problēmas uzņēmumiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā lēnas izaugsmes un lejupslīdes apstākļos vēla plānveida nodokļu maksājumu atmaksāšana rada papildu likviditātes problēmas uzņēmumiem;

| G. | tā kā krīzes ietekme būtu jāmazina ar nodokļu politiku, kas ir saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, kam vajadzētu būt prioritātei; |
| --- | --- |

G.

tā kā krīzes ietekme būtu jāmazina ar nodokļu politiku, kas ir saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, kam vajadzētu būt prioritātei;

| H. | tā kā, lai atjaunotu budžeta politikas uzticamību un samazinātu dalībvalstu parādu, ir jāmaina budžeta izdevumi, nekavējoties jāīsteno izaugsmei labvēlīgas strukturālās reformas, jāuzlabo nodokļu iekasēšanas metodes un jāmaina atsevišķi nodokļi, nodrošinot, ka priekšroka attiecīgā gadījumā tiek dota nodokļiem, ko piemēro kapitālam, videi kaitīgām darbībām un dažiem patēriņa veidiem, nevis nodokļiem, ko iekasē par darbaspēku; |
| --- | --- |

H.

tā kā, lai atjaunotu budžeta politikas uzticamību un samazinātu dalībvalstu parādu, ir jāmaina budžeta izdevumi, nekavējoties jāīsteno izaugsmei labvēlīgas strukturālās reformas, jāuzlabo nodokļu iekasēšanas metodes un jāmaina atsevišķi nodokļi, nodrošinot, ka priekšroka attiecīgā gadījumā tiek dota nodokļiem, ko piemēro kapitālam, videi kaitīgām darbībām un dažiem patēriņa veidiem, nevis nodokļiem, ko iekasē par darbaspēku;

| I. | tā kā pārdomāta un aktīva politikas izstrāde vides nodokļu jomā ir priekšnoteikums, lai īstenotu principu “piesārņotājs maksā”, veicinātu izaugsmi un nodrošinātu izaugsmes iespēju ilgtspējību, |
| --- | --- |

I.

tā kā pārdomāta un aktīva politikas izstrāde vides nodokļu jomā ir priekšnoteikums, lai īstenotu principu “piesārņotājs maksā”, veicinātu izaugsmi un nodrošinātu izaugsmes iespēju ilgtspējību,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | norāda, ka nodokļu politika joprojām ir valsts kompetencē un ka tāpēc jārespektē dalībvalstu atšķirīgās nodokļu sistēmas; norāda – lai nodokļu piemērošanas jomā nodotu kompetenci no valsts līmeņa Savienības līmenī, ir jāveic grozījumi Līgumā, kam savukārt nepieciešama visu dalībvalstu vienprātīga piekrišana; tomēr norāda arī, ka tas neizslēdz nodokļu režīmu efektīvu koordinēšanu Eiropas līmenī; uzsver, ka nodokļu politikas izstrādē pilnībā ir jāievēro subsidiaritātes un daudzlīmeņu pārvaldības principi saskaņā ar attiecīgajiem dalībvalstu tiesību aktiem; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka nodokļu politika joprojām ir valsts kompetencē un ka tāpēc jārespektē dalībvalstu atšķirīgās nodokļu sistēmas; norāda – lai nodokļu piemērošanas jomā nodotu kompetenci no valsts līmeņa Savienības līmenī, ir jāveic grozījumi Līgumā, kam savukārt nepieciešama visu dalībvalstu vienprātīga piekrišana; tomēr norāda arī, ka tas neizslēdz nodokļu režīmu efektīvu koordinēšanu Eiropas līmenī; uzsver, ka nodokļu politikas izstrādē pilnībā ir jāievēro subsidiaritātes un daudzlīmeņu pārvaldības principi saskaņā ar attiecīgajiem dalībvalstu tiesību aktiem;

| 2. | norāda, ka optimāla nodokļu sistēmu izstrāde ir atkarīga no daudziem faktoriem, un tāpēc katrā valstī tās ir citādas; uzsver, ka īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā ir nepieciešama atbilstoša nodokļu politikas plānošana un pielāgošana; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka optimāla nodokļu sistēmu izstrāde ir atkarīga no daudziem faktoriem, un tāpēc katrā valstī tās ir citādas; uzsver, ka īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā ir nepieciešama atbilstoša nodokļu politikas plānošana un pielāgošana;

| 3. | uzsver panāktos uzlabojumus nodokļu politikas koordinēšanas jomā, taču norāda, ka ES iedzīvotāji un uzņēmumi, kas iesaistīti pārrobežu darbībā, joprojām saskaras ar ievērojamām izmaksām, administratīvo slogu un juridiskām nepilnībām, kas pēc iespējas drīz jānovērš, lai tie varētu pilnībā izmantot vienotā tirgus priekšrocības; |
| --- | --- |

3.

uzsver panāktos uzlabojumus nodokļu politikas koordinēšanas jomā, taču norāda, ka ES iedzīvotāji un uzņēmumi, kas iesaistīti pārrobežu darbībā, joprojām saskaras ar ievērojamām izmaksām, administratīvo slogu un juridiskām nepilnībām, kas pēc iespējas drīz jānovērš, lai tie varētu pilnībā izmantot vienotā tirgus priekšrocības;

| 4. | norāda, ka godīgai un veselīgai konkurencei starp dažādām nodokļu sistēmām vienotajā tirgū ir stimulējoša ietekme uz Eiropas ekonomiku; uzsver, ka, no otras puses, kaitīgai konkurencei nodokļu jomā ir postoša ekonomiskā ietekme; ņemot vērā ESAO ziņojumu “Nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana”, uzsver, ka izšķirīga nozīme ir funkcionālām iestādēm, kas pamatojas uz stabilu un godīgu tiesisko regulējumu un administratīvo sistēmu; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka godīgai un veselīgai konkurencei starp dažādām nodokļu sistēmām vienotajā tirgū ir stimulējoša ietekme uz Eiropas ekonomiku; uzsver, ka, no otras puses, kaitīgai konkurencei nodokļu jomā ir postoša ekonomiskā ietekme; ņemot vērā ESAO ziņojumu “Nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana”, uzsver, ka izšķirīga nozīme ir funkcionālām iestādēm, kas pamatojas uz stabilu un godīgu tiesisko regulējumu un administratīvo sistēmu;

| 5. | norāda – lai panāktu ekonomikas līdzsvaru, papildus atbilstībai ilgtspējīgai fiskālai politikai ir jāīsteno izaugsmi stimulējoši pasākumi, piemēram, jāapkaro krāpšana nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, jānovirza nodokļu piemērošana uz izaugsmi veicinošām nodokļu jomām un jānodrošina ilgtspējīgi nodokļu stimuli gan pašnodarbinātajiem, gan maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), jo īpaši nolūkā vecināt inovāciju un pētniecības un izstrādes darbības; |
| --- | --- |

5.

norāda – lai panāktu ekonomikas līdzsvaru, papildus atbilstībai ilgtspējīgai fiskālai politikai ir jāīsteno izaugsmi stimulējoši pasākumi, piemēram, jāapkaro krāpšana nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, jānovirza nodokļu piemērošana uz izaugsmi veicinošām nodokļu jomām un jānodrošina ilgtspējīgi nodokļu stimuli gan pašnodarbinātajiem, gan maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), jo īpaši nolūkā vecināt inovāciju un pētniecības un izstrādes darbības;

| 6. | uzsver, ka uzņēmumu un iedzīvotāju interesēs ir nodrošināt skaidru, prognozējamu, stabilu un pārredzamu nodokļu vidi vienotajā tirgū, jo pārredzamības trūkums nodokļu noteikumu jomā ir šķērslis pārrobežu darbībām un vietējiem un ārvalstu ieguldījumiem ES; ierosina, lai privātpersonām un uzņēmumiem tiktu darīta pieejama plašāka un labāka informācija par nodokļu noteikumiem, prasībām un regulējumu katrā dalībvalstī; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka uzņēmumu un iedzīvotāju interesēs ir nodrošināt skaidru, prognozējamu, stabilu un pārredzamu nodokļu vidi vienotajā tirgū, jo pārredzamības trūkums nodokļu noteikumu jomā ir šķērslis pārrobežu darbībām un vietējiem un ārvalstu ieguldījumiem ES; ierosina, lai privātpersonām un uzņēmumiem tiktu darīta pieejama plašāka un labāka informācija par nodokļu noteikumiem, prasībām un regulējumu katrā dalībvalstī;

| 7. | iesaka dalībvalstīm rūpīgi apsvērt izmaiņu izdarīšanu pašreizējos nodokļos un jaunu nodokļu ieviešanu, nodrošinot, ka attiecīgās darbības ir labvēlīgas izaugsmei un ka iedzīvotājiem un uzņēmējdarbības nozarei ir pietiekams laiks un līdzekļi, lai sagatavotos pirms jauno fiskālo pasākumu stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

7.

iesaka dalībvalstīm rūpīgi apsvērt izmaiņu izdarīšanu pašreizējos nodokļos un jaunu nodokļu ieviešanu, nodrošinot, ka attiecīgās darbības ir labvēlīgas izaugsmei un ka iedzīvotājiem un uzņēmējdarbības nozarei ir pietiekams laiks un līdzekļi, lai sagatavotos pirms jauno fiskālo pasākumu stāšanās spēkā;

| 8. | pauž bažas par ietekmi, ko uz sociālo nevienlīdzību varētu atstāt daudzu dalībvalstu pāreja uz plašāku nodokļu piemērošanu patēriņa jomā; aicina dalībvalstis būt uzmanīgām attiecībā uz šo iespējamo problēmu un rūpīgi izpētīt negatīvo ietekmi, ko radītu visas nodokļu sistēmas progresivitātes samazinājums; uzskata, ka PVN sistēmā ir jābūt zināmai elastībai, lai Direktīvā par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu paredzētos pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti, piemēram, ar kultūru vai pamatvajadzībām, dažām preču kategorijām varētu piemērot nodokļu likmi, kas mazāka par pamatlikmi; |
| --- | --- |

8.

pauž bažas par ietekmi, ko uz sociālo nevienlīdzību varētu atstāt daudzu dalībvalstu pāreja uz plašāku nodokļu piemērošanu patēriņa jomā; aicina dalībvalstis būt uzmanīgām attiecībā uz šo iespējamo problēmu un rūpīgi izpētīt negatīvo ietekmi, ko radītu visas nodokļu sistēmas progresivitātes samazinājums; uzskata, ka PVN sistēmā ir jābūt zināmai elastībai, lai Direktīvā par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu paredzētos pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti, piemēram, ar kultūru vai pamatvajadzībām, dažām preču kategorijām varētu piemērot nodokļu likmi, kas mazāka par pamatlikmi;

| 9. | apzinās – lai ES budžets kļūtu par noderīgu izaugsmes veicināšanas instrumentu, ir nepieciešami pašu resursi, kas Komisijai nodrošinātu lielāku autonomiju attiecībā uz tās priekšlikumiem; |
| --- | --- |

9.

apzinās – lai ES budžets kļūtu par noderīgu izaugsmes veicināšanas instrumentu, ir nepieciešami pašu resursi, kas Komisijai nodrošinātu lielāku autonomiju attiecībā uz tās priekšlikumiem;

Tādu slēpto resursu noteikšana, kas varētu veicināt ekonomisko izaugsmi, izmantojot nodokļu politiku

| 10. | norāda, ka ekonomikas attīstība ir atkarīga no tādiem faktoriem kā darbaspēks, tehnoloģiskā attīstība, resursu efektivitāte un produktivitāte un ka nodokļu politikā jāpievērš rūpīga uzmanība šiem faktoriem īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā; tāpēc uzsver, ka šai nolūkā ir svarīga saskaņota lēmumu pieņemšana; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka ekonomikas attīstība ir atkarīga no tādiem faktoriem kā darbaspēks, tehnoloģiskā attīstība, resursu efektivitāte un produktivitāte un ka nodokļu politikā jāpievērš rūpīga uzmanība šiem faktoriem īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā; tāpēc uzsver, ka šai nolūkā ir svarīga saskaņota lēmumu pieņemšana;

| 11. | norāda, ka nodokļu politika jāizstrādā ar mērķi stiprināt ekonomiku, cita starpā veidojot nodokļu struktūras, kas ilgtermiņā stimulē kopējo pieprasījumu, kā arī veicina uz eksportu orientētas darbības, darbavietu radīšanu un ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka nodokļu politika jāizstrādā ar mērķi stiprināt ekonomiku, cita starpā veidojot nodokļu struktūras, kas ilgtermiņā stimulē kopējo pieprasījumu, kā arī veicina uz eksportu orientētas darbības, darbavietu radīšanu un ilgtspējīgu attīstību;

| 12. | uzskata, ka nodokļu palielināšana dažās jomās, piemēram, akcīzes nodokļu jomā, varētu radīt pozitīvu ietekmi, novirzot papildu resursus, un tādējādi tā labvēlīgi ietekmētu iedzīvotājus un reālo ekonomiku; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka nodokļu palielināšana dažās jomās, piemēram, akcīzes nodokļu jomā, varētu radīt pozitīvu ietekmi, novirzot papildu resursus, un tādējādi tā labvēlīgi ietekmētu iedzīvotājus un reālo ekonomiku;

| 13. | uzsver, ka nodokļu atvieglojumu piešķiršana pētniecības un izstrādes jomā var sniegt ilgtermiņa ieguvumus, piemēram, izaugsmi un darbavietu radīšanu uz zināšanām balstītā ekonomikā, jo īpaši tad, ja šāda nodokļu atvieglojumu piešķiršana būtu daļa no līdzsvarotas vispārējās nodokļu piemērošanas stratēģijas; uzskata, ka tas ir jāņem vērā Eiropas un valstu līmenī; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka nodokļu atvieglojumu piešķiršana pētniecības un izstrādes jomā var sniegt ilgtermiņa ieguvumus, piemēram, izaugsmi un darbavietu radīšanu uz zināšanām balstītā ekonomikā, jo īpaši tad, ja šāda nodokļu atvieglojumu piešķiršana būtu daļa no līdzsvarotas vispārējās nodokļu piemērošanas stratēģijas; uzskata, ka tas ir jāņem vērā Eiropas un valstu līmenī;

| 14. | atzīst, ka pašreizējo nodokļu bāžu paplašināšana, nevis nodokļu likmju palielināšana vai jaunu nodokļu ieviešana, varētu dot papildu ienākumus dalībvalstīm; |
| --- | --- |

14.

atzīst, ka pašreizējo nodokļu bāžu paplašināšana, nevis nodokļu likmju palielināšana vai jaunu nodokļu ieviešana, varētu dot papildu ienākumus dalībvalstīm;

| 15. | atgādina, ka nodokļu samazināšanas pamatā jābūt stabilai un rūpīgi plānotai fiskālajai politikai, ar kuru nekādā veidā nav apdraudēta valsts finanšu ilgtspējība, un tā jāpapildina ar pasākumiem, kuru mērķis ir palielināt konkurētspēju, izaugsmi un nodarbinātību; |
| --- | --- |

15.

atgādina, ka nodokļu samazināšanas pamatā jābūt stabilai un rūpīgi plānotai fiskālajai politikai, ar kuru nekādā veidā nav apdraudēta valsts finanšu ilgtspējība, un tā jāpapildina ar pasākumiem, kuru mērķis ir palielināt konkurētspēju, izaugsmi un nodarbinātību;

| 16. | uzskata, ka pamatojoties uz rūpīgu analīzi, ir jāizveido ES mēroga nodokļa informācijas sistēma, ar kuru tā vietā, lai saskaņotu dažādās valstu nodokļu struktūras, tiktu sekmēta to pastāvīga un pārredzama koordinācija, uzraugot katrā struktūrā veiktos nodokļu samazinājumus un paaugstinājumus; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka pamatojoties uz rūpīgu analīzi, ir jāizveido ES mēroga nodokļa informācijas sistēma, ar kuru tā vietā, lai saskaņotu dažādās valstu nodokļu struktūras, tiktu sekmēta to pastāvīga un pārredzama koordinācija, uzraugot katrā struktūrā veiktos nodokļu samazinājumus un paaugstinājumus;

| 17. | norāda, ka šādas sistēmas darbībai labs pamats būtu Eiropas pusgada sistēma, jo tajā kopā ar citiem īpašiem makroekonomikas pasākumiem varētu labi reģistrēt dažādu dalībvalstu atšķirīgās nodokļu politikas, pilnībā ņemot vērā attiecīgo dalībvalstu vispārējās ekonomikas prognozes, pamatprincipus un nākotnes perspektīvas, kā arī Eiropas kopīgos mērķus; šajā saistībā mudina Komisiju un dalībvalstis Eiropas pusgadā iekļaut stratēģiju, kuras mērķis ir samazināt nodokļu plaisu; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka šādas sistēmas darbībai labs pamats būtu Eiropas pusgada sistēma, jo tajā kopā ar citiem īpašiem makroekonomikas pasākumiem varētu labi reģistrēt dažādu dalībvalstu atšķirīgās nodokļu politikas, pilnībā ņemot vērā attiecīgo dalībvalstu vispārējās ekonomikas prognozes, pamatprincipus un nākotnes perspektīvas, kā arī Eiropas kopīgos mērķus; šajā saistībā mudina Komisiju un dalībvalstis Eiropas pusgadā iekļaut stratēģiju, kuras mērķis ir samazināt nodokļu plaisu;

| 18. | norāda uz ciešāku sadarbību attiecībā uz finanšu darījumu nodokli (FDN), ko paredzēts ieviest 11 dalībvalstīs, kas kopā veido divas trešdaļas ES IKP; |
| --- | --- |

18.

norāda uz ciešāku sadarbību attiecībā uz finanšu darījumu nodokli (FDN), ko paredzēts ieviest 11 dalībvalstīs, kas kopā veido divas trešdaļas ES IKP;

| 19. | uzsver, ka valstīs, kurās darbaspēka izmaksas attiecībā pret produktivitāti ir augstas un kurās tādēļ tiek kavēta darbavietu radīšana, varētu izvērtēt iespējamos nodokļu pasākumus šo izmaksu samazināšanai un/vai produktivitātes palielināšanai, vienlaikus izdarot mērķtiecīgus centienus ar mērķi paaugstināt produktivitāti; uzsver, ka nodokļu reformām ir jāveicina līdzdalība darba tirgū, lai palielinātu darbaspēka piedāvājumu un veicinātu iekļaušanu; šajā sakarībā uzsver, ka vienmēr ir pilnībā jāievēro darbinieku tiesības un jārespektē sociālo partneru loma; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka valstīs, kurās darbaspēka izmaksas attiecībā pret produktivitāti ir augstas un kurās tādēļ tiek kavēta darbavietu radīšana, varētu izvērtēt iespējamos nodokļu pasākumus šo izmaksu samazināšanai un/vai produktivitātes palielināšanai, vienlaikus izdarot mērķtiecīgus centienus ar mērķi paaugstināt produktivitāti; uzsver, ka nodokļu reformām ir jāveicina līdzdalība darba tirgū, lai palielinātu darbaspēka piedāvājumu un veicinātu iekļaušanu; šajā sakarībā uzsver, ka vienmēr ir pilnībā jāievēro darbinieku tiesības un jārespektē sociālo partneru loma;

| 20. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu par vienotas rokasgrāmatas izstrādi uzņēmumu ienākuma nodokļu aprēķināšanai; aicina dalībvalstis vienoties par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) un sākt to piemērot; uzsver, ka šajā sakarībā Parlamenta nostāja ir jāizmanto par vienu no galvenajiem atsauces punktiem; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu par vienotas rokasgrāmatas izstrādi uzņēmumu ienākuma nodokļu aprēķināšanai; aicina dalībvalstis vienoties par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) un sākt to piemērot; uzsver, ka šajā sakarībā Parlamenta nostāja ir jāizmanto par vienu no galvenajiem atsauces punktiem;

| 21. | uzsver, ka ar nodokļiem saistīto šķēršļu samazināšanai un novēršanai pārrobežu darbību jomā vienotajā tirgū ir būtisks izaugsmes potenciāls; uzsver, ka PVN direktīvas pārskatīšana, darbs pie KKUINB un administratīvas sadarbības attīstīšana nodokļu piemērošanas jomā ir būtiski faktori pilnīgai šā potenciāla izmantošanai; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka ar nodokļiem saistīto šķēršļu samazināšanai un novēršanai pārrobežu darbību jomā vienotajā tirgū ir būtisks izaugsmes potenciāls; uzsver, ka PVN direktīvas pārskatīšana, darbs pie KKUINB un administratīvas sadarbības attīstīšana nodokļu piemērošanas jomā ir būtiski faktori pilnīgai šā potenciāla izmantošanai;

| 22. | aicina Komisiju veikt steidzamus pasākumus, lai uzlabotu pārredzamību un pastiprinātu noteikumus saistībā ar uzņēmumu reģistriem un trastu un fondu reģistriem; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju veikt steidzamus pasākumus, lai uzlabotu pārredzamību un pastiprinātu noteikumus saistībā ar uzņēmumu reģistriem un trastu un fondu reģistriem;

| 23. | aicina dalībvalstis sadarbībā ar valsts nodokļu iestādēm pilnībā atbalstīt Komisijas iniciatīvas, kuru mērķis ir novērst ar pārrobežu darbībām saistītos fiskālos šķēršļus, lai uzlabotu turpmāko koordinēšanu un sadarbību šajā jomā; mudina dalībvalstis izmantot visas iespējas, ko sniedz programma “Fiscalis” un programma “Muita”; aicina Komisiju apzināt arī citas jomas, kurās varētu uzlabot ES tiesību aktus un dalībvalstu administratīvo sadarbību, lai samazinātu krāpšanu nodokļu jomā un agresīvu nodokļu plānošanu; |
| --- | --- |

23.

aicina dalībvalstis sadarbībā ar valsts nodokļu iestādēm pilnībā atbalstīt Komisijas iniciatīvas, kuru mērķis ir novērst ar pārrobežu darbībām saistītos fiskālos šķēršļus, lai uzlabotu turpmāko koordinēšanu un sadarbību šajā jomā; mudina dalībvalstis izmantot visas iespējas, ko sniedz programma “Fiscalis” un programma “Muita”; aicina Komisiju apzināt arī citas jomas, kurās varētu uzlabot ES tiesību aktus un dalībvalstu administratīvo sadarbību, lai samazinātu krāpšanu nodokļu jomā un agresīvu nodokļu plānošanu;

| 24. | aicina dalībvalstis būt ļoti uzmanīgām lēnas izaugsmes vai lejupslīdes apstākļos un izvairīties no vēlas plānveida nodokļu atmaksas, jo tas varētu radīt papildu likviditātes problēmas, jo īpaši MVU; |
| --- | --- |

24.

aicina dalībvalstis būt ļoti uzmanīgām lēnas izaugsmes vai lejupslīdes apstākļos un izvairīties no vēlas plānveida nodokļu atmaksas, jo tas varētu radīt papildu likviditātes problēmas, jo īpaši MVU;

Cīņa pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu dubultās uzlikšanas atcelšana, nodokļu dubultā neuzlikšana un pasākumi cīņai pret ES uzņēmumu diskrimināciju

| 25. | aicina dalībvalstis būtiski uzlabot savas nodokļu uzraudzības, kontroles un iekasēšanas spējas, tādējādi radot papildu resursus izaugsmes veicināšanai un darbavietu radīšanai, kā noteikts stratēģijā “Eiropa 2020”; uzsver, ka dalībvalstu paraugprakse nodokļu administrācijas efektivitātes palielināšanā ir pārredzami jāapkopo – vēlams Eiropas kodeksā par paraugpraksi ES mēroga nodokļu informācijas sistēmā – un tā ir rūpīgi jāievēro; pauž bažas par to, ka vairākās dalībvalstīs nodokļu iestādēs un līdzīgās struktūrās ir tendence samazināt darbinieku skaitu un citus resursus; uzsver, ka tas varētu vājināt spēju godīgi un efektīvi apkalpot uzņēmumus un privātpersonas, kā arī apkarot krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; šajā saistībā mudina dalībvalstis nodrošināt to valsts nodokļu administrācijām un nodokļu revīzijas personālam pienācīgu finansējumu un cilvēkresursus; |
| --- | --- |

25.

aicina dalībvalstis būtiski uzlabot savas nodokļu uzraudzības, kontroles un iekasēšanas spējas, tādējādi radot papildu resursus izaugsmes veicināšanai un darbavietu radīšanai, kā noteikts stratēģijā “Eiropa 2020”; uzsver, ka dalībvalstu paraugprakse nodokļu administrācijas efektivitātes palielināšanā ir pārredzami jāapkopo – vēlams Eiropas kodeksā par paraugpraksi ES mēroga nodokļu informācijas sistēmā – un tā ir rūpīgi jāievēro; pauž bažas par to, ka vairākās dalībvalstīs nodokļu iestādēs un līdzīgās struktūrās ir tendence samazināt darbinieku skaitu un citus resursus; uzsver, ka tas varētu vājināt spēju godīgi un efektīvi apkalpot uzņēmumus un privātpersonas, kā arī apkarot krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; šajā saistībā mudina dalībvalstis nodrošināt to valsts nodokļu administrācijām un nodokļu revīzijas personālam pienācīgu finansējumu un cilvēkresursus;

| 26. | aicina dalībvalstis uzlabot administratīvo sadarbību tiešo nodokļu jomā; |
| --- | --- |

26.

aicina dalībvalstis uzlabot administratīvo sadarbību tiešo nodokļu jomā;

| 27. | atkārtoti prasa Komisijai nodrošināt vairāk budžeta līdzekļu un darbinieku Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorātam, lai palīdzētu tam izstrādāt ES politiku un priekšlikumus par dubultu neaplikšanu ar nodokļiem, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā; |
| --- | --- |

27.

atkārtoti prasa Komisijai nodrošināt vairāk budžeta līdzekļu un darbinieku Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorātam, lai palīdzētu tam izstrādāt ES politiku un priekšlikumus par dubultu neaplikšanu ar nodokļiem, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā;

| 28. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Rīcības plāns, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas”, kā arī tās ieteikumus par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot labas pārvaldības standartu minimumu nodokļu jautājumos un par agresīvu nodokļu plānošanu; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Rīcības plāns, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas”, kā arī tās ieteikumus par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot labas pārvaldības standartu minimumu nodokļu jautājumos un par agresīvu nodokļu plānošanu;

| 29. | aicina dalībvalstis aktīvi strādāt atbilstīgi Komisijas paziņojumam un ieteikumiem, īstenojot koordinētus un mērķtiecīgus ES pasākumus cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, agresīvu nodokļu politiku un nodokļu oāzēm, tādējādi garantējot godīgāku fiskālo pasākumu sadali un palielinātus nodokļu ieņēmumus; mudina dalībvalstis līdztekus daudzajiem īpašajiem pasākumiem, kas veicami šajā sakarībā, nekavējoties ieviest Komisijas priekšlikumu attiecībā uz vispārēja noteikuma par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, lai tādā veidā reaģētu uz agresīvas nodokļu plānošanas praksi, un to attiecīgajās konvencijās par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu ieviest klauzulu, ar kuru novērš dubultu neaplikšanu ar nodokļiem; |
| --- | --- |

29.

aicina dalībvalstis aktīvi strādāt atbilstīgi Komisijas paziņojumam un ieteikumiem, īstenojot koordinētus un mērķtiecīgus ES pasākumus cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, agresīvu nodokļu politiku un nodokļu oāzēm, tādējādi garantējot godīgāku fiskālo pasākumu sadali un palielinātus nodokļu ieņēmumus; mudina dalībvalstis līdztekus daudzajiem īpašajiem pasākumiem, kas veicami šajā sakarībā, nekavējoties ieviest Komisijas priekšlikumu attiecībā uz vispārēja noteikuma par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, lai tādā veidā reaģētu uz agresīvas nodokļu plānošanas praksi, un to attiecīgajās konvencijās par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu ieviest klauzulu, ar kuru novērš dubultu neaplikšanu ar nodokļiem;

| 30. | norāda, ka atbilstoši aplēsēm saistībā ar krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas Eiropas Savienībā katru gadu tiek zaudēts EUR 1 triljons; aicina dalībvalstis veikt vajadzīgos pasākumus, lai līdz 2020. gadam vismaz uz pusi samazinātu nodokļu plaisu; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka atbilstoši aplēsēm saistībā ar krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas Eiropas Savienībā katru gadu tiek zaudēts EUR 1 triljons; aicina dalībvalstis veikt vajadzīgos pasākumus, lai līdz 2020. gadam vismaz uz pusi samazinātu nodokļu plaisu;

| 31. | uzsver, ka mazāks tādu gadījumu skaits, kas saistīti ar krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, stiprinātu ekonomiskās izaugsmes potenciālu, uzlabojot valstu finanšu stāvokli, kas savukārt palielinātu ieguldījumu veicināšanai un Eiropas sociālās tirgus ekonomikas stiprināšanai pieejamos valsts līdzekļus, un ļaujot uzņēmumiem konkurēt līdzvērtīgos konkurences apstākļos; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka mazāks tādu gadījumu skaits, kas saistīti ar krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, stiprinātu ekonomiskās izaugsmes potenciālu, uzlabojot valstu finanšu stāvokli, kas savukārt palielinātu ieguldījumu veicināšanai un Eiropas sociālās tirgus ekonomikas stiprināšanai pieejamos valsts līdzekļus, un ļaujot uzņēmumiem konkurēt līdzvērtīgos konkurences apstākļos;

| 32. | mudina dalībvalstis risināt nopietnas sarunas un pabeigt visas iesāktās likumdošanas priekšlikumu procedūras saistībā ar krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu, agresīvu nodokļu plānošanu un nodokļu oāzēm; aicina dalībvalstis cita starpā pabeigt arī Uzkrājumu nodokļa direktīvas pārskatīšanas un tās darbības jomas paplašināšanas procesu un pēc Parlamenta ziņojuma pieņemt un nekavējoties īstenot Komisijas priekšlikumu attiecībā uz ātrās reaģēšanas mehānismu pret krāpšanu PVN jomā; |
| --- | --- |

32.

mudina dalībvalstis risināt nopietnas sarunas un pabeigt visas iesāktās likumdošanas priekšlikumu procedūras saistībā ar krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu, agresīvu nodokļu plānošanu un nodokļu oāzēm; aicina dalībvalstis cita starpā pabeigt arī Uzkrājumu nodokļa direktīvas pārskatīšanas un tās darbības jomas paplašināšanas procesu un pēc Parlamenta ziņojuma pieņemt un nekavējoties īstenot Komisijas priekšlikumu attiecībā uz ātrās reaģēšanas mehānismu pret krāpšanu PVN jomā;

| 33. | atzinīgi vērtē aktīvo starptautisko darbu uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā, kas vērsts uz nodokļu bāzes samazināšanos un peļņas novirzīšanu; uzskata, ka ESAO ziņojums par šo tematu ir ļoti svarīgs ieguldījums, un gaida turpmāko rīcības plānu, kas tiks iesniegts šajā vasarā; sagaida, ka G-20 valstu finanšu ministri pēc ziņojuma apstiprināšanas nesenajā sanāksmē Maskavā veiks drosmīgus un kopīgus pasākumus, par pamatu izmantojot minēto rīcības plānu; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē aktīvo starptautisko darbu uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā, kas vērsts uz nodokļu bāzes samazināšanos un peļņas novirzīšanu; uzskata, ka ESAO ziņojums par šo tematu ir ļoti svarīgs ieguldījums, un gaida turpmāko rīcības plānu, kas tiks iesniegts šajā vasarā; sagaida, ka G-20 valstu finanšu ministri pēc ziņojuma apstiprināšanas nesenajā sanāksmē Maskavā veiks drosmīgus un kopīgus pasākumus, par pamatu izmantojot minēto rīcības plānu;

| 34. | atbilstoši uzticamiem Komisijas apsvērumiem uzsver, ka vides nodokļi ir relatīvi vieni no izaugsmei labvēlīgākajiem; uzsver, ka vides nodokļus papildus ieņēmumu radīšanai vajadzētu konsekventi un dinamiski izmantot, lai nodrošinātu ekonomikas attīstības ilgtspēju; aicina Komisiju iesniegt visaptverošu novērtējumu par pašreizējiem internalizācijas trūkumiem un pēc tam – atbilstošus tiesību aktu priekšlikumus; |
| --- | --- |

34.

atbilstoši uzticamiem Komisijas apsvērumiem uzsver, ka vides nodokļi ir relatīvi vieni no izaugsmei labvēlīgākajiem; uzsver, ka vides nodokļus papildus ieņēmumu radīšanai vajadzētu konsekventi un dinamiski izmantot, lai nodrošinātu ekonomikas attīstības ilgtspēju; aicina Komisiju iesniegt visaptverošu novērtējumu par pašreizējiem internalizācijas trūkumiem un pēc tam – atbilstošus tiesību aktu priekšlikumus;

o

o o

| 35. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

35.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0318.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0011.

(3)  http://www.oecd.org/ctp/OECDCurrentTaxAgenda2012.pdf

(4)  http://www.oecd.org/ctp/beps.htm

(5)  http://www.dbresearch.com/PROD/DBR_INTERNET_EN-PROD/PROD0000000000295266.pdf

(6)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ecofin/131662.pdf

(7)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ecofin/135430.pdf

(8)  http://www.g20.org/news/20130216/781212902.html

---

Trešdiena, 2013. gada 22. maijs

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/71 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/71

---

P7_TA(2013)0215

Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas īstenošana

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. maija rezolūcija par Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas īstenošanu (2012/2132(INI))

(2016/C 055/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. pantu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) 2005. gada 20. oktobra Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) 2005. gada 20. oktobra Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,

| — | ņemot vērā Protokolu par valsts apraides sistēmu dalībvalstīs, kurš pievienots Amsterdamas līgumam, kas groza Līgumu par Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu dibināšanas līgumus un dažus ar tiem saistītus aktus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu par valsts apraides sistēmu dalībvalstīs, kurš pievienots Amsterdamas līgumam, kas groza Līgumu par Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu dibināšanas līgumus un dažus ar tiem saistītus aktus,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīvu 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīvu 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (Universālā pakalpojuma direktīva) (4), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/136/EK (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (Universālā pakalpojuma direktīva) (4), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/136/EK (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2004/68/TI (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2004/68/TI (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1718/2006/EK par atbalsta programmas īstenošanu Eiropas audiovizuālajā nozarē (MEDIA 2007) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1718/2006/EK par atbalsta programmas īstenošanu Eiropas audiovizuālajā nozarē (MEDIA 2007) (7),

| — | ņemot vērā Komisijas skaidrojošo paziņojumu par atsevišķiem televīzijas reklāmas noteikumu aspektiem direktīvā “Televīzija bez robežām” (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas skaidrojošo paziņojumu par atsevišķiem televīzijas reklāmas noteikumu aspektiem direktīvā “Televīzija bez robežām” (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Ieteikumu 2006/952/EK par nepilngadīgo un cilvēka cieņas aizsardzību un par tiesībām uz atbildi saistībā ar Eiropas audiovizuālo un tiešsaistes informācijas pakalpojumu nozares konkurētspēju (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Ieteikumu 2006/952/EK par nepilngadīgo un cilvēka cieņas aizsardzību un par tiesībām uz atbildi saistībā ar Eiropas audiovizuālo un tiešsaistes informācijas pakalpojumu nozares konkurētspēju (9),

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par bērnu aizsardzību digitālajā pasaulē (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par bērnu aizsardzību digitālajā pasaulē (10),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (COM(2011)0785), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (COM(2011)0785),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 1. decembra paziņojumu “Virzība uz pieejamu informācijas sabiedrību” (COM(2008)0804), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 1. decembra paziņojumu “Virzība uz pieejamu informācijas sabiedrību” (COM(2008)0804),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumu “Digitālā programma Eiropai” (COM(2010)0245/2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumu “Digitālā programma Eiropai” (COM(2010)0245/2),

| — | ņemot vērā tā 2008. gada 16. decembra rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālajā vidē (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2008. gada 16. decembra rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālajā vidē (11),

| — | ņemot vērā tā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par sabiedrisko apraidi digitalizācijas laikmetā – duālās sistēmas nākotne (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par sabiedrisko apraidi digitalizācijas laikmetā – duālās sistēmas nākotne (12),

| — | ņemot vērā tā 2011. gada 16. novembra rezolūciju par Eiropas kino digitālajā laikmetā (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2011. gada 16. novembra rezolūciju par Eiropas kino digitālajā laikmetā (13),

| — | ņemot vērā tā 2012. gada 22. maija rezolūciju par stratēģiju neaizsargāto patērētāju tiesību stiprināšanai (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2012. gada 22. maija rezolūciju par stratēģiju neaizsargāto patērētāju tiesību stiprināšanai (14),

| — | ņemot vērā tā 2012. gada 11. septembra rezolūciju par audiovizuālo darbu izplatīšanu tiešsaistē Eiropas Savienībā (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2012. gada 11. septembra rezolūciju par audiovizuālo darbu izplatīšanu tiešsaistē Eiropas Savienībā (15),

| — | ņemot vērā tā 2012. gada 20. novembra rezolūciju par bērnu aizsardzību digitālajā pasaulē (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2012. gada 20. novembra rezolūciju par bērnu aizsardzību digitālajā pasaulē (16),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 20. augusta Ieteikumu 2009/625/EK par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālajā vidē, lai veicinātu audiovizuālās un satura industrijas konkurētspēju un iekļaujošu zināšanu sabiedrību (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 20. augusta Ieteikumu 2009/625/EK par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālajā vidē, lai veicinātu audiovizuālās un satura industrijas konkurētspēju un iekļaujošu zināšanu sabiedrību (17),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 24. septembra pirmo ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Direktīvas 2010/13/ES 13., 16. un 17. panta piemērošanu 2009.–2010. gadā, Eiropas darbu veicināšana ES audiovizuālo mediju plānoto pakalpojumu un pieprasījumpakalpojumu jomā (COM(2012)0522), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 24. septembra pirmo ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Direktīvas 2010/13/ES 13., 16. un 17. panta piemērošanu 2009.–2010. gadā, Eiropas darbu veicināšana ES audiovizuālo mediju plānoto pakalpojumu un pieprasījumpakalpojumu jomā (COM(2012)0522),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 26. septembra paziņojumu “Atbalsts kultūrai un radošajām nozarēm izaugsmei un nodarbinātībai Eiropas Savienībā” (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 26. septembra paziņojumu “Atbalsts kultūrai un radošajām nozarēm izaugsmei un nodarbinātībai Eiropas Savienībā” (COM(2012)0537),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 4. maija pirmo ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Direktīvas 2010/13/ES (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas) piemērošanu, audiovizuālie mediju pakalpojumi un internetam pieslēdzamas ierīces: līdzšinējie sasniegumi un turpmākās perspektīvas (COM(2012)0203), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 4. maija pirmo ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Direktīvas 2010/13/ES (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas) piemērošanu, audiovizuālie mediju pakalpojumi un internetam pieslēdzamas ierīces: līdzšinējie sasniegumi un turpmākās perspektīvas (COM(2012)0203),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Juridiskās komitejas, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A7-0055/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Juridiskās komitejas, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A7-0055/2013),

| A. | tā kā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva (AVMPD) ir ES mediju regulējuma pamatā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva (AVMPD) ir ES mediju regulējuma pamatā;

| B. | tā kā audiovizuālo mediju pakalpojumi vienlaikus ir gan kultūras, gan ekonomikas pakalpojumi; |
| --- | --- |

B.

tā kā audiovizuālo mediju pakalpojumi vienlaikus ir gan kultūras, gan ekonomikas pakalpojumi;

| C. | tā kā AVMPD pamatā ir tehnoloģiskās neitralitātes princips un tādējādi tā attiecas uz visiem pakalpojumiem ar audiovizuālu saturu neatkarīgi no satura sniegšanas tehnoloģijas, garantējot vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā AVMPD pamatā ir tehnoloģiskās neitralitātes princips un tādējādi tā attiecas uz visiem pakalpojumiem ar audiovizuālu saturu neatkarīgi no satura sniegšanas tehnoloģijas, garantējot vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzējiem;

| D. | tā kā AVMPD nodrošina audiovizuālo mediju pakalpojumu brīvu apriti, darbojoties kā iekšējā tirgus instruments, un ievēro tiesības uz vārda brīvību un piekļuvi informācijai, vienlaikus aizsargājot sabiedrības intereses, tostarp autortiesības, plašsaziņas līdzekļu brīvību, informācijas brīvību un vārda brīvību; |
| --- | --- |

D.

tā kā AVMPD nodrošina audiovizuālo mediju pakalpojumu brīvu apriti, darbojoties kā iekšējā tirgus instruments, un ievēro tiesības uz vārda brīvību un piekļuvi informācijai, vienlaikus aizsargājot sabiedrības intereses, tostarp autortiesības, plašsaziņas līdzekļu brīvību, informācijas brīvību un vārda brīvību;

| E. | tā kā AVMPD mērķis ir ņemt vērā audiovizuālo mediju pakalpojumu nozīmi kultūrai, jo šie pakalpojumi, apliecinot identitāti un vērtības, ir īpaši svarīgi sabiedrībai un demokrātijas nodrošināšanai, un saglabāt neatkarīgu kultūras attīstību dalībvalstīs, vienlaikus aizsargājot Savienības kultūras daudzveidību, jo īpaši nodrošinot obligātas saskaņošanas līmeni un atbalstot Eiropas audiovizuālos darbus; |
| --- | --- |

E.

tā kā AVMPD mērķis ir ņemt vērā audiovizuālo mediju pakalpojumu nozīmi kultūrai, jo šie pakalpojumi, apliecinot identitāti un vērtības, ir īpaši svarīgi sabiedrībai un demokrātijas nodrošināšanai, un saglabāt neatkarīgu kultūras attīstību dalībvalstīs, vienlaikus aizsargājot Savienības kultūras daudzveidību, jo īpaši nodrošinot obligātas saskaņošanas līmeni un atbalstot Eiropas audiovizuālos darbus;

| F. | tā kā tehnoloģiju konverģences dēļ patērētājiem nākotnē aizvien retāk būs jāizdara izvēle starp lineāru un nelineāru saturu; |
| --- | --- |

F.

tā kā tehnoloģiju konverģences dēļ patērētājiem nākotnē aizvien retāk būs jāizdara izvēle starp lineāru un nelineāru saturu;

| G. | tā kā ir jācenšas panākt vienādus noteikumus, jo patērētājs vairs nespēj atšķirt dažādos regulējuma līmeņus, ko piemēro lineāriem un nelineāriem pakalpojumiem, un tas, savukārt, var radīt konkurences traucējumus; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir jācenšas panākt vienādus noteikumus, jo patērētājs vairs nespēj atšķirt dažādos regulējuma līmeņus, ko piemēro lineāriem un nelineāriem pakalpojumiem, un tas, savukārt, var radīt konkurences traucējumus;

| H. | tā kā audiovizuālo mediju pakalpojumu tirgū pastāvīgi notiek būtiskas tehnoloģiskas pārmaiņas un attīstās uzņēmējdarbības prakse un modeļi, kas ietekmē satura sniegšanas veidu un pieejamību skatītājiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā audiovizuālo mediju pakalpojumu tirgū pastāvīgi notiek būtiskas tehnoloģiskas pārmaiņas un attīstās uzņēmējdarbības prakse un modeļi, kas ietekmē satura sniegšanas veidu un pieejamību skatītājiem;

| I. | tā kā ir jānodrošina audiovizuālo mediju pakalpojumu pieejamība, lai personām ar invaliditāti un veciem cilvēkiem garantētu tiesības piedalīties un tikt iesaistītiem ES sabiedriskajā un kultūras dzīvē, jo īpaši veidojot jaunas satura sniegšanas platformas, piemēram, interneta protokola televīziju (IPTV) un hibrīdtelevīziju; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir jānodrošina audiovizuālo mediju pakalpojumu pieejamība, lai personām ar invaliditāti un veciem cilvēkiem garantētu tiesības piedalīties un tikt iesaistītiem ES sabiedriskajā un kultūras dzīvē, jo īpaši veidojot jaunas satura sniegšanas platformas, piemēram, interneta protokola televīziju (IPTV) un hibrīdtelevīziju;

| J. | tā kā, pieaugot tehnoloģiju attīstības tempam un saplūstot mediju platformām, īpaša uzmanība būtu jāpievērš plašsaziņas līdzekļu lietotprasmei; |
| --- | --- |

J.

tā kā, pieaugot tehnoloģiju attīstības tempam un saplūstot mediju platformām, īpaša uzmanība būtu jāpievērš plašsaziņas līdzekļu lietotprasmei;

| K. | tā kā notiekošo tehnoloģisko pārmaiņu dēļ nepilngadīgo aizsardzība ir kļuvusi vēl aktuālāka un sarežģītāka problēma; |
| --- | --- |

K.

tā kā notiekošo tehnoloģisko pārmaiņu dēļ nepilngadīgo aizsardzība ir kļuvusi vēl aktuālāka un sarežģītāka problēma;

| L. | tā kā dažas dalībvalstis nav laikus īstenojušas AVMPD vai ir īstenojušas to nepilnīgi vai nepareizi; |
| --- | --- |

L.

tā kā dažas dalībvalstis nav laikus īstenojušas AVMPD vai ir īstenojušas to nepilnīgi vai nepareizi;

| M. | tā kā AVMPD 13. panta, kurā noteikta prasība, ka pakalpojumiem pēc pieprasījuma ir jāveicina Eiropas darbu izveide, transponēšana vairākumā dalībvalstu nav pietiekami normatīva, lai sasniegtu direktīvā izvirzīto kultūru daudzveidības mērķi; |
| --- | --- |

M.

tā kā AVMPD 13. panta, kurā noteikta prasība, ka pakalpojumiem pēc pieprasījuma ir jāveicina Eiropas darbu izveide, transponēšana vairākumā dalībvalstu nav pietiekami normatīva, lai sasniegtu direktīvā izvirzīto kultūru daudzveidības mērķi;

| N. | tā kā tādējādi nav iespējams veikt ne pilnīgu AVMPD īstenošanas izvērtējumu, ne arī visaptverošu tās efektivitātes novērtējumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā tādējādi nav iespējams veikt ne pilnīgu AVMPD īstenošanas izvērtējumu, ne arī visaptverošu tās efektivitātes novērtējumu;

| O. | tā kā, attīstoties hibrīdpakalpojumiem, audiovizuālo mediju pakalpojumu tirgus paplašināšanās rada dažādus jaunus uzdevumus, piemēram, saistībā ar konkurenci, intelektuālā īpašuma tiesībām, esošo audiovizuālo komercpaziņojumu veidu attīstību un jaunu veidu rašanos, pārklājuma reklāmām, kas apdraud programmu integritāti un rada šaubas par AVMPD atbilstību un efektivitāti, kā arī tās saistību ar citiem ES tiesību instrumentiem, |
| --- | --- |

O.

tā kā, attīstoties hibrīdpakalpojumiem, audiovizuālo mediju pakalpojumu tirgus paplašināšanās rada dažādus jaunus uzdevumus, piemēram, saistībā ar konkurenci, intelektuālā īpašuma tiesībām, esošo audiovizuālo komercpaziņojumu veidu attīstību un jaunu veidu rašanos, pārklājuma reklāmām, kas apdraud programmu integritāti un rada šaubas par AVMPD atbilstību un efektivitāti, kā arī tās saistību ar citiem ES tiesību instrumentiem,

| P. | tā kā AVMPD 15. panta noteikumos taisnīgi līdzsvarotas visu dalībnieku intereses, ievērojot, no vienas puses, sabiedrības tiesības piekļūt informācijai, un, no otras puses, īpašumtiesības un tiesības veikt uzņēmējdarbību, |
| --- | --- |

P.

tā kā AVMPD 15. panta noteikumos taisnīgi līdzsvarotas visu dalībnieku intereses, ievērojot, no vienas puses, sabiedrības tiesības piekļūt informācijai, un, no otras puses, īpašumtiesības un tiesības veikt uzņēmējdarbību,

Pašreizējā situācija

| 1. | atgādina Komisijai par tās apņemšanos īstenot lietpratīga regulējuma programmu, un par to, ka ir svarīgi savlaicīgi un pienācīgi veikt ES tiesību aktu ex-post pārbaudi, lai saglabātu regulējuma kvalitāti visā politikas veidošanas ciklā; |
| --- | --- |

1.

atgādina Komisijai par tās apņemšanos īstenot lietpratīga regulējuma programmu, un par to, ka ir svarīgi savlaicīgi un pienācīgi veikt ES tiesību aktu ex-post pārbaudi, lai saglabātu regulējuma kvalitāti visā politikas veidošanas ciklā;

| 2. | šajā sakarībā norāda, ka saskaņā ar AVMPD 33. pantu Komisijai bija pienākums iesniegt ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu ne vēlāk kā 2011. gada 19. decembrī; |
| --- | --- |

2.

šajā sakarībā norāda, ka saskaņā ar AVMPD 33. pantu Komisijai bija pienākums iesniegt ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu ne vēlāk kā 2011. gada 19. decembrī;

| 3. | norāda, ka Komisija ziņojumu par direktīvas piemērošanu iesniedza ar lielu nokavēšanos, proti, 2012. gada 4. maijā; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka Komisija ziņojumu par direktīvas piemērošanu iesniedza ar lielu nokavēšanos, proti, 2012. gada 4. maijā;

| 4. | tāpat atzīmē, ka dalībvalstu AVMPD īstenošana ir bijusi īpaši dažāda; |
| --- | --- |

4.

tāpat atzīmē, ka dalībvalstu AVMPD īstenošana ir bijusi īpaši dažāda;

| 5. | uzsver, ka AVMPD joprojām ir piemērots instruments, lai ES mērogā reglamentētu valstu tiesību aktu koordināciju attiecībā uz visiem audiovizuālajiem medijiem, kā arī nodrošinātu UNESCO Konvencijā par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu noteikto principu ievērošana; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka AVMPD joprojām ir piemērots instruments, lai ES mērogā reglamentētu valstu tiesību aktu koordināciju attiecībā uz visiem audiovizuālajiem medijiem, kā arī nodrošinātu UNESCO Konvencijā par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu noteikto principu ievērošana;

| 6. | īpaši norāda, ka “izcelsmes valsts” princips, ja to pienācīgi piemēro, nodrošina raidorganizācijām skaidrus un noteiktus darbības noteikumus; |
| --- | --- |

6.

īpaši norāda, ka “izcelsmes valsts” princips, ja to pienācīgi piemēro, nodrošina raidorganizācijām skaidrus un noteiktus darbības noteikumus;

| 7. | pauž nožēlu, ka Komisijas ziņojumā par direktīvas piemērošanu nav veikts 33. pantā paredzētais vērtējums par to, vai, ņemot vērā konstatētos datus, AVMPD būtu jāpielāgo; |
| --- | --- |

7.

pauž nožēlu, ka Komisijas ziņojumā par direktīvas piemērošanu nav veikts 33. pantā paredzētais vērtējums par to, vai, ņemot vērā konstatētos datus, AVMPD būtu jāpielāgo;

| 8. | aicina Komisiju ātrāk panākt, lai dalībvalstis vienoti un pilnīgi īstenotu AVMPD, un īpašu uzmanību pievērst tam, lai, transponējot direktīvu valsts tiesību aktos, pienācīgi tiktu ņemtas vērā šīs direktīvas apsvērumos iekļautās precizējošās definīcijas; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju ātrāk panākt, lai dalībvalstis vienoti un pilnīgi īstenotu AVMPD, un īpašu uzmanību pievērst tam, lai, transponējot direktīvu valsts tiesību aktos, pienācīgi tiktu ņemtas vērā šīs direktīvas apsvērumos iekļautās precizējošās definīcijas;

| 9. | pilnībā atbalsta tehnoloģiski neitrālu pieeju, ņemot vērā jaunos skatīšanās ieradumus un pakalpojumu sniegšanas tendences, lai palielinātu patērētāju izvēles iespējas; šajā saistībā aicina veikt pilnu ietekmes novērtējumu par pašreizējo tirgus situāciju un tiesisko regulējumu; |
| --- | --- |

9.

pilnībā atbalsta tehnoloģiski neitrālu pieeju, ņemot vērā jaunos skatīšanās ieradumus un pakalpojumu sniegšanas tendences, lai palielinātu patērētāju izvēles iespējas; šajā saistībā aicina veikt pilnu ietekmes novērtējumu par pašreizējo tirgus situāciju un tiesisko regulējumu;

| 10. | pieņem zināšanai Komisijas nolūku drīzumā publicēt stratēģisko dokumentu par hibrīdtelevīzijas un internetam pieslēdzamu ierīču saplūšanu, kas ierosinās sabiedrisko apspriešanu par visiem jautājumiem, kas saistīti ar jaunajām attīstības tendencēm; |
| --- | --- |

10.

pieņem zināšanai Komisijas nolūku drīzumā publicēt stratēģisko dokumentu par hibrīdtelevīzijas un internetam pieslēdzamu ierīču saplūšanu, kas ierosinās sabiedrisko apspriešanu par visiem jautājumiem, kas saistīti ar jaunajām attīstības tendencēm;

| 11. | saistībā ar iespējamo AVMPD pārskatīšanu ierosina, lai Eiropas Komisija šajā sakarā pārbaudītu, cik lielā mērā definīciju neskaidrība vai neprecizitāte, ja tāda pastāv, ir radījusi problēmas īstenošanas procesā, lai pārskatīšanas gaitā šos trūkumus varētu novērst; |
| --- | --- |

11.

saistībā ar iespējamo AVMPD pārskatīšanu ierosina, lai Eiropas Komisija šajā sakarā pārbaudītu, cik lielā mērā definīciju neskaidrība vai neprecizitāte, ja tāda pastāv, ir radījusi problēmas īstenošanas procesā, lai pārskatīšanas gaitā šos trūkumus varētu novērst;

| 12. | atzīmē, ka saistībā ar tā saukto OTT (“over the top”) audiovizuālā satura apraidi ir jānosaka ieinteresētās personas, kuru vidū būtu jāiekļauj vismaz publiskās un privātās televīzijas uzņēmumi, interneta pakalpojumu sniedzēji, patērētāji un radītāji; |
| --- | --- |

12.

atzīmē, ka saistībā ar tā saukto OTT (“over the top”) audiovizuālā satura apraidi ir jānosaka ieinteresētās personas, kuru vidū būtu jāiekļauj vismaz publiskās un privātās televīzijas uzņēmumi, interneta pakalpojumu sniedzēji, patērētāji un radītāji;

| 13. | aicina Komisiju arī turpmāk veltīt pūles tam, lai sarunās par Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) panāktu, ka par audiovizuālo mediju pakalpojumiem, kas sava divējādā rakstura dēļ ir gan kultūras, gan ekonomikas pakalpojumi, netiktu noslēgta neviena vienošanās par liberalizāciju; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju arī turpmāk veltīt pūles tam, lai sarunās par Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) panāktu, ka par audiovizuālo mediju pakalpojumiem, kas sava divējādā rakstura dēļ ir gan kultūras, gan ekonomikas pakalpojumi, netiktu noslēgta neviena vienošanās par liberalizāciju;

Pieejamība

| 14. | uzsver, ka Komisijas ziņojumā par direktīvas piemērošanu nav pienācīgi aplūkots AVMPD 7. pantā minētais pieejamības jautājums, un pauž nožēlu, ka šajā saistībā nav novērtēta dalībvalstu īstenošanas noteikumu efektivitāte; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka Komisijas ziņojumā par direktīvas piemērošanu nav pienācīgi aplūkots AVMPD 7. pantā minētais pieejamības jautājums, un pauž nožēlu, ka šajā saistībā nav novērtēta dalībvalstu īstenošanas noteikumu efektivitāte;

| 15. | atzīmē, ka daudzās dalībvalstīs vēl nav šādu pakalpojumu sniegšanai vajadzīgās infrastruktūras un dažām dalībvalstīm būs vajadzīgs ilgāks laiks, lai izpildītu šīs prasības; mudina attiecīgās dalībvalstis iespējami drīz risināt šo jautājumu, lai nodrošinātu 7. panta praktisku īstenošanu; |
| --- | --- |

15.

atzīmē, ka daudzās dalībvalstīs vēl nav šādu pakalpojumu sniegšanai vajadzīgās infrastruktūras un dažām dalībvalstīm būs vajadzīgs ilgāks laiks, lai izpildītu šīs prasības; mudina attiecīgās dalībvalstis iespējami drīz risināt šo jautājumu, lai nodrošinātu 7. panta praktisku īstenošanu;

| 16. | aicina Komisiju šos trūkumus novērst, regulāri sniedzot pārskatu par dalībvalstu veiktajiem pasākumiem un to efektivitātes novērtējumu, lai nodrošinātu, ka audiovizuālo mediju pakalpojumi kļūst aizvien pieejamāki; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju šos trūkumus novērst, regulāri sniedzot pārskatu par dalībvalstu veiktajiem pasākumiem un to efektivitātes novērtējumu, lai nodrošinātu, ka audiovizuālo mediju pakalpojumi kļūst aizvien pieejamāki;

| 17. | uzver, ka aizvien digitalizētākā vidē sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem ir izšķiroša loma, nodrošinot tiešsaistes informācijas pieejamību iedzīvotājiem, un šajā sakarībā atzīst, ka, nodrošinot interneta pakalpojumus, sabiedriskie plašsaziņas līdzekļi tieši sniedz ieguldījumu savu uzdevumu izpildē; |
| --- | --- |

17.

uzver, ka aizvien digitalizētākā vidē sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem ir izšķiroša loma, nodrošinot tiešsaistes informācijas pieejamību iedzīvotājiem, un šajā sakarībā atzīst, ka, nodrošinot interneta pakalpojumus, sabiedriskie plašsaziņas līdzekļi tieši sniedz ieguldījumu savu uzdevumu izpildē;

| 18. | uzskata, ka plašsaziņas līdzekļu īpašuma tiesību koncentrēšanās var apdraudēt informācijas brīvību un jo īpaši tiesības saņemt informāciju; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka plašsaziņas līdzekļu īpašuma tiesību koncentrēšanās var apdraudēt informācijas brīvību un jo īpaši tiesības saņemt informāciju;

| 19. | tādēļ uzskata, ka ir jāpanāk pienācīgs līdzsvars starp AVMPD mērķiem un nepieciešamību aizsargāt satura izplatīšanas brīvību un satura pieejamību, lai izvairītos no koncentrācijas un dažādības pazaudēšanas riska; |
| --- | --- |

19.

tādēļ uzskata, ka ir jāpanāk pienācīgs līdzsvars starp AVMPD mērķiem un nepieciešamību aizsargāt satura izplatīšanas brīvību un satura pieejamību, lai izvairītos no koncentrācijas un dažādības pazaudēšanas riska;

| 20. | atzīst, ka pastāv dažādi uzņēmējdarbības modeļi, lai finansētu saturu, un uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt dažādiem patērētājiem piekļuves finansiālo pieejamību; |
| --- | --- |

20.

atzīst, ka pastāv dažādi uzņēmējdarbības modeļi, lai finansētu saturu, un uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt dažādiem patērētājiem piekļuves finansiālo pieejamību;

| 21. | norāda uz nepieciešamību uzlabot programmu pieejamību, jo īpaši to, kuru sniegšanā izmanto pakalpojumus pēc pieprasījuma, cita starpā turpinot attīstīt audioaprakstus, audio jeb ierunātos subtitrus, surdotulkojumu un izvēlnes vadību, jo īpaši elektroniskajos programmu ceļvežos; |
| --- | --- |

21.

norāda uz nepieciešamību uzlabot programmu pieejamību, jo īpaši to, kuru sniegšanā izmanto pakalpojumus pēc pieprasījuma, cita starpā turpinot attīstīt audioaprakstus, audio jeb ierunātos subtitrus, surdotulkojumu un izvēlnes vadību, jo īpaši elektroniskajos programmu ceļvežos;

| 22. | turklāt atzīst, ka dalībvalstīm jāatbalsta to jurisdikcijā esošie mediju pakalpojumu sniedzēji un atbalsta ierīču ražotāji, lai padarītu savus pakalpojumus pieejamākus, jo īpaši vecāka gadagājuma cilvēkiem un personām ar invaliditāti, piemēram, personām ar dzirdes traucējumiem un redzes traucējumiem; |
| --- | --- |

22.

turklāt atzīst, ka dalībvalstīm jāatbalsta to jurisdikcijā esošie mediju pakalpojumu sniedzēji un atbalsta ierīču ražotāji, lai padarītu savus pakalpojumus pieejamākus, jo īpaši vecāka gadagājuma cilvēkiem un personām ar invaliditāti, piemēram, personām ar dzirdes traucējumiem un redzes traucējumiem;

| 23. | atzinīgi vērtē komisāra M. Barnier personīgo apņemšanos attiecībā uz pašreiz noritošajām sarunām saistībā ar līgumu par autortiesību ierobežojumiem un izņēmumiem personām ar redzes traucējumiem un personām ar drukas lasītnespēju; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē komisāra M. Barnier personīgo apņemšanos attiecībā uz pašreiz noritošajām sarunām saistībā ar līgumu par autortiesību ierobežojumiem un izņēmumiem personām ar redzes traucējumiem un personām ar drukas lasītnespēju;

| 24. | aicina Komisiju nodrošināt, ka personām ar redzes traucējumiem ir parasti pieejams atbalsts piekļuvei audiovizuālajiem produktiem un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju nodrošināt, ka personām ar redzes traucējumiem ir parasti pieejams atbalsts piekļuvei audiovizuālajiem produktiem un pakalpojumiem;

| 25. | uzskata, ka tādēļ būtu jāpārformulē AVMPD 7. pants, lai tajā iekļautu stingrākas un saistošākas frāzes, prasot mediju pakalpojumu sniedzējiem nodrošināt savu pakalpojumu pieejamību personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka tādēļ būtu jāpārformulē AVMPD 7. pants, lai tajā iekļautu stingrākas un saistošākas frāzes, prasot mediju pakalpojumu sniedzējiem nodrošināt savu pakalpojumu pieejamību personām ar invaliditāti;

| 26. | tomēr uzsver, ka nelineāro pakalpojumu tirgus vēl joprojām ir relatīvi agrīnā attīstības posmā un ka šis apstāklis ir jāņem vērā, nosakot pakalpojumu sniedzēju pienākumus; |
| --- | --- |

26.

tomēr uzsver, ka nelineāro pakalpojumu tirgus vēl joprojām ir relatīvi agrīnā attīstības posmā un ka šis apstāklis ir jāņem vērā, nosakot pakalpojumu sniedzēju pienākumus;

Ekskluzīvas tiesības un īso ziņu pārraides

| 27. | aicina Komisiju nākamajā ziņojumā par AVMPD piemērošanu izvērtēt, vai dalībvalstis šo direktīvu ir īstenojušas, panākot vajadzīgo līdzsvaru starp, no vienas puses, informācijas brīvas pieejamības principa nodrošināšanu, jo īpaši attiecībā uz sabiedrību ļoti interesējošiem pasākumiem, un, no otras puses, autortiesību turētāju aizsardzību; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju nākamajā ziņojumā par AVMPD piemērošanu izvērtēt, vai dalībvalstis šo direktīvu ir īstenojušas, panākot vajadzīgo līdzsvaru starp, no vienas puses, informācijas brīvas pieejamības principa nodrošināšanu, jo īpaši attiecībā uz sabiedrību ļoti interesējošiem pasākumiem, un, no otras puses, autortiesību turētāju aizsardzību;

| 28. | atzinīgi vērtē Komisijas un Eiropas Savienības Tiesas pieeju saistībā ar AVMPD 14. panta interpretāciju; aicina saglabāt plašu interpretāciju jēdzienam “pasākumi, kas tiek uzskatīti par sabiedrībai ļoti svarīgiem”, iekļaujot arī vispārējas intereses sporta un izklaides pasākumus, un mudina dalībvalstis sastādīt šādu pasākumu sarakstus; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē Komisijas un Eiropas Savienības Tiesas pieeju saistībā ar AVMPD 14. panta interpretāciju; aicina saglabāt plašu interpretāciju jēdzienam “pasākumi, kas tiek uzskatīti par sabiedrībai ļoti svarīgiem”, iekļaujot arī vispārējas intereses sporta un izklaides pasākumus, un mudina dalībvalstis sastādīt šādu pasākumu sarakstus;

| 29. | aicina Komisiju nākamajā ziņojumā iekļaut arī novērtējumu par veidiem, kā dalībvalstis ir īstenojušas AVMPD 15. pantu, īpašu uzmanību pievēršot tam, kā dalībvalstis nodrošina, ka sabiedrībai ļoti nozīmīgi pasākumi, kuru ekskluzīvas apraides tiesības ir ieguvušas to jurisdikcijā esošās raidorganizācijas, tiek izmantoti īsu izvilkumu veidā vispārīgo ziņu raidījumos; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju nākamajā ziņojumā iekļaut arī novērtējumu par veidiem, kā dalībvalstis ir īstenojušas AVMPD 15. pantu, īpašu uzmanību pievēršot tam, kā dalībvalstis nodrošina, ka sabiedrībai ļoti nozīmīgi pasākumi, kuru ekskluzīvas apraides tiesības ir ieguvušas to jurisdikcijā esošās raidorganizācijas, tiek izmantoti īsu izvilkumu veidā vispārīgo ziņu raidījumos;

| 30. | pauž cerību, ka dalībvalstis, piemērojot direktīvas 15. pantu, veicina lielu daudzveidību dažādu sabiedrībai ļoti nozīmīgu notikumu pārraidē īsu ziņu veidā vispārīgo ziņu raidījumos; |
| --- | --- |

30.

pauž cerību, ka dalībvalstis, piemērojot direktīvas 15. pantu, veicina lielu daudzveidību dažādu sabiedrībai ļoti nozīmīgu notikumu pārraidē īsu ziņu veidā vispārīgo ziņu raidījumos;

Eiropas audiovizuālo darbu veicināšana

| 31. | uzsver, ka, kaut gan lielākā daļa dalībvalstu ievēro noteikumus attiecībā uz Eiropas darbu veicināšanu, tomēr prioritāte joprojām tiek piešķirta nacionālajiem darbiem, bet neatkarīgo producentu darbu īpatsvars televīzijā samazinās; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka, kaut gan lielākā daļa dalībvalstu ievēro noteikumus attiecībā uz Eiropas darbu veicināšanu, tomēr prioritāte joprojām tiek piešķirta nacionālajiem darbiem, bet neatkarīgo producentu darbu īpatsvars televīzijā samazinās;

| 32. | pauž nožēlu, kas sniegtie dati nav pietiekami, lai varētu izdarīt secinājumus par to, kā pieprasījumpakalpojumu sniedzēji veicina Eiropas darbus; |
| --- | --- |

32.

pauž nožēlu, kas sniegtie dati nav pietiekami, lai varētu izdarīt secinājumus par to, kā pieprasījumpakalpojumu sniedzēji veicina Eiropas darbus;

| 33. | šajā saistībā aicina prasībā attiecībā uz ziņošanu par Eiropas darbiem iekļaut vismaz iedalījumu kategorijās, proti, kinematogrāfiskie darbi, televīzijas mākslas vai dokumentālās programmas un šovu vai izklaides raidījumi, kā arī iedalījumu pēc to izplatīšanas veida, un mudina dalībvalstis šajā sakarībā sniegt attiecīgos datus; |
| --- | --- |

33.

šajā saistībā aicina prasībā attiecībā uz ziņošanu par Eiropas darbiem iekļaut vismaz iedalījumu kategorijās, proti, kinematogrāfiskie darbi, televīzijas mākslas vai dokumentālās programmas un šovu vai izklaides raidījumi, kā arī iedalījumu pēc to izplatīšanas veida, un mudina dalībvalstis šajā sakarībā sniegt attiecīgos datus;

| 34. | uzsver, ka AVMPD 13. pantā nav noteikta prasība sniegt rūpīgi izstrādātu ziņojumu par pieprasījumpakalpojumu sniedzēju dubulto pienākumu veicināt Eiropas darbu radīšanu un pieejamību, un lūdz Komisijai par to paskaidrojumu, vienlaikus ņemot vērā arī to, ka šādi pakalpojumi vēl joprojām ir attīstības sākumposmā un ka ir sarežģīti izdarīt secinājumus par to veicināšanas kritēriju efektivitāti, kuri tiek piemēroti pieprasījumpakalpojumiem; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka AVMPD 13. pantā nav noteikta prasība sniegt rūpīgi izstrādātu ziņojumu par pieprasījumpakalpojumu sniedzēju dubulto pienākumu veicināt Eiropas darbu radīšanu un pieejamību, un lūdz Komisijai par to paskaidrojumu, vienlaikus ņemot vērā arī to, ka šādi pakalpojumi vēl joprojām ir attīstības sākumposmā un ka ir sarežģīti izdarīt secinājumus par to veicināšanas kritēriju efektivitāti, kuri tiek piemēroti pieprasījumpakalpojumiem;

| 35. | tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties rīkoties, lai nodrošinātu efektīvu AVMPD 13. panta īstenošanu; |
| --- | --- |

35.

tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties rīkoties, lai nodrošinātu efektīvu AVMPD 13. panta īstenošanu;

| 36. | aicina dalībvalstis veikt efektīvus pasākumus, lai veicinātu labāku sinerģiju starp regulatīvajām iestādēm, audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzējiem un Komisiju, dodot iespēju ES filmām, izmantojot lineārus un nelineārus pakalpojumus, sasniegt plašāku auditoriju gan ES, gan arī ārpus tās; |
| --- | --- |

36.

aicina dalībvalstis veikt efektīvus pasākumus, lai veicinātu labāku sinerģiju starp regulatīvajām iestādēm, audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzējiem un Komisiju, dodot iespēju ES filmām, izmantojot lineārus un nelineārus pakalpojumus, sasniegt plašāku auditoriju gan ES, gan arī ārpus tās;

| 37. | iesaka stiprināt Eiropas Audiovizuālās observatorijas lomu, jo tas būtu atbilstošs risinājums datu vākšanai par Eiropas audiovizuālās jomas darbības veicināšanu; |
| --- | --- |

37.

iesaka stiprināt Eiropas Audiovizuālās observatorijas lomu, jo tas būtu atbilstošs risinājums datu vākšanai par Eiropas audiovizuālās jomas darbības veicināšanu;

Neatkarīgi darbi

| 38. | uzsver, cik svarīgi ir veiksmīgi īstenot AVMPD 17. pantu par Eiropas neatkarīgu producentu radītu darbu vidējo apraides laiku, un šajā sakarībā uzsver dalībvalstu autonomiju; mudina dalībvalstis un raidorganizācijas neapstāties pie direktīvā ierosinātā 10 % minimālā līmeņa; |
| --- | --- |

38.

uzsver, cik svarīgi ir veiksmīgi īstenot AVMPD 17. pantu par Eiropas neatkarīgu producentu radītu darbu vidējo apraides laiku, un šajā sakarībā uzsver dalībvalstu autonomiju; mudina dalībvalstis un raidorganizācijas neapstāties pie direktīvā ierosinātā 10 % minimālā līmeņa;

Nepilngadīgo aizsardzība

| 39. | ņem vērā pašregulācijas iniciatīvas un rīcības kodeksus, kuru mērķis ir ierobežot pārtikas produktu reklāmas un mārketinga ietekmi uz bērniem un nepilngadīgajiem, piemēram tādus, kas sākti, īstenojot Komisijas rīcības platformu sabalansēta uztura, fiziskās aktivitātes un veselības veicināšanai; |
| --- | --- |

39.

ņem vērā pašregulācijas iniciatīvas un rīcības kodeksus, kuru mērķis ir ierobežot pārtikas produktu reklāmas un mārketinga ietekmi uz bērniem un nepilngadīgajiem, piemēram tādus, kas sākti, īstenojot Komisijas rīcības platformu sabalansēta uztura, fiziskās aktivitātes un veselības veicināšanai;

| 40. | atzīst reklāmas nozares un iniciatīvas “ES apņemšanās” locekļu centienus atbildēt AVMPD paustajam aicinājumam izstrādāt rīcības kodeksus komercpaziņojumiem, kas saistīti ar bērnu raidījumiem vai iekļauti tajos, un veltīti pārtikai un dzērieniem, kuru sastāvā ir daudz tauku, cukura un sāls; |
| --- | --- |

40.

atzīst reklāmas nozares un iniciatīvas “ES apņemšanās” locekļu centienus atbildēt AVMPD paustajam aicinājumam izstrādāt rīcības kodeksus komercpaziņojumiem, kas saistīti ar bērnu raidījumiem vai iekļauti tajos, un veltīti pārtikai un dzērieniem, kuru sastāvā ir daudz tauku, cukura un sāls;

| 41. | uzsver, ka kopregulācijas un pašregulācijas iniciatīvas, sevišķi nepilngadīgajiem paredzētās reklāmas jomā, jo īpaši ņemot vērā Komisijas jauno stratēģiju par uzņēmumu sociālo atbildību, kas tiek definēta kā uzņēmumu atbildība par to radīto ietekmi uz sabiedrību, ir uzlabojušas agrāko situāciju, jo šīs iniciatīvas nodrošina iespējas ātrāk reaģēt uz mediju straujo attīstību; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka kopregulācijas un pašregulācijas iniciatīvas, sevišķi nepilngadīgajiem paredzētās reklāmas jomā, jo īpaši ņemot vērā Komisijas jauno stratēģiju par uzņēmumu sociālo atbildību, kas tiek definēta kā uzņēmumu atbildība par to radīto ietekmi uz sabiedrību, ir uzlabojušas agrāko situāciju, jo šīs iniciatīvas nodrošina iespējas ātrāk reaģēt uz mediju straujo attīstību;

| 42. | tomēr atzīmē, ka šādas iniciatīvas ne vienmēr ir pietiekami efektīvas visās dalībvalstīs un ka tās ir jāuzskata par papildinājumu juridiskajiem noteikumiem, ar kuriem īsteno AVMPD mērķus, jo īpaši tiešsaistes kontekstā; |
| --- | --- |

42.

tomēr atzīmē, ka šādas iniciatīvas ne vienmēr ir pietiekami efektīvas visās dalībvalstīs un ka tās ir jāuzskata par papildinājumu juridiskajiem noteikumiem, ar kuriem īsteno AVMPD mērķus, jo īpaši tiešsaistes kontekstā;

| 43. | uzsver, ka ir svarīgi šajā jautājumā panākt vajadzīgo līdzsvaru starp brīvprātīgiem pasākumiem un obligātu regulējumu; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka ir svarīgi šajā jautājumā panākt vajadzīgo līdzsvaru starp brīvprātīgiem pasākumiem un obligātu regulējumu;

| 44. | tādēļ uzsver, ka šādas iniciatīvas ir regulāri jāuzrauga, lai nodrošinātu to īstenošanu, kopā ar turpmākām juridiski saistošām prasībām, kas var būt vajadzīgas, lai nodrošinātu nepilngadīgo efektīvu aizsardzību; |
| --- | --- |

44.

tādēļ uzsver, ka šādas iniciatīvas ir regulāri jāuzrauga, lai nodrošinātu to īstenošanu, kopā ar turpmākām juridiski saistošām prasībām, kas var būt vajadzīgas, lai nodrošinātu nepilngadīgo efektīvu aizsardzību;

| 45. | aicina Komisiju, ja tiek pārskatīta AVMPD, šiem relatīvi jaunajiem regulējuma instrumentiem piešķirt lielāku nozīmi nepilngadīgiem paredzētu mediju aizsardzības jomā un reklāmas reglamentēšanā; vienlaikus pilnībā neatsakoties no valsts mēroga regulējuma vai uzraudzības; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju, ja tiek pārskatīta AVMPD, šiem relatīvi jaunajiem regulējuma instrumentiem piešķirt lielāku nozīmi nepilngadīgiem paredzētu mediju aizsardzības jomā un reklāmas reglamentēšanā; vienlaikus pilnībā neatsakoties no valsts mēroga regulējuma vai uzraudzības;

| 46. | mudina dalībvalstis arī turpmāk mudināt audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzējus izstrādāt rīcības kodeksus attiecībā uz nepieņemamiem audiovizuāliem komercpaziņojumiem bērnu raidījumos; |
| --- | --- |

46.

mudina dalībvalstis arī turpmāk mudināt audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzējus izstrādāt rīcības kodeksus attiecībā uz nepieņemamiem audiovizuāliem komercpaziņojumiem bērnu raidījumos;

| 47. | aicina Komisiju apsvērt, kā AVMPD pamatprasības, kas piemērojamas nelineāriem pakalpojumiem, varētu attiecināt arī uz citiem tiešsaistes satura veidiem un pakalpojumiem, kas pašreiz ir ārpus tās darbības jomas, un apsvērt, kādi pasākumi ir jāveic, lai panāku visiem dalībniekiem vienādus noteikumus; aicina Komisiju šo pārdomu rezultātus iesniegt Eiropas Parlamentam līdz 2013. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju apsvērt, kā AVMPD pamatprasības, kas piemērojamas nelineāriem pakalpojumiem, varētu attiecināt arī uz citiem tiešsaistes satura veidiem un pakalpojumiem, kas pašreiz ir ārpus tās darbības jomas, un apsvērt, kādi pasākumi ir jāveic, lai panāku visiem dalībniekiem vienādus noteikumus; aicina Komisiju šo pārdomu rezultātus iesniegt Eiropas Parlamentam līdz 2013. gada 31. decembrim;

| 48. | atzīst, ka dalībvalstis panākušas progresu aizsardzībā pret tāda satura izplatīšanu, kas kurina naidu rases, dzimuma, reliģijas vai valstspiederības dēļ; |
| --- | --- |

48.

atzīst, ka dalībvalstis panākušas progresu aizsardzībā pret tāda satura izplatīšanu, kas kurina naidu rases, dzimuma, reliģijas vai valstspiederības dēļ;

| 49. | uzsver, ka ir nepieciešams veikt Eiropas mēroga salīdzinošo pētījumu, lai labāk izprastu bērnu, pusaudžu un pieaugušo plašsaziņas līdzekļu patēriņa tendences; uzskata, ka šāds pētījums būtu noderīgs audiovizuālās jomas politikas veidotājiem ES līmenī un dalībvalstīs; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka ir nepieciešams veikt Eiropas mēroga salīdzinošo pētījumu, lai labāk izprastu bērnu, pusaudžu un pieaugušo plašsaziņas līdzekļu patēriņa tendences; uzskata, ka šāds pētījums būtu noderīgs audiovizuālās jomas politikas veidotājiem ES līmenī un dalībvalstīs;

Reklāma

| 50. | norāda, ka dažas dalībvalstis ir pārkāpušas reklāmas ierobežojumu, kas ir 12 minūtes stundā; |
| --- | --- |

50.

norāda, ka dažas dalībvalstis ir pārkāpušas reklāmas ierobežojumu, kas ir 12 minūtes stundā;

| 51. | mudina attiecīgās dalībvalstis pilnīgi, pareizi un nekavējoties izpildīt AVMPD noteikumus attiecībā uz šo jautājumu; |
| --- | --- |

51.

mudina attiecīgās dalībvalstis pilnīgi, pareizi un nekavējoties izpildīt AVMPD noteikumus attiecībā uz šo jautājumu;

| 52. | atkārtoti uzsver, ka televīzijas reklāmām un televeikalam veltītais laiks nedrīkst pārsniegt 12 minūtes stundā; |
| --- | --- |

52.

atkārtoti uzsver, ka televīzijas reklāmām un televeikalam veltītais laiks nedrīkst pārsniegt 12 minūtes stundā;

| 53. | pauž bažas, ka 12 minūšu ierobežojums dažās valstīs tiek regulāri pārsniegts; |
| --- | --- |

53.

pauž bažas, ka 12 minūšu ierobežojums dažās valstīs tiek regulāri pārsniegts;

| 54. | mudina Komisiju līdztekus pašreizējo reklāmas kvalitatīvo un kvantitatīvo noteikumu izpildes uzraudzībai ņemt vērā arī turpmākos uzdevumus, piemēram, hibrīdtelevīzijas jautājumu audiovizuālo pakalpojumu konkurētspējas un ilgtspējīgu finansēšanas perspektīvā; |
| --- | --- |

54.

mudina Komisiju līdztekus pašreizējo reklāmas kvalitatīvo un kvantitatīvo noteikumu izpildes uzraudzībai ņemt vērā arī turpmākos uzdevumus, piemēram, hibrīdtelevīzijas jautājumu audiovizuālo pakalpojumu konkurētspējas un ilgtspējīgu finansēšanas perspektīvā;

| 55. | jo īpaši uzsver vajadzību uzraudzīt komerciālos formātus, kas paredzēti šā ierobežojuma apiešanai, jo īpaši slēpto reklāmu, kas var samulsināt patērētājus; |
| --- | --- |

55.

jo īpaši uzsver vajadzību uzraudzīt komerciālos formātus, kas paredzēti šā ierobežojuma apiešanai, jo īpaši slēpto reklāmu, kas var samulsināt patērētājus;

| 56. | prasa, lai Komisija pēc iespējas drīzāk iesniegtu nepieciešamos precizējumus attiecībā uz tās konstatētajām problēmām komercpaziņojumu jomā saistībā ar sponsorēšanu, pašreklāmu un produktu ievietošanu; |
| --- | --- |

56.

prasa, lai Komisija pēc iespējas drīzāk iesniegtu nepieciešamos precizējumus attiecībā uz tās konstatētajām problēmām komercpaziņojumu jomā saistībā ar sponsorēšanu, pašreklāmu un produktu ievietošanu;

| 57. | aicina Komisiju apsvērt, vai pašreizējie noteikumi ir pietiekami efektīvi un uzraudzīt atbilstību noteikumiem, kas attiecas uz reklāmu, kuras mērķauditorija ir bērni un nepilngadīgie; |
| --- | --- |

57.

aicina Komisiju apsvērt, vai pašreizējie noteikumi ir pietiekami efektīvi un uzraudzīt atbilstību noteikumiem, kas attiecas uz reklāmu, kuras mērķauditorija ir bērni un nepilngadīgie;

| 58. | turklāt aicina aizliegt aizskarošas reklāmas, kā noteikts AVMPD 9. pantā, raidīšanu jauniešu un bērnu programmu laikā; iesaka analizēt dažu valstu paraugpraksi šajā jomā kā pamatu turpmākajām tiesību aktu reformām; |
| --- | --- |

58.

turklāt aicina aizliegt aizskarošas reklāmas, kā noteikts AVMPD 9. pantā, raidīšanu jauniešu un bērnu programmu laikā; iesaka analizēt dažu valstu paraugpraksi šajā jomā kā pamatu turpmākajām tiesību aktu reformām;

| 59. | izsaka nožēlu, ka vēl nav izdota vajadzīgā skaidrojošā paziņojuma par atsevišķiem televīzijas reklāmas noteikumu aspektiem atjauninātā versija; |
| --- | --- |

59.

izsaka nožēlu, ka vēl nav izdota vajadzīgā skaidrojošā paziņojuma par atsevišķiem televīzijas reklāmas noteikumu aspektiem atjauninātā versija;

| 60. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu 2013. gadā atjaunināt tās skaidrojošo paziņojumu par atsevišķiem televīzijas reklāmas noteikumu aspektiem; |
| --- | --- |

60.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu 2013. gadā atjaunināt tās skaidrojošo paziņojumu par atsevišķiem televīzijas reklāmas noteikumu aspektiem;

Plašsaziņas līdzekļu lietotprasme

| 61. | ņem vērā Komisijas konstatējumus par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi dalībvalstīs; |
| --- | --- |

61.

ņem vērā Komisijas konstatējumus par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi dalībvalstīs;

| 62. | norāda, ka piekļuves iespējas kanāliem un audiovizuālo pakalpojumu izvēles iespējas ir ievērojami palielinājušās; |
| --- | --- |

62.

norāda, ka piekļuves iespējas kanāliem un audiovizuālo pakalpojumu izvēles iespējas ir ievērojami palielinājušās;

| 63. | uzsver, ka patiesi vienota digitālā tirgus sasniegšanai Eiropā ir svarīgi turpināt centienus attiecībā uz iedzīvotāju plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes uzlabošanu, un aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt visu ES iedzīvotāju, jo īpaši bērnu un nepilngadīgo, plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi, īstenojot iniciatīvas un saskaņotas darbības, lai uzlabotu objektīvu izpratni par audiovizuālo mediju pakalpojumiem, un veicināt publiskas debates, kā arī pilsonisko līdzdalību, vienlaikus atbalstot visu ieinteresēto personu, tostarp mediju nozares pārstāvju, aktīvu līdzdalību; |
| --- | --- |

63.

uzsver, ka patiesi vienota digitālā tirgus sasniegšanai Eiropā ir svarīgi turpināt centienus attiecībā uz iedzīvotāju plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes uzlabošanu, un aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt visu ES iedzīvotāju, jo īpaši bērnu un nepilngadīgo, plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi, īstenojot iniciatīvas un saskaņotas darbības, lai uzlabotu objektīvu izpratni par audiovizuālo mediju pakalpojumiem, un veicināt publiskas debates, kā arī pilsonisko līdzdalību, vienlaikus atbalstot visu ieinteresēto personu, tostarp mediju nozares pārstāvju, aktīvu līdzdalību;

| 64. | jo īpaši mudina dalībvalstis iekļaut plašsaziņas līdzekļu, jo īpaši digitālo mediju, lietotprasmi un e–prasmes attiecīgajās skolu programmās; |
| --- | --- |

64.

jo īpaši mudina dalībvalstis iekļaut plašsaziņas līdzekļu, jo īpaši digitālo mediju, lietotprasmi un e–prasmes attiecīgajās skolu programmās;

Turpmākie uzdevumi

| 65. | pauž nožēlu, ka Komisija ir tikai daļēji izpildījusi savu ziņošanas pienākumu saskaņā ar AVMPD 33. pantu, un aicina pirms nākamā Komisijas ziņojuma par direktīvas piemērošanu sniegt starpposma novērtējumu; |
| --- | --- |

65.

pauž nožēlu, ka Komisija ir tikai daļēji izpildījusi savu ziņošanas pienākumu saskaņā ar AVMPD 33. pantu, un aicina pirms nākamā Komisijas ziņojuma par direktīvas piemērošanu sniegt starpposma novērtējumu;

| 66. | aicina dalībvalstis, izmantojot kontaktkomiteju, kas izveidota saskaņā ar AVMPD 29. pantu, pastiprināt sadarbību un koordināciju, lai uzlabotu īstenošanas efektivitāti un saskaņotību; |
| --- | --- |

66.

aicina dalībvalstis, izmantojot kontaktkomiteju, kas izveidota saskaņā ar AVMPD 29. pantu, pastiprināt sadarbību un koordināciju, lai uzlabotu īstenošanas efektivitāti un saskaņotību;

| 67. | aicina Komisiju cieši uzraudzīt hibrīdpakalpojumu, jo īpaši hibrīdtelevīzijas, attīstību Eiropas Savienībā un Zaļajā grāmatā par hibrīdtelevīziju definēt ar to saistītos dažādos jautājumus un, rīkojot sabiedrisko apspriešanu, turpināt šo jautājumu izstrādi; |
| --- | --- |

67.

aicina Komisiju cieši uzraudzīt hibrīdpakalpojumu, jo īpaši hibrīdtelevīzijas, attīstību Eiropas Savienībā un Zaļajā grāmatā par hibrīdtelevīziju definēt ar to saistītos dažādos jautājumus un, rīkojot sabiedrisko apspriešanu, turpināt šo jautājumu izstrādi;

| 68. | aicina Komisiju, īstenojot sabiedriskās apspriešanas par saistīto vai hibrīdtelevīziju, ņemt vērā šādus aspektus: standartizācija, tehnoloģiskā neitralitāte, problēmas personalizēto pakalpojumu jomā (jo īpaši personām ar invaliditāti), problēmas saistībā ar daudzmākoņu drošību, pieejamība lietotājiem, bērnu un cilvēku cieņas aizsardzība; |
| --- | --- |

68.

aicina Komisiju, īstenojot sabiedriskās apspriešanas par saistīto vai hibrīdtelevīziju, ņemt vērā šādus aspektus: standartizācija, tehnoloģiskā neitralitāte, problēmas personalizēto pakalpojumu jomā (jo īpaši personām ar invaliditāti), problēmas saistībā ar daudzmākoņu drošību, pieejamība lietotājiem, bērnu un cilvēku cieņas aizsardzība;

| 69. | aicina Komisiju rūpīgi strādāt pie neskaidrību novēršanas saistībā ar jēdziena “audiovizuālo mediju pieprasījumpakalpojumi” izmantošanu un, pievēršot uzmanību gan ES tiesību aktu labāku saskaņotībai attiecībā uz audiovizuālo mediju pieprasījumpakalpojumiem, gan arī iespējamām mediju konverģences tendencēm, precizēt šo jēdzienu, lai efektīvāk varētu īstenot AVMPD mērķus; |
| --- | --- |

69.

aicina Komisiju rūpīgi strādāt pie neskaidrību novēršanas saistībā ar jēdziena “audiovizuālo mediju pieprasījumpakalpojumi” izmantošanu un, pievēršot uzmanību gan ES tiesību aktu labāku saskaņotībai attiecībā uz audiovizuālo mediju pieprasījumpakalpojumiem, gan arī iespējamām mediju konverģences tendencēm, precizēt šo jēdzienu, lai efektīvāk varētu īstenot AVMPD mērķus;

| 70. | ir pārliecināts – ņemot vērā mediju pakalpojumu sniedzēju un platformu operatoru tirgus praksi, kā arī attiecīgo tehnoloģiju attīstības iespējas,— visā ES ir jāuzlabo un jāstandartizē datu aizsardzības līmenis, arī turpmāk paredzot noteikumu audiovizuālo mediju pakalpojumu anonīmai lietošanai; |
| --- | --- |

70.

ir pārliecināts – ņemot vērā mediju pakalpojumu sniedzēju un platformu operatoru tirgus praksi, kā arī attiecīgo tehnoloģiju attīstības iespējas,— visā ES ir jāuzlabo un jāstandartizē datu aizsardzības līmenis, arī turpmāk paredzot noteikumu audiovizuālo mediju pakalpojumu anonīmai lietošanai;

o

o o

| 71. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

71.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.

(2)  OV L 376, 27.12.2006., 21. lpp.

(3)  OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.

(4)  OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp.

(5)  OV L 337, 18.12.2009., 11. lpp.

(6)  OV L 335, 17.12.2011., 1. lpp.

(7)  OV L 327, 24.11.2006., 12. lpp.

(8)  OV C 102, 28.4.2004., 2. lpp.

(9)  OV L 378, 27.12.2006., 72. lpp.

(10)  OV C 372, 20.12.2011., 15. lpp.

(11)  OV C 45 E, 23.2.2010., 9. lpp.

(12)  OV C 99 E, 3.4.2012., 50. lpp.

(13)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0506.

(14)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0209.

(15)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0324.

(16)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0428.

(17)  OV L 227, 29.8.2009., 9. lpp.

---

Ceturtdiena, 2013. gada 23. maijs

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/79 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/79

---

P7_TA(2013)0216

Iebildumu neizteikšana pret īstenošanas pasākumu: dažu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu tranzīts no Bosnijas un Hercegovinas

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas regulas projektu, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 142/2011 attiecībā uz dažu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu tranzītu no Bosnijas un Hercegovinas (D025828/03 – 2013/2598(RPS))

(2016/C 055/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas īstenošanas regulas projektu (D025828/03), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas īstenošanas regulas projektu (D025828/03),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam (1), un jo īpaši tās 41. panta 3. punktu un 42. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam (1), un jo īpaši tās 41. panta 3. punktu un 42. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā atzinumu, ko 2013. gada 5. martā sniedza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 52. pantā minētā komiteja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atzinumu, ko 2013. gada 5. martā sniedza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 52. pantā minētā komiteja,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 16. maija vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret regulas projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 16. maija vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret regulas projektu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas 2013. gada 21. maija vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas 2013. gada 21. maija vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā 5.a pantu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 5.a pantu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 88. panta 4. punkta d) apakšpunktu un 87.a panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 88. panta 4. punkta d) apakšpunktu un 87.a panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā, ka Reglamenta 87.a panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kas beidzās 2013. gada 22. maijā, netika izteikti iebildumi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka Reglamenta 87.a panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kas beidzās 2013. gada 22. maijā, netika izteikti iebildumi,

| 1. | paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret Komisijas regulas projektu; |
| --- | --- |

1.

paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret Komisijas regulas projektu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Komisijai un zināšanai Padomei. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Komisijai un zināšanai Padomei.

---

(1)  OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.

(2)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/79 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/79

---

P7_TA(2013)0222

Turpmāki priekšlikumi tiesību aktiem par EMS

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par turpmākajiem priekšlikumiem tiesību aktiem par EMS – reakcija uz Komisijas paziņojumiem (2013/2609(RSP))

(2016/C 055/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par svarīgāko ekonomikas politikas reformu plānu iepriekšēju koordinēšanu (COM (2013)0166) un par konverģences un konkurētspējas instrumenta ieviešanu (COM (2013)0165), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par svarīgāko ekonomikas politikas reformu plānu iepriekšēju koordinēšanu (COM (2013)0166) un par konverģences un konkurētspējas instrumenta ieviešanu (COM (2013)0165),

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par turpmākajiem priekšlikumiem tiesību aktiem par EMS (O-000060/2013 – B7-0204/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par turpmākajiem priekšlikumiem tiesību aktiem par EMS (O-000060/2013 – B7-0204/2013),

| — | ņemot vērā 2012. gada 2. marta Starptautisko līgumu par stabilitāti, koordinēšanu un pārvaldību ekonomikas un monetārajā savienībā, turpmāk tekstā – “Fiskālais pakts”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 2. marta Starptautisko līgumu par stabilitāti, koordinēšanu un pārvaldību ekonomikas un monetārajā savienībā, turpmāk tekstā – “Fiskālais pakts”,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2012. gada 13. un 14. decembra sanāksmē pieņemtos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2012. gada 13. un 14. decembra sanāksmē pieņemtos secinājumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 28. novembra plānu attiecībā uz padziļinātu un patiesu ekonomisko un monetāro savienību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 28. novembra plānu attiecībā uz padziļinātu un patiesu ekonomisko un monetāro savienību,

| — | ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja 2012. gada 5. decembra ziņojumu “Ceļā uz patiesu ekonomikas un monetāro savienību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja 2012. gada 5. decembra ziņojumu “Ceļā uz patiesu ekonomikas un monetāro savienību”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 20. novembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Eiropadomes, Eiropas Komisijas, Eiropas Centrālās bankas un Eurogrupas priekšsēdētāju ziņojumu “Ceļā uz patiesu ekonomikas un monetāro savienību” (1), turpmāk tekstā – “Thyssen ziņojums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 20. novembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Eiropadomes, Eiropas Komisijas, Eiropas Centrālās bankas un Eurogrupas priekšsēdētāju ziņojumu “Ceļā uz patiesu ekonomikas un monetāro savienību” (1), turpmāk tekstā – “Thyssen ziņojums”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Savienības ekonomikas pārvaldības un stabilitātes sistēmas uzlabošanu, it īpaši euro zonā (2), turpmāk tekstā – “Feio ziņojums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Savienības ekonomikas pārvaldības un stabilitātes sistēmas uzlabošanu, it īpaši euro zonā (2), turpmāk tekstā – “Feio ziņojums”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1176/2011 un (ES) Nr. 1175/2011, turpmāk tekstā – sešu tiesību aktu kopums, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1176/2011 un (ES) Nr. 1175/2011, turpmāk tekstā – sešu tiesību aktu kopums,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai euro zonas dalībvalstīs un ņemot vērā Regulu (ES) Nr. .../2013 par to euro zonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kuras apdraud finansiālās stabilitātes grūtības, turpmāk tekstā – divu tiesību aktu kopums, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai euro zonas dalībvalstīs un ņemot vērā Regulu (ES) Nr. .../2013 par to euro zonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kuras apdraud finansiālās stabilitātes grūtības, turpmāk tekstā – divu tiesību aktu kopums,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Ž. M. Barrozu un priekšsēdētāja vietnieka O. Rēna 2013. gada 20. februāra kopīgo paziņojumu saistībā ar trīspusējās sanāksmes vienošanos attiecībā uz divu tiesību aktu kopumu par ekonomikas pārvaldību euro zonā (atsauce MEMO/13/126), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Ž. M. Barrozu un priekšsēdētāja vietnieka O. Rēna 2013. gada 20. februāra kopīgo paziņojumu saistībā ar trīspusējās sanāksmes vienošanos attiecībā uz divu tiesību aktu kopumu par ekonomikas pārvaldību euro zonā (atsauce MEMO/13/126),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ar Fiskālā pakta 11. pantu to parakstījušās dalībvalstis vienojās “nodrošināt, ka visas galvenās ekonomikas politikas reformas, ko tās plāno veikt, tiks apspriestas iepriekš un attiecīgā gadījumā savstarpēji koordinētas”, un turklāt vienojās, ka “šajā koordinācijā iesaista Eiropas Savienības iestādes saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktu prasībām”; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar Fiskālā pakta 11. pantu to parakstījušās dalībvalstis vienojās “nodrošināt, ka visas galvenās ekonomikas politikas reformas, ko tās plāno veikt, tiks apspriestas iepriekš un attiecīgā gadījumā savstarpēji koordinētas”, un turklāt vienojās, ka “šajā koordinācijā iesaista Eiropas Savienības iestādes saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktu prasībām”;

| B. | tā kā saskaņā ar Fiskālā pakta 15. pantu šis līgums ne ilgāk kā piecu gadu laikā būtu jāinkorporē ES tiesību aktos, “pamatojoties uz tā īstenošanā uzkrātās pieredzes novērtējumu”, un tā kā Komisijas paziņojumu COM(2013)0165 un COM(2013)0166, kā arī likumdošanas priekšlikumus, kas paredzami kā turpinājums, var uzskatīt par pasākumiem, lai to panāktu; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Fiskālā pakta 15. pantu šis līgums ne ilgāk kā piecu gadu laikā būtu jāinkorporē ES tiesību aktos, “pamatojoties uz tā īstenošanā uzkrātās pieredzes novērtējumu”, un tā kā Komisijas paziņojumu COM(2013)0165 un COM(2013)0166, kā arī likumdošanas priekšlikumus, kas paredzami kā turpinājums, var uzskatīt par pasākumiem, lai to panāktu;

| C. | tā kā jau 2010. gadā Feio ziņojumā Parlaments izteica priekšlikumu “noteikt īpašas procedūras un prasības dalībvalstīm, jo īpaši euro zonas dalībvalstīm, informēt citai citu un Komisiju, pirms pieņemt ar ekonomikas politiku saistītus lēmumus, kuri, kā sagaidāms, izraisīs ievērojamu domino efektu un var apdraudēt iekšējā tirgus un Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) vienmērīgu darbību”; |
| --- | --- |

C.

tā kā jau 2010. gadā Feio ziņojumā Parlaments izteica priekšlikumu “noteikt īpašas procedūras un prasības dalībvalstīm, jo īpaši euro zonas dalībvalstīm, informēt citai citu un Komisiju, pirms pieņemt ar ekonomikas politiku saistītus lēmumus, kuri, kā sagaidāms, izraisīs ievērojamu domino efektu un var apdraudēt iekšējā tirgus un Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) vienmērīgu darbību”;

| D. | tā kā deklarācijā, kas tika pievienota divu tiesību aktu kopumam, aicināts izveidot būtiski pastiprinātu ekonomikas un budžeta uzraudzības un kontroles sistēmu, turpināt attīstīt Eiropas fiskālo darbībspēju, lai paredzētajā termiņā īstenotu pastāvīgu izaugsmi nodrošinošas strukturālās reformas, kas atbalsta principu, saskaņā ar kuru pasākumi lielākas atbildības un ekonomikas disciplīnas panākšanai būtu jāapvieno ar lielāku solidaritāti, kā arī lēmumu pieņēmēju bezkompromisa integrēšanu tādās politikas jomās kā, piemēram, nodokļu uzlikšana un darba tirgu, kas ir nozīmīgs solidaritātes instruments; tā kā šajā deklarācijā uzsvērts princips, saskaņā ar kuru pasākumi labākai ekonomikas politikas koordinēšanai jāapvieno ar lielāku solidaritāti; |
| --- | --- |

D.

tā kā deklarācijā, kas tika pievienota divu tiesību aktu kopumam, aicināts izveidot būtiski pastiprinātu ekonomikas un budžeta uzraudzības un kontroles sistēmu, turpināt attīstīt Eiropas fiskālo darbībspēju, lai paredzētajā termiņā īstenotu pastāvīgu izaugsmi nodrošinošas strukturālās reformas, kas atbalsta principu, saskaņā ar kuru pasākumi lielākas atbildības un ekonomikas disciplīnas panākšanai būtu jāapvieno ar lielāku solidaritāti, kā arī lēmumu pieņēmēju bezkompromisa integrēšanu tādās politikas jomās kā, piemēram, nodokļu uzlikšana un darba tirgu, kas ir nozīmīgs solidaritātes instruments; tā kā šajā deklarācijā uzsvērts princips, saskaņā ar kuru pasākumi labākai ekonomikas politikas koordinēšanai jāapvieno ar lielāku solidaritāti;

| E. | tā kā Thyssen ziņojuma 11. punktā uzsvērts, ka “patiesu EMS” nevar sašaurināti uzskatīt par noteikumu sistēmu, un tai ir nepieciešama palielināta budžeta darbībspēja, kuras pamatā ir īpaši pašu resursi; |
| --- | --- |

E.

tā kā Thyssen ziņojuma 11. punktā uzsvērts, ka “patiesu EMS” nevar sašaurināti uzskatīt par noteikumu sistēmu, un tai ir nepieciešama palielināta budžeta darbībspēja, kuras pamatā ir īpaši pašu resursi;

| F. | tā kā Thyssen ziņojumā norādīts, ka augstas kvalitātes un ticamai Eiropas statistikai ir būtiska loma ekonomikas jaunās pārvaldības svarīgākajos pasākumos un īstenojot galvenos lēmumu pieņemšanas uzdevumus, ka Eiropas statistikas sistēmas efektīva neatkarība gan valstu, gan Eiropas līmenī ir neaizstājams priekšnoteikums un ka publisko norēķinu standartu ievērošanas panākšana visās dalībvalstīs būs būtisks papildinājums Komisijas plašākām izpildes pilnvarām, apstiprinot valsts statistikas resursu kvalitāti, kurus izmanto deficīta un parādu raksturojošo skaitļu noteikšanai pilnvērtīgā fiskālā savienībā, |
| --- | --- |

F.

tā kā Thyssen ziņojumā norādīts, ka augstas kvalitātes un ticamai Eiropas statistikai ir būtiska loma ekonomikas jaunās pārvaldības svarīgākajos pasākumos un īstenojot galvenos lēmumu pieņemšanas uzdevumus, ka Eiropas statistikas sistēmas efektīva neatkarība gan valstu, gan Eiropas līmenī ir neaizstājams priekšnoteikums un ka publisko norēķinu standartu ievērošanas panākšana visās dalībvalstīs būs būtisks papildinājums Komisijas plašākām izpildes pilnvarām, apstiprinot valsts statistikas resursu kvalitāti, kurus izmanto deficīta un parādu raksturojošo skaitļu noteikšanai pilnvērtīgā fiskālā savienībā,

Komisijas paziņojumu vispārīgs novērtējums

| 1. | atzīst Komisijas centienus, lai panāktu turpmāku progresu tādas makroekonomiskās pārvaldības jomā Savienībā, kuras pamatā ir sešu tiesību aktu kopums un divu tiesību aktu kopums; tomēr uzsver, ka jaunās sistēmas pilnīgai īstenošanai jāpiešķir prioritāte salīdzinājumā ar jebkādu jaunu priekšlikumu iesniegšanu; |
| --- | --- |

1.

atzīst Komisijas centienus, lai panāktu turpmāku progresu tādas makroekonomiskās pārvaldības jomā Savienībā, kuras pamatā ir sešu tiesību aktu kopums un divu tiesību aktu kopums; tomēr uzsver, ka jaunās sistēmas pilnīgai īstenošanai jāpiešķir prioritāte salīdzinājumā ar jebkādu jaunu priekšlikumu iesniegšanu;

| 2. | norāda, ka uz stimuliem balstīta izpildes mehānisma radīšana ar mērķi palielināt solidaritāti, kohēziju un konkurētspēju ir jāapvieno ar vairāku līmeņu ekonomikas politikas koordināciju, kā norādīts divu tiesību aktu kopumam pievienotajā Komisijas deklarācijā, lai nodrošinātu atbilstību principam, ka “pasākumi lielākas atbildības un ekonomikas disciplīnas panākšanai tiek apvienoti ar lielāku solidaritāti”; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka uz stimuliem balstīta izpildes mehānisma radīšana ar mērķi palielināt solidaritāti, kohēziju un konkurētspēju ir jāapvieno ar vairāku līmeņu ekonomikas politikas koordināciju, kā norādīts divu tiesību aktu kopumam pievienotajā Komisijas deklarācijā, lai nodrošinātu atbilstību principam, ka “pasākumi lielākas atbildības un ekonomikas disciplīnas panākšanai tiek apvienoti ar lielāku solidaritāti”;

| 3. | uzsver, ka jebkādiem turpmākiem priekšlikumiem jānodrošina skaidra pievienotā vērtība salīdzinājumā ar spēkā esošajiem instrumentiem, piemēram, kā to nodrošina priekšlikumi kohēzijas politikas jomā; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka jebkādiem turpmākiem priekšlikumiem jānodrošina skaidra pievienotā vērtība salīdzinājumā ar spēkā esošajiem instrumentiem, piemēram, kā to nodrošina priekšlikumi kohēzijas politikas jomā;

| 4. | uzsver, ka koordinācijas centieni nedrīkst aizēnot attiecīgās kompetences dažādos lēmumu pieņemšanas līmeņos; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka koordinācijas centieni nedrīkst aizēnot attiecīgās kompetences dažādos lēmumu pieņemšanas līmeņos;

| 5. | atkārtoti pauž pārliecību, ka ES nedrīkst pārkāpt Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu prerogatīvas, jo īpaši gadījumos, kad vien ir paredzēta jebkāda suverenitātes nodošana; uzsver, ka pienācīgai leģitimitātei un atbildībai nepieciešami demokrātiski lēmumi un tie ir jānodrošina attiecīgi dalībvalstu parlamentiem un Eiropas Parlamentam gan valstu, gan ES līmenī; atgādina par Eiropadomes 2012. gada secinājumos norādīto principu, ka “visā šajā procesā galvenais mērķis paliek nodrošināt demokrātisko leģitimitāti un pārskatatbildību tajā līmenī, kurā pieņem un pilda lēmumus”; uzsver, ka mehānismi iepriekšējai koordinācijai, kā arī konverģences un konkurētspējas instrumenti būtu jāpiemēro attiecībā uz visām dalībvalstīm, kuras pieņēmušas euro par savu valūtu, paredzot iespēju citām dalībvalstīm pastāvīgi pievienoties tiem; aicina Komisiju paredzēt šādu obligātu apstiprinājumu, kas dalībvalstu parlamentiem jāsniedz attiecībā uz turpmākajiem likumdošanas priekšlikumiem, kā arī nodrošināt nozares sociālo partneru pastiprinātu iesaistīšanu ekonomikas koordinācijā; |
| --- | --- |

5.

atkārtoti pauž pārliecību, ka ES nedrīkst pārkāpt Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu prerogatīvas, jo īpaši gadījumos, kad vien ir paredzēta jebkāda suverenitātes nodošana; uzsver, ka pienācīgai leģitimitātei un atbildībai nepieciešami demokrātiski lēmumi un tie ir jānodrošina attiecīgi dalībvalstu parlamentiem un Eiropas Parlamentam gan valstu, gan ES līmenī; atgādina par Eiropadomes 2012. gada secinājumos norādīto principu, ka “visā šajā procesā galvenais mērķis paliek nodrošināt demokrātisko leģitimitāti un pārskatatbildību tajā līmenī, kurā pieņem un pilda lēmumus”; uzsver, ka mehānismi iepriekšējai koordinācijai, kā arī konverģences un konkurētspējas instrumenti būtu jāpiemēro attiecībā uz visām dalībvalstīm, kuras pieņēmušas euro par savu valūtu, paredzot iespēju citām dalībvalstīm pastāvīgi pievienoties tiem; aicina Komisiju paredzēt šādu obligātu apstiprinājumu, kas dalībvalstu parlamentiem jāsniedz attiecībā uz turpmākajiem likumdošanas priekšlikumiem, kā arī nodrošināt nozares sociālo partneru pastiprinātu iesaistīšanu ekonomikas koordinācijā;

| 6. | uzskata, ka paziņojumu sniegšanas laika izvēle nav bijusi optimāla; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu, lai saskaņā ar ES pusgada procesu pieņemtu konverģences kodeksu, kura pamatā būtu stratēģija “Eiropa 2020” un kurā būtu iekļauts spēcīgs sociālais pīlārs; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka paziņojumu sniegšanas laika izvēle nav bijusi optimāla; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu, lai saskaņā ar ES pusgada procesu pieņemtu konverģences kodeksu, kura pamatā būtu stratēģija “Eiropa 2020” un kurā būtu iekļauts spēcīgs sociālais pīlārs;

| 7. | atkārtoti pauž viedokli, ka Komisijai pilnībā jāņem vērā Parlamenta kā līdztiesīga likumdevēja loma; pauž vilšanos, ka nesen iesniegtajos paziņojumos par EMS nav atspoguļota Eiropas Parlamenta nostāja par tā padziļinātu iesaistīšanu sarunās par EMS, bet ir paredzēta vienīgi ļoti ierobežota parlamenta kontrole, ierosinot dialoga struktūru; uzsver, ka Parlaments ir likumdošanas un budžeta lēmējiestāde, kas ir līdztiesīga ar Padomi; |
| --- | --- |

7.

atkārtoti pauž viedokli, ka Komisijai pilnībā jāņem vērā Parlamenta kā līdztiesīga likumdevēja loma; pauž vilšanos, ka nesen iesniegtajos paziņojumos par EMS nav atspoguļota Eiropas Parlamenta nostāja par tā padziļinātu iesaistīšanu sarunās par EMS, bet ir paredzēta vienīgi ļoti ierobežota parlamenta kontrole, ierosinot dialoga struktūru; uzsver, ka Parlaments ir likumdošanas un budžeta lēmējiestāde, kas ir līdztiesīga ar Padomi;

| 8. | pauž vilšanos, ka politikas jomas, uz kurām attiecas paziņojumi, koncentrējas galvenokārt uz cenu konkurētspēju, bet neietver nodokļu apiešanu vai sociālo un nodarbinātības dimensiju; |
| --- | --- |

8.

pauž vilšanos, ka politikas jomas, uz kurām attiecas paziņojumi, koncentrējas galvenokārt uz cenu konkurētspēju, bet neietver nodokļu apiešanu vai sociālo un nodarbinātības dimensiju;

| 9. | uzsver, ka likumdošanas priekšlikumi, kas saistīti ar abiem paziņojumiem, būtu jāpieņem, ievērojot parasto likumdošanas procedūru; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka likumdošanas priekšlikumi, kas saistīti ar abiem paziņojumiem, būtu jāpieņem, ievērojot parasto likumdošanas procedūru;

Svarīgāko ekonomikas politikas reformu plānu iepriekšēja koordinēšana

| 10. | uzskata, ka ekonomikas politikas reformu formāla iepriekšēja koordinēšana ES līmenī ir svarīga, tā būtu jānostiprina, balstoties uz Kopienas metodi, un tai būtu jāattiecas uz galvenajām valsts ekonomikas reformām, kas paredzētas valsts reformu programmās, kurās parādītas iespējamas negatīvās sekas; uzskata, ka šāda iepriekšēja koordinācija jāpieskaņo ES ekonomikas politikas koordinācijas pusgada instrumentiem, kas minēti 2.a pantā Regulā (ES) Nr. 1175/2011 un vajadzības gadījumā tie būtu jāizstrādā saistībā ar jauniem stimulējošiem solidaritātes instrumentiem; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka ekonomikas politikas reformu formāla iepriekšēja koordinēšana ES līmenī ir svarīga, tā būtu jānostiprina, balstoties uz Kopienas metodi, un tai būtu jāattiecas uz galvenajām valsts ekonomikas reformām, kas paredzētas valsts reformu programmās, kurās parādītas iespējamas negatīvās sekas; uzskata, ka šāda iepriekšēja koordinācija jāpieskaņo ES ekonomikas politikas koordinācijas pusgada instrumentiem, kas minēti 2.a pantā Regulā (ES) Nr. 1175/2011 un vajadzības gadījumā tie būtu jāizstrādā saistībā ar jauniem stimulējošiem solidaritātes instrumentiem;

| 11. | uzskata, ka lēmumu pieņēmēju bezkompromisa integrēšanas pamatā politikas jomās Savienības līmenī jābūt stabilai statistikai un turpmākai budžeta koordinēšanai Savienībā un jo īpaši ir vajadzīgi konsolidēti dati par Savienības, dalībvalstu un vietējo un reģionālo iestāžu publiskajiem kontiem; tālab uzskata, ka Komisijai gaidāmajos likumdošanas priekšlikumos jāiekļauj norāde par šādu konsolidētu datu sagatavošanas nepieciešamību; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka lēmumu pieņēmēju bezkompromisa integrēšanas pamatā politikas jomās Savienības līmenī jābūt stabilai statistikai un turpmākai budžeta koordinēšanai Savienībā un jo īpaši ir vajadzīgi konsolidēti dati par Savienības, dalībvalstu un vietējo un reģionālo iestāžu publiskajiem kontiem; tālab uzskata, ka Komisijai gaidāmajos likumdošanas priekšlikumos jāiekļauj norāde par šādu konsolidētu datu sagatavošanas nepieciešamību;

| 12. | pauž nožēlu par galveno ekonomikas politikas reformu ierosināto vērtēšanas kritēriju neskaidro formulējumu un ārkārtīgi nekonkrētajām definīcijām, piemēram, tādu kā “politiskās ekonomikas apsvērumi”; prasa pievienot jaunus un specifiskus kritērijus, kuru pamatā ir ES pusgada procesa un stratēģijas “Eiropa 2020” instrumenti, lai identificētu galvenās reformas, ņemot vērā valstu īpatnības un respektējot subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

12.

pauž nožēlu par galveno ekonomikas politikas reformu ierosināto vērtēšanas kritēriju neskaidro formulējumu un ārkārtīgi nekonkrētajām definīcijām, piemēram, tādu kā “politiskās ekonomikas apsvērumi”; prasa pievienot jaunus un specifiskus kritērijus, kuru pamatā ir ES pusgada procesa un stratēģijas “Eiropa 2020” instrumenti, lai identificētu galvenās reformas, ņemot vērā valstu īpatnības un respektējot subsidiaritātes principu;

| 13. | uzskata, ka iepriekšējai koordinācijai nepieciešamie mehānismi būtu jāpiemēro attiecībā uz visām euro zonas dalībvalstīm Savienībā, vienlaicīgi ņemot vērā euro zonas dalībvalstu lielāku savstarpējo atkarību; uzskata, ka šo mehānismu īstenošanā būtu jāļauj brīvprātīgi piedalīties dalībvalstīm, kuras paredzējušas pievienoties šai zonai; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka iepriekšējai koordinācijai nepieciešamie mehānismi būtu jāpiemēro attiecībā uz visām euro zonas dalībvalstīm Savienībā, vienlaicīgi ņemot vērā euro zonas dalībvalstu lielāku savstarpējo atkarību; uzskata, ka šo mehānismu īstenošanā būtu jāļauj brīvprātīgi piedalīties dalībvalstīm, kuras paredzējušas pievienoties šai zonai;

| 14. | aicina reformu plānus padarīt pārredzamus, iekļaujošus un pieejamus plašai sabiedrībai; turklāt aicina īstenot sociālu dialogu, iesaistot visas sabiedrības ieinteresētās aprindas, lai tam būtu nozīmīga un skaidra loma diskusijās par iepriekšēju koordināciju; |
| --- | --- |

14.

aicina reformu plānus padarīt pārredzamus, iekļaujošus un pieejamus plašai sabiedrībai; turklāt aicina īstenot sociālu dialogu, iesaistot visas sabiedrības ieinteresētās aprindas, lai tam būtu nozīmīga un skaidra loma diskusijās par iepriekšēju koordināciju;

| 15. | aicina šajā procesā izmantot rūpīgu plānošanu, lai Komisija būtu informēta un spētu iepriekš komentēt plānotās reformas pirms to galīgas pieņemšanas; |
| --- | --- |

15.

aicina šajā procesā izmantot rūpīgu plānošanu, lai Komisija būtu informēta un spētu iepriekš komentēt plānotās reformas pirms to galīgas pieņemšanas;

| 16. | prasa iekļaut šo jauno instrumentu Eiropas pusgada procesā un piešķirt Eiropas Parlamentam pilnvaras demokrātiskas atbildības nodrošināšanā; |
| --- | --- |

16.

prasa iekļaut šo jauno instrumentu Eiropas pusgada procesā un piešķirt Eiropas Parlamentam pilnvaras demokrātiskas atbildības nodrošināšanā;

| 17. | uzsver, ka iepriekšējai koordinācijai būtu nevis jācenšas nomākt centienus panākt valsts līmeņa reformas, bet gan jānodrošina, ka reformas netiek novilcinātas, ja vien negatīvās sekas, ko šīs reformas varētu izraisīt, nav tik nozīmīgas, ka tās attaisnotu reformu pārvērtēšanu; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka iepriekšējai koordinācijai būtu nevis jācenšas nomākt centienus panākt valsts līmeņa reformas, bet gan jānodrošina, ka reformas netiek novilcinātas, ja vien negatīvās sekas, ko šīs reformas varētu izraisīt, nav tik nozīmīgas, ka tās attaisnotu reformu pārvērtēšanu;

Konverģences un konkurētspējas instrumenta ieviešana

| 18. | uzskata, ka jebkādiem jauniem ierosinātiem konverģences un konkurētspējas instrumentiem būtu jābalstās uz nosacītību, solidaritāti un konverģenci; uzskata, ka šāda veida instrumentu būtu jāierosina tikai tad, ja, balstoties uz saskanības novērtējumu starp konverģences kodeksu un valsts izpildes plāniem, konstatēta sociāla nelīdzsvarotība un svarīgu ilgtermiņa, noturīgu un izaugsmi veicinošu strukturālo reformu nepieciešamība, pienācīgi oficiāli iesaistot Eiropas Parlamentu, Padomi un dalībvalstu parlamentus; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka jebkādiem jauniem ierosinātiem konverģences un konkurētspējas instrumentiem būtu jābalstās uz nosacītību, solidaritāti un konverģenci; uzskata, ka šāda veida instrumentu būtu jāierosina tikai tad, ja, balstoties uz saskanības novērtējumu starp konverģences kodeksu un valsts izpildes plāniem, konstatēta sociāla nelīdzsvarotība un svarīgu ilgtermiņa, noturīgu un izaugsmi veicinošu strukturālo reformu nepieciešamība, pienācīgi oficiāli iesaistot Eiropas Parlamentu, Padomi un dalībvalstu parlamentus;

| 19. | uzsver, ka jaunais konverģences un konkurētspējas instruments būtu jāpiemēro attiecībā uz visām euro zonas dalībvalstīm Savienībā, vienlaicīgi ņemot vērā euro zonas dalībvalstu lielāku savstarpējo atkarību; uzskata, ka šo mehānismu īstenošanā būtu jāļauj brīvprātīgi piedalīties dalībvalstīm, kuras paredzējušas pievienoties šai zonai; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka jaunais konverģences un konkurētspējas instruments būtu jāpiemēro attiecībā uz visām euro zonas dalībvalstīm Savienībā, vienlaicīgi ņemot vērā euro zonas dalībvalstu lielāku savstarpējo atkarību; uzskata, ka šo mehānismu īstenošanā būtu jāļauj brīvprātīgi piedalīties dalībvalstīm, kuras paredzējušas pievienoties šai zonai;

| 20. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt, ka šis jaunais instruments tiek pieņemts saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā pamatā ir Kopienas metode un tas paredz pienācīgu Eiropas Parlamenta veiktu rūpīgu pārbaudi, ļaujot pieņemt attiecīgās budžeta apropriācijas katrā konkrētā gadījumā atsevišķi; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt, ka šis jaunais instruments tiek pieņemts saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā pamatā ir Kopienas metode un tas paredz pienācīgu Eiropas Parlamenta veiktu rūpīgu pārbaudi, ļaujot pieņemt attiecīgās budžeta apropriācijas katrā konkrētā gadījumā atsevišķi;

| 21. | uzsver, ka gada pārskatu par valstu plāniem un šo plānu īstenošanas uzraudzības pamatā vajadzētu būt pilnveidotam Eiropas pusgada procesam, neietekmējot ES budžeta rūpīgas pārbaudes procedūru; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka gada pārskatu par valstu plāniem un šo plānu īstenošanas uzraudzības pamatā vajadzētu būt pilnveidotam Eiropas pusgada procesam, neietekmējot ES budžeta rūpīgas pārbaudes procedūru;

| 22. | uzskata, ka konverģences un konkurētspējas instrumentam jākļūst par palielinātas budžeta darbībspējas virzītājspēku un tam jābūt sasaistītam ar strukturālo reformu uz nosacījumiem pamatotu atbalstu ar mērķi uzlabot konkurētspēju, izaugsmi un sociālo kohēziju, nodrošinot ekonomikas politikas jomu ciešāku koordināciju un dalībvalstu stabilu saimnieciskās darbības konverģenci, kā arī risinot ar neatbilstību un sociālo diverģenci saistītās problēmas; uzskata, ka šādi instrumenti ir būtiski, lai veidotu patiesu fiskālo darbībspēju; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka konverģences un konkurētspējas instrumentam jākļūst par palielinātas budžeta darbībspējas virzītājspēku un tam jābūt sasaistītam ar strukturālo reformu uz nosacījumiem pamatotu atbalstu ar mērķi uzlabot konkurētspēju, izaugsmi un sociālo kohēziju, nodrošinot ekonomikas politikas jomu ciešāku koordināciju un dalībvalstu stabilu saimnieciskās darbības konverģenci, kā arī risinot ar neatbilstību un sociālo diverģenci saistītās problēmas; uzskata, ka šādi instrumenti ir būtiski, lai veidotu patiesu fiskālo darbībspēju;

| 23. | uzsver, ka šādai budžeta darbībspējai būtu jānodrošina priekšrocības tikai tām dalībvalstīm, kas piedalījušās tās veidošanā; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka šādai budžeta darbībspējai būtu jānodrošina priekšrocības tikai tām dalībvalstīm, kas piedalījušās tās veidošanā;

| 24. | pauž vilšanos par to, ka paziņojumos, paredzot līgumus starp ES un dalībvalstīm, nav ņemts vērā vienotais Eiropas tiesiskais regulējums; uzskata, ka jēdziens “līgumiskas vienošanās” ir nepiemērots, jo paziņojumos paredzētais mehānisms patiesībā nav publisko tiesību vai civiltiesību reglamentēts “līgums”, bet gan ekonomikas politikas koordinācijas izpildes mehānisms, kura pamatā ir dažādi stimuli; |
| --- | --- |

24.

pauž vilšanos par to, ka paziņojumos, paredzot līgumus starp ES un dalībvalstīm, nav ņemts vērā vienotais Eiropas tiesiskais regulējums; uzskata, ka jēdziens “līgumiskas vienošanās” ir nepiemērots, jo paziņojumos paredzētais mehānisms patiesībā nav publisko tiesību vai civiltiesību reglamentēts “līgums”, bet gan ekonomikas politikas koordinācijas izpildes mehānisms, kura pamatā ir dažādi stimuli;

| 25. | uzsver, ka reformu plāni ir jāizstrādā dalībvalstīm, pienācīgi iesaistot to parlamentus saskaņā ar šo parlamentu iekšējiem konstitucionālajiem noteikumiem, kā arī sadarbībā ar Komisiju, vienlaicīgi pilnībā respektējot subsidiaritātes principu un nepieciešamību ikvienā dalībvalstī saglabāt atbilstošu politisku rīcības brīvību īstenošanai valsts līmenī un demokrātiskajiem procesiem; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka reformu plāni ir jāizstrādā dalībvalstīm, pienācīgi iesaistot to parlamentus saskaņā ar šo parlamentu iekšējiem konstitucionālajiem noteikumiem, kā arī sadarbībā ar Komisiju, vienlaicīgi pilnībā respektējot subsidiaritātes principu un nepieciešamību ikvienā dalībvalstī saglabāt atbilstošu politisku rīcības brīvību īstenošanai valsts līmenī un demokrātiskajiem procesiem;

| 26. | norāda, ka var mazināt iespējamās strukturālo reformu īstenošanas īstermiņa negatīvās sekas un jo īpaši sociālas un politiskas grūtības un pilsoņi tās var vieglāk akceptēt, ja ir izveidots reformu atbalsta stimulējošs mehānisms; turklāt konstatē, ka šis mehānisms būtu jāfinansē, izmantojot jaunu pozīciju, kuru ierosinātu un pārvaldītu ar Kopienas metodes starpniecību un kas būtu ES budžeta neatņemama daļa, tomēr pārsniedzot DFS maksimālo robežu, lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlaments tiek iesaistīts kā likumdošanas un budžeta lēmējiestāde; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka var mazināt iespējamās strukturālo reformu īstenošanas īstermiņa negatīvās sekas un jo īpaši sociālas un politiskas grūtības un pilsoņi tās var vieglāk akceptēt, ja ir izveidots reformu atbalsta stimulējošs mehānisms; turklāt konstatē, ka šis mehānisms būtu jāfinansē, izmantojot jaunu pozīciju, kuru ierosinātu un pārvaldītu ar Kopienas metodes starpniecību un kas būtu ES budžeta neatņemama daļa, tomēr pārsniedzot DFS maksimālo robežu, lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlaments tiek iesaistīts kā likumdošanas un budžeta lēmējiestāde;

| 27. | norāda, ka veicamie pasākumi pat īstermiņā nedrīkstētu negatīvi ietekmēt sociālo integrāciju, strādājošo tiesības, veselības aprūpi un citus sociālos jautājumus; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka veicamie pasākumi pat īstermiņā nedrīkstētu negatīvi ietekmēt sociālo integrāciju, strādājošo tiesības, veselības aprūpi un citus sociālos jautājumus;

| 28. | uzsver, ka ar instrumenta starpniecību būtu jāizvairās no “morālo risku” problēmām; uzskata, ka šajā sakarībā Komisijai būtu jānodrošina, ka reformas netiek novilcinātas līdz laikposma beigām, kurā tās ir tiesīgas saņemt finansiālu atbalstu, un ka ar instrumentu netiek paredzēti stimuli reformām, kuras būtu īstenotas arī bez Savienības atbalsta; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka ar instrumenta starpniecību būtu jāizvairās no “morālo risku” problēmām; uzskata, ka šajā sakarībā Komisijai būtu jānodrošina, ka reformas netiek novilcinātas līdz laikposma beigām, kurā tās ir tiesīgas saņemt finansiālu atbalstu, un ka ar instrumentu netiek paredzēti stimuli reformām, kuras būtu īstenotas arī bez Savienības atbalsta;

| 29. | uzsver, ka instrumentam nevajadzētu pārklāties ar kohēzijas politiku; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka instrumentam nevajadzētu pārklāties ar kohēzijas politiku;

o

o o

| 30. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai un Padomei. |
| --- | --- |

30.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai un Padomei.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0430.

(2)  OV C 70 E, 8.3.2012., 41. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0542.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/84 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/84

---

P7_TA(2013)0223

Sīrijas bēgļu stāvoklis kaimiņvalstīs

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par Sīrijas bēgļu stāvokli kaimiņvalstīs (2013/2611(RSP))

(2016/C 055/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sīriju, it īpaši 2012. gada 16. februāra (1) un 2012. gada 13. septembra (2) rezolūciju, un par iedzīvotājiem, kas bēg no bruņotiem konfliktiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sīriju, it īpaši 2012. gada 16. februāra (1) un 2012. gada 13. septembra (2) rezolūciju, un par iedzīvotājiem, kas bēg no bruņotiem konfliktiem,

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2012. gada 23. marta, 23. aprīļa, 14. maija, 25. jūnija, 23. jūlija, 15. oktobra, 19. novembra un 10. decembra un 2013. gada 23. janvāra, 18. februāra, 11. marta un 22. aprīļa secinājumus par Sīriju; ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu padomes 2012. gada oktobra sanāksmi, kurā tika atbalstīts ierosinājums, lai Komisija sagatavotu reģionālu aizsardzības programmu; ņemot vērā Eiropadomes 2012. gada 2. marta, 29. jūnija un 14. decembra un 2013. gada 8. februāra secinājumus par Sīriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2012. gada 23. marta, 23. aprīļa, 14. maija, 25. jūnija, 23. jūlija, 15. oktobra, 19. novembra un 10. decembra un 2013. gada 23. janvāra, 18. februāra, 11. marta un 22. aprīļa secinājumus par Sīriju; ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu padomes 2012. gada oktobra sanāksmi, kurā tika atbalstīts ierosinājums, lai Komisija sagatavotu reģionālu aizsardzības programmu; ņemot vērā Eiropadomes 2012. gada 2. marta, 29. jūnija un 14. decembra un 2013. gada 8. februāra secinājumus par Sīriju,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Ketrīnas Eštones paziņojumus par Sīrijas bēgļiem un it īpaši viņas piezīmes 2013. gada 13. marta plenārsēdē Strasbūrā un viņas 2013. gada 8. maija paziņojumu; ņemot vērā par starptautisko sadarbību, humāno palīdzību un reaģēšanu krīzes situācijās atbildīgās komisāres Kristalinas Georgijevas paziņojumus par Sīrijas bēgļiem un ES reakciju, it īpaši viņas 2013. gada 12. maija paziņojumu, un ņemot vērā Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāta ziņojumus un faktu lapas par situāciju Sīrijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Ketrīnas Eštones paziņojumus par Sīrijas bēgļiem un it īpaši viņas piezīmes 2013. gada 13. marta plenārsēdē Strasbūrā un viņas 2013. gada 8. maija paziņojumu; ņemot vērā par starptautisko sadarbību, humāno palīdzību un reaģēšanu krīzes situācijās atbildīgās komisāres Kristalinas Georgijevas paziņojumus par Sīrijas bēgļiem un ES reakciju, it īpaši viņas 2013. gada 12. maija paziņojumu, un ņemot vērā Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāta ziņojumus un faktu lapas par situāciju Sīrijā,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2012. gada 20. jūlija rezolūciju Nr. 2059, 2012. gada 21. aprīļa rezolūciju Nr. 2043 un 2012. gada 14. aprīļa rezolūciju Nr. 2042 un ANO Neatkarīgās starptautiskās izmeklēšanas komisijas 2013. gada 11. marta atjaunināto ziņojumu; ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra vietnieces humānās palīdzības jautājumos un ārkārtas palīdzības koordinatores Valerī Amosas izdotos ANO Drošības padomes informatīvos paziņojumus par Sīriju, it īpaši 2013. gada 18. aprīļa paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2012. gada 20. jūlija rezolūciju Nr. 2059, 2012. gada 21. aprīļa rezolūciju Nr. 2043 un 2012. gada 14. aprīļa rezolūciju Nr. 2042 un ANO Neatkarīgās starptautiskās izmeklēšanas komisijas 2013. gada 11. marta atjaunināto ziņojumu; ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra vietnieces humānās palīdzības jautājumos un ārkārtas palīdzības koordinatores Valerī Amosas izdotos ANO Drošības padomes informatīvos paziņojumus par Sīriju, it īpaši 2013. gada 18. aprīļa paziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra paziņojumus un ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos Antonio Guteresa piezīmes ANO Drošības padomei, it īpaši tās, kas tika izteiktas 2013. gada 18. aprīlī; ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2011. gada 2. decembra un 2013. gada 22. marta rezolūcijas par Sīrijas Arābu Republiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra paziņojumus un ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos Antonio Guteresa piezīmes ANO Drošības padomei, it īpaši tās, kas tika izteiktas 2013. gada 18. aprīlī; ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2011. gada 2. decembra un 2013. gada 22. marta rezolūcijas par Sīrijas Arābu Republiku,

| — | ņemot vērā Marakešā notikušo Sīrijas tautas draugu grupas sanāksmi un 2013. gada 28. janvārī Parīzē notikušo starptautisko konferenci, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Marakešā notikušo Sīrijas tautas draugu grupas sanāksmi un 2013. gada 28. janvārī Parīzē notikušo starptautisko konferenci,

| — | ņemot vērā jaunāko Sīrijas reģionālo reaģēšanas plānu laikposmam no 2013. gada janvāra līdz jūnijam un visus ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos izdotos reģionālos reaģēšanas plānus, kas sekoja pirmajam – 2012. gada martā izdotajam – reaģēšanas plānam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jaunāko Sīrijas reģionālo reaģēšanas plānu laikposmam no 2013. gada janvāra līdz jūnijam un visus ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos izdotos reģionālos reaģēšanas plānus, kas sekoja pirmajam – 2012. gada martā izdotajam – reaģēšanas plānam,

| — | ņemot vērā 2012. gada 19. decembra Sīrijas humānās palīdzības reaģēšanas plānu (SHARP) 2013. gadam, kuru sagatavoja Sīrijas Arābu Republikas valdība, šo darbu koordinējot ANO sistēmai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 19. decembra Sīrijas humānās palīdzības reaģēšanas plānu (SHARP) 2013. gadam, kuru sagatavoja Sīrijas Arābu Republikas valdība, šo darbu koordinējot ANO sistēmai,

| — | ņemot vērā 2012. gada pavasarī izveidoto Sīrijas humanitāro forumu un tā pēdējo sanāksmi, kas notika 2013. gada 19. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada pavasarī izveidoto Sīrijas humanitāro forumu un tā pēdējo sanāksmi, kas notika 2013. gada 19. februārī,

| — | ņemot vērā ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja (OCHA) sagatavotos biļetenus par humanitāro situāciju Sīrijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja (OCHA) sagatavotos biļetenus par humanitāro situāciju Sīrijā,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijas par Sīriju, it īpaši rezolūciju Nr. 46/182 par ANO ārkārtas humānās palīdzības koordinācijas pastiprināšanu un tās pielikumā pievienotos pamatprincipus, un rezolūciju Nr. 67/183 par situāciju cilvēktiesību jomā Sīrijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijas par Sīriju, it īpaši rezolūciju Nr. 46/182 par ANO ārkārtas humānās palīdzības koordinācijas pastiprināšanu un tās pielikumā pievienotos pamatprincipus, un rezolūciju Nr. 67/183 par situāciju cilvēktiesību jomā Sīrijā,

| — | ņemot vērā 2013. gada 30. janvārī Kuveitā notikušās Sīrijas jautājumam veltītās augsta līmeņa starptautiskās humānās palīdzības sniedzēju konferences kopsavilkuma ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 30. janvārī Kuveitā notikušās Sīrijas jautājumam veltītās augsta līmeņa starptautiskās humānās palīdzības sniedzēju konferences kopsavilkuma ziņojumu,

| — | ņemot vērā Sīrijas jautājuma rīcības grupas 2012. gada 30. jūnija galīgo komunikē (Ženēvas komunikē), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sīrijas jautājuma rīcības grupas 2012. gada 30. jūnija galīgo komunikē (Ženēvas komunikē),

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1949. gada Ženēvas konvencijas un to papildprotokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gada Ženēvas konvencijas un to papildprotokolus,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, ANO Konvenciju par bērna tiesībām un tās fakultatīvo protokolu par bērnu iesaistīšanu bruņotā konfliktā un ANO Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to, kuriem visiem Sīrija ir pievienojusies, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, ANO Konvenciju par bērna tiesībām un tās fakultatīvo protokolu par bērnu iesaistīšanu bruņotā konfliktā un ANO Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to, kuriem visiem Sīrija ir pievienojusies,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā līdz 2013. gada 16. maijam ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos birojs (UNHCR) Sīrijas kaimiņvalstīs un Ziemeļāfrikā bija reģistrējis kopumā 1 523 626 Sīrijas bēgļus; tā kā tiek lēsts, ka kopējais, tai skaitā nereģistrēto, bēgļu skaits ir daudz lielāks; tā kā saskaņā ar UNHCR sniegto informāciju palīdzība nepieciešama 7 miljoniem sīriešu, tai skaitā 3,1 miljonam bērnu, un iekšzemē pārvietoto personu skaits 2013. gada 6. maijā sasniedza 4,25 miljonus; tā kā saskaņā ar to pašu informācijas avotu Sīrijas bēgļu (tai skaitā to, kas gaida reģistrāciju) skaitliskais izvietojums uzņemošajās valstīs 2013. gada 16. maijā bija šāds: Turcijā – 347 815, Libānā – 474 461, Jordānijā – 474 405, Irākā – 148 028, Ēģiptē – 68 865 un Marokā, Alžīrijā un Lībijā kopā – 10 052 (reģistrētie); tā kā uz kaimiņvalstīm ik dienu bēg tūkstošiem sīriešu un UNHCR lēš, ka līdz 2013. gada beigām Sīriju būs pametuši 3,5 miljoni bēgļu; |
| --- | --- |

A.

tā kā līdz 2013. gada 16. maijam ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos birojs (UNHCR) Sīrijas kaimiņvalstīs un Ziemeļāfrikā bija reģistrējis kopumā 1 523 626 Sīrijas bēgļus; tā kā tiek lēsts, ka kopējais, tai skaitā nereģistrēto, bēgļu skaits ir daudz lielāks; tā kā saskaņā ar UNHCR sniegto informāciju palīdzība nepieciešama 7 miljoniem sīriešu, tai skaitā 3,1 miljonam bērnu, un iekšzemē pārvietoto personu skaits 2013. gada 6. maijā sasniedza 4,25 miljonus; tā kā saskaņā ar to pašu informācijas avotu Sīrijas bēgļu (tai skaitā to, kas gaida reģistrāciju) skaitliskais izvietojums uzņemošajās valstīs 2013. gada 16. maijā bija šāds: Turcijā – 347 815, Libānā – 474 461, Jordānijā – 474 405, Irākā – 148 028, Ēģiptē – 68 865 un Marokā, Alžīrijā un Lībijā kopā – 10 052 (reģistrētie); tā kā uz kaimiņvalstīm ik dienu bēg tūkstošiem sīriešu un UNHCR lēš, ka līdz 2013. gada beigām Sīriju būs pametuši 3,5 miljoni bēgļu;

| B. | tā kā, ar katru bruņotā konflikta dienu pasliktinoties politiskajai un humanitārajai situācijai valstī, strauji palielinās Sīrijas bēgļu un to iedzīvotāju skaits, kuriem nepieciešama palīdzība; tā kā kaimiņvalstīs un citās valstīs politisku patvērumu lūguši ne tikai civiliedzīvotāji, bet arī vairāki bijušie režīma politiskie un militārie vadītāji, kā arī vēstnieki; tā bruņotais konflikts Sīrijā nopietni apdraud jau tā trauslo drošību un stabilitāti visā reģionā; tā kā bruņotā konflikta domino efekts draud no nejauša kļūt par strukturālu; tā kā ES un starptautiskā sabiedrība nevar pieļaut vēl vienu katastrofu; tā kā visa reģiona politiskā, drošības un humanitārā katastrofa sagrautu starptautisko spēju reaģēt; |
| --- | --- |

B.

tā kā, ar katru bruņotā konflikta dienu pasliktinoties politiskajai un humanitārajai situācijai valstī, strauji palielinās Sīrijas bēgļu un to iedzīvotāju skaits, kuriem nepieciešama palīdzība; tā kā kaimiņvalstīs un citās valstīs politisku patvērumu lūguši ne tikai civiliedzīvotāji, bet arī vairāki bijušie režīma politiskie un militārie vadītāji, kā arī vēstnieki; tā bruņotais konflikts Sīrijā nopietni apdraud jau tā trauslo drošību un stabilitāti visā reģionā; tā kā bruņotā konflikta domino efekts draud no nejauša kļūt par strukturālu; tā kā ES un starptautiskā sabiedrība nevar pieļaut vēl vienu katastrofu; tā kā visa reģiona politiskā, drošības un humanitārā katastrofa sagrautu starptautisko spēju reaģēt;

| C. | tā kā tūkstošiem no Sīrijas aizbēgušo cilvēku ir dezertējuši no bruņotajiem spēkiem, lai nebūtu jāpastrādā kara noziegumi vai noziegumi pret cilvēci, vai arī līdzīgu iemeslu dēļ izvairās no militārā dienesta; |
| --- | --- |

C.

tā kā tūkstošiem no Sīrijas aizbēgušo cilvēku ir dezertējuši no bruņotajiem spēkiem, lai nebūtu jāpastrādā kara noziegumi vai noziegumi pret cilvēci, vai arī līdzīgu iemeslu dēļ izvairās no militārā dienesta;

| D. | tā kā 2013. gada martā ANO lēsa, ka Sīrijā vardarbības rezultātā bojā gājuši aptuveni 80 000 cilvēku, galvenokārt civiliedzīvotāji; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2013. gada martā ANO lēsa, ka Sīrijā vardarbības rezultātā bojā gājuši aptuveni 80 000 cilvēku, galvenokārt civiliedzīvotāji;

| E. | tā kā svarīgu infrastruktūras objektu, tostarp skolu un slimnīcu, sagraušana, valūtas devalvācija, pārtikas preču cenu celšanās un degvielas, elektrības, ūdens, pārtikas un medikamentu trūkums skar lielāko daļu Sīrijas iedzīvotāju; tā kā trūkumā nonākušo Sīrijas iedzīvotāju fiziskā piekļuve palīdzībai joprojām ir būtiski ierobežota un ir atkarīga no Bashar al-Assad valdības sadarbības; |
| --- | --- |

E.

tā kā svarīgu infrastruktūras objektu, tostarp skolu un slimnīcu, sagraušana, valūtas devalvācija, pārtikas preču cenu celšanās un degvielas, elektrības, ūdens, pārtikas un medikamentu trūkums skar lielāko daļu Sīrijas iedzīvotāju; tā kā trūkumā nonākušo Sīrijas iedzīvotāju fiziskā piekļuve palīdzībai joprojām ir būtiski ierobežota un ir atkarīga no Bashar al-Assad valdības sadarbības;

| F. | tā kā ANO aģentūras ziņo, ka ir panākts progress starpaģentūru palīdzības konvoju organizēšanā pāri bruņotā konflikta līnijām uz valdības kontrolētajām, opozīcijas kontrolētajām un strīdus teritorijām; tā kā gan birokrātiskie šķēršļi, gan pārbaudes punkti visā valsts (gan valdības, gan opozīcijas spēku kontrolētajā) teritorijā apgrūtina efektīvu humanitāro reaģēšanu visā Sīrijā; |
| --- | --- |

F.

tā kā ANO aģentūras ziņo, ka ir panākts progress starpaģentūru palīdzības konvoju organizēšanā pāri bruņotā konflikta līnijām uz valdības kontrolētajām, opozīcijas kontrolētajām un strīdus teritorijām; tā kā gan birokrātiskie šķēršļi, gan pārbaudes punkti visā valsts (gan valdības, gan opozīcijas spēku kontrolētajā) teritorijā apgrūtina efektīvu humanitāro reaģēšanu visā Sīrijā;

| G. | tā kā bēgļu reģistrācija joprojām ir galvenais mehānisms, ar kura palīdzību tiek identificēti un aizsargāti cilvēki, kam nepieciešama palīdzība – it īpaši jaunpienācēji ar specifiskām vajadzībām, tostarp personas ar invaliditāti, vecāka gadagājuma cilvēki, nepilngadīgie bez pavadības un nošķirti bērni —, lai noteiktu prioritātes palīdzības sniegšanā; |
| --- | --- |

G.

tā kā bēgļu reģistrācija joprojām ir galvenais mehānisms, ar kura palīdzību tiek identificēti un aizsargāti cilvēki, kam nepieciešama palīdzība – it īpaši jaunpienācēji ar specifiskām vajadzībām, tostarp personas ar invaliditāti, vecāka gadagājuma cilvēki, nepilngadīgie bez pavadības un nošķirti bērni —, lai noteiktu prioritātes palīdzības sniegšanā;

| H. | tā kā bēgļus uzņemošās valstis visā bruņotā konflikta laikā ir saglabājušas atvērtas robežas politiku, tomēr ir izvēlējušās atšķirīgas bēgļu uzņemšanas metodes; tā kā to spēja un iespējas uzņemt un izmitināt arvien pieaugošo bēgļu straumi ir sasniegusi limitu, jo pie robežas regulāri notiek “incidenti”; tā kā Libāna ir izvēlējusies politiku, kas neparedz bēgļu nometņu izveidi, un lielāko daļu bēgļu ir izvietojusi vietējās kopienās; tā kā aptuveni trīs ceturtdaļas kaimiņvalstīs apmetušos Sīrijas bēgļu dzīvo ārpus nometnēm pilsētās; tā kā aptuveni 350 000 sīriešu uzturas 23 bēgļu nometnēs Turcijā, Jordānijā un Irākā; |
| --- | --- |

H.

tā kā bēgļus uzņemošās valstis visā bruņotā konflikta laikā ir saglabājušas atvērtas robežas politiku, tomēr ir izvēlējušās atšķirīgas bēgļu uzņemšanas metodes; tā kā to spēja un iespējas uzņemt un izmitināt arvien pieaugošo bēgļu straumi ir sasniegusi limitu, jo pie robežas regulāri notiek “incidenti”; tā kā Libāna ir izvēlējusies politiku, kas neparedz bēgļu nometņu izveidi, un lielāko daļu bēgļu ir izvietojusi vietējās kopienās; tā kā aptuveni trīs ceturtdaļas kaimiņvalstīs apmetušos Sīrijas bēgļu dzīvo ārpus nometnēm pilsētās; tā kā aptuveni 350 000 sīriešu uzturas 23 bēgļu nometnēs Turcijā, Jordānijā un Irākā;

| I. | tā kā palīdzības sniegšanas organizācijas pašlaik risina Sīrijas bēgļu jautājumu Jordānijā, Libānā un Irākā, galveno uzmanību veltot sievietēm un bērniem, kam ir īpašas vajadzības, bet kam bēgļu kopienās pilsētās bieži vien netiek sniegta pietiekama palīdzība; tā kā, izvietojot bēgļus lauku apgabalos, ir nepieciešama sarežģīta urbāna reģistrācijas programma; |
| --- | --- |

I.

tā kā palīdzības sniegšanas organizācijas pašlaik risina Sīrijas bēgļu jautājumu Jordānijā, Libānā un Irākā, galveno uzmanību veltot sievietēm un bērniem, kam ir īpašas vajadzības, bet kam bēgļu kopienās pilsētās bieži vien netiek sniegta pietiekama palīdzība; tā kā, izvietojot bēgļus lauku apgabalos, ir nepieciešama sarežģīta urbāna reģistrācijas programma;

| J. | tā kā bēgļus uzņemošās valstis pašas saskaras ar nopietnām iekšzemes problēmām, tostarp ekonomisko nestabilitāti, inflāciju un bezdarbu, un īpaši neaizsargātas šajā ziņā ir Libāna un Jordānija; |
| --- | --- |

J.

tā kā bēgļus uzņemošās valstis pašas saskaras ar nopietnām iekšzemes problēmām, tostarp ekonomisko nestabilitāti, inflāciju un bezdarbu, un īpaši neaizsargātas šajā ziņā ir Libāna un Jordānija;

| K. | tā kā daudziem Sīrijas bēgļiem aizvien lielākas problēmas sagādā īres maksa, jo pieaugošais bēgļu pieplūdums palielina konkurenci mājokļa iegūšanā un izraisa tā cenu celšanos; tā kā bēgļi saskaras ar būtisku ienākumu un izdevumu neatbilstību, ierobežotām darba iespējām, ietaupījumu izsīkšanu un augošiem parādiem; tā kā konkurence darba iegūšanā un augošās pārtikas cenas pastiprina saspīlējumu starp vietējiem iedzīvotājiem un bēgļiem, it īpaši Libānā un Jordānijā, kas kopā uzņēmušas vairāk nekā vienu miljonu bēgļu; |
| --- | --- |

K.

tā kā daudziem Sīrijas bēgļiem aizvien lielākas problēmas sagādā īres maksa, jo pieaugošais bēgļu pieplūdums palielina konkurenci mājokļa iegūšanā un izraisa tā cenu celšanos; tā kā bēgļi saskaras ar būtisku ienākumu un izdevumu neatbilstību, ierobežotām darba iespējām, ietaupījumu izsīkšanu un augošiem parādiem; tā kā konkurence darba iegūšanā un augošās pārtikas cenas pastiprina saspīlējumu starp vietējiem iedzīvotājiem un bēgļiem, it īpaši Libānā un Jordānijā, kas kopā uzņēmušas vairāk nekā vienu miljonu bēgļu;

| L. | tā kā ir jāīsteno neatslābstoši centieni palielināt atbalstu bēgļus uzņemošajām kopienām, lai tās varētu saglabāt savas robežas atvērtas, palīdzēt bēgļiem un nodrošināt nepieciešamo infrastruktūru, kā arī lai mazinātu saspīlējumu un atbrīvotu minētās kopienas no tām uzliktā sloga; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir jāīsteno neatslābstoši centieni palielināt atbalstu bēgļus uzņemošajām kopienām, lai tās varētu saglabāt savas robežas atvērtas, palīdzēt bēgļiem un nodrošināt nepieciešamo infrastruktūru, kā arī lai mazinātu saspīlējumu un atbrīvotu minētās kopienas no tām uzliktā sloga;

| M. | tā kā savlaicīgu un efektīvu humānās pamatpalīdzības sniegšanu joprojām kavē finansējuma ierobežojumi; tā kā SHARP nepieciešams USD 563 miljonu finansējums, lai Sīrijā nodrošinātu cilvēku vajadzības pēc palīdzības; tā kā kopš 2013. gada 6. maija reaģēšanas plāns tiek finansēts tikai 61 % apmērā; |
| --- | --- |

M.

tā kā savlaicīgu un efektīvu humānās pamatpalīdzības sniegšanu joprojām kavē finansējuma ierobežojumi; tā kā SHARP nepieciešams USD 563 miljonu finansējums, lai Sīrijā nodrošinātu cilvēku vajadzības pēc palīdzības; tā kā kopš 2013. gada 6. maija reaģēšanas plāns tiek finansēts tikai 61 % apmērā;

| N. | tā kā tiek pārskatīts pašreizējais ANO reģionālais reaģēšanas plāns laikposmam līdz 2013. gada decembrim; tā kā 2013. gada 7. jūnijā ANO izsludinās jaunu aicinājumu sniegt finansējumu, kurš atspoguļos pieaugošo Sīrijas bēgļu skaitu un to pastāvīgās vajadzības, kā arī lielāka atbalsta nepieciešamību bēgļus uzņemošo valstu valdībām un kopienām, un tā kā, visticamāk, nepieciešamais finansējums sasniegs USD 3 miljardus; |
| --- | --- |

N.

tā kā tiek pārskatīts pašreizējais ANO reģionālais reaģēšanas plāns laikposmam līdz 2013. gada decembrim; tā kā 2013. gada 7. jūnijā ANO izsludinās jaunu aicinājumu sniegt finansējumu, kurš atspoguļos pieaugošo Sīrijas bēgļu skaitu un to pastāvīgās vajadzības, kā arī lielāka atbalsta nepieciešamību bēgļus uzņemošo valstu valdībām un kopienām, un tā kā, visticamāk, nepieciešamais finansējums sasniegs USD 3 miljardus;

| O. | tā kā saskaņā ar palīdzības organizāciju sniegto informāciju no starptautiskās sabiedrības līdz šim solītā finansējuma faktiski ir nodrošināti tikai 30–40 %; |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar palīdzības organizāciju sniegto informāciju no starptautiskās sabiedrības līdz šim solītā finansējuma faktiski ir nodrošināti tikai 30–40 %;

| P. | tā kā pastāv risks, ka humānās palīdzības apmērs kļūs neilgtspējīgs; tā kā visiem iesaistītajiem humānās palīdzības sniedzējiem nepieciešams tāda apmēra finansiālais atbalsts, kas nav samērīgs ar tradicionālo līdzekļu devēju noteikto humānās palīdzības budžetu; tā kā ir jāizveido ārkārtas finansēšanas mehānismi, lai nodrošinātu Sīrijas krīzes izraisītās pamatvajadzības; |
| --- | --- |

P.

tā kā pastāv risks, ka humānās palīdzības apmērs kļūs neilgtspējīgs; tā kā visiem iesaistītajiem humānās palīdzības sniedzējiem nepieciešams tāda apmēra finansiālais atbalsts, kas nav samērīgs ar tradicionālo līdzekļu devēju noteikto humānās palīdzības budžetu; tā kā ir jāizveido ārkārtas finansēšanas mehānismi, lai nodrošinātu Sīrijas krīzes izraisītās pamatvajadzības;

| Q. | tā kā ES ir visbūtiskākā līdzekļu devēja; tā kā kopējais humānās palīdzības apmērs, ko ES sniegusi, reaģējot uz krīzi Sīrijā, 2013. gada 22. aprīlī sasniedza gandrīz EUR 473 miljonus, no kuriem EUR 200 miljonus nodrošināja pati ES un gandrīz EUR 273 miljonus – dalībvalstis; tā kā 2013. gada 12. maijā Komisija paziņoja par papildu finansējumu EUR 65 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ES ir visbūtiskākā līdzekļu devēja; tā kā kopējais humānās palīdzības apmērs, ko ES sniegusi, reaģējot uz krīzi Sīrijā, 2013. gada 22. aprīlī sasniedza gandrīz EUR 473 miljonus, no kuriem EUR 200 miljonus nodrošināja pati ES un gandrīz EUR 273 miljonus – dalībvalstis; tā kā 2013. gada 12. maijā Komisija paziņoja par papildu finansējumu EUR 65 miljonu apmērā;

| R. | tā kā Sīrijas krīze skārusi aptuveni 400 000 šajā valstī dzīvojošu palestīniešu bēgļu; tā kā palestīnieši šajā konfliktā lielākoties ir saglabājuši neitralitāti; tā kā ANO Palīdzības un darba aģentūra Palestīnas bēgļiem ir reģistrējusi gandrīz 50 000 palestīniešu bēgļu Libānā un gandrīz 5 000 bēgļu – Jordānijā; tā kā Jordānija ir slēgusi robežu palestīniešiem, kas bēg no konflikta Sīrijā, un tā kā viņiem lielā mērā tiek liegta iespēja strādāt Libānā; tā kā Irākas, Afganistānas, Somālijas un Sudānas bēgļi Sīrijā tiek atkārtoti pakļauti pārvietošanai; |
| --- | --- |

R.

tā kā Sīrijas krīze skārusi aptuveni 400 000 šajā valstī dzīvojošu palestīniešu bēgļu; tā kā palestīnieši šajā konfliktā lielākoties ir saglabājuši neitralitāti; tā kā ANO Palīdzības un darba aģentūra Palestīnas bēgļiem ir reģistrējusi gandrīz 50 000 palestīniešu bēgļu Libānā un gandrīz 5 000 bēgļu – Jordānijā; tā kā Jordānija ir slēgusi robežu palestīniešiem, kas bēg no konflikta Sīrijā, un tā kā viņiem lielā mērā tiek liegta iespēja strādāt Libānā; tā kā Irākas, Afganistānas, Somālijas un Sudānas bēgļi Sīrijā tiek atkārtoti pakļauti pārvietošanai;

| S. | tā kā bēgļu nometnē, kas atrodas Jordānijas pilsētā Zātari, ir pasliktinājusies drošība un bieži notiek zādzības un ugunsgrēki; tā kā Zātari ir kļuvusi par Jordānijas ceturto lielāko pilsētu, kurā dzīvo vairāk nekā 170 000 cilvēku; tā kā nemierus un vardarbīgo protestu bēgļu nometnēs izraisa sliktie dzīves apstākļi un kavēšanās palīdzības saņemšanā; tā kā vispārējais drošības trūkums turpina apdraudēt cilvēku dzīvību nometnēs, skarot arī humanitāros darbiniekus; tā kā humānās palīdzības sniegšanas laikā ir notikuši uzbrukumi palīdzības sniedzējiem, kuru rezultātā viņi tikuši ievietoti slimnīcās vai pat nogalināti, un tā kā ir tikuši piekauti žurnālisti; |
| --- | --- |

S.

tā kā bēgļu nometnē, kas atrodas Jordānijas pilsētā Zātari, ir pasliktinājusies drošība un bieži notiek zādzības un ugunsgrēki; tā kā Zātari ir kļuvusi par Jordānijas ceturto lielāko pilsētu, kurā dzīvo vairāk nekā 170 000 cilvēku; tā kā nemierus un vardarbīgo protestu bēgļu nometnēs izraisa sliktie dzīves apstākļi un kavēšanās palīdzības saņemšanā; tā kā vispārējais drošības trūkums turpina apdraudēt cilvēku dzīvību nometnēs, skarot arī humanitāros darbiniekus; tā kā humānās palīdzības sniegšanas laikā ir notikuši uzbrukumi palīdzības sniedzējiem, kuru rezultātā viņi tikuši ievietoti slimnīcās vai pat nogalināti, un tā kā ir tikuši piekauti žurnālisti;

| T. | tā kā saskaņā ar starptautisko organizāciju informāciju sievietes un meitenes bēgļu nometnēs cieš no arvien pieaugošas seksuālas vardarbības, jo izvarošana tiek izmantota par kara ieroci; tā kā seksuālas vardarbības aktos izdzīvojušām Sīrijas bēglēm nav pieejamas reālas medicīniskās aprūpes iespējas; tā kā neproporcionāli liels skaits meiteņu un sieviešu bēgļu nometnēs apprecas; tā kā saskaņā ar vairāku avotu informāciju bēgļu nometnēs ar Sīrijas bēglēm tiek noslēgtas pagaidu jeb “izpriecu” laulības (Mutah); |
| --- | --- |

T.

tā kā saskaņā ar starptautisko organizāciju informāciju sievietes un meitenes bēgļu nometnēs cieš no arvien pieaugošas seksuālas vardarbības, jo izvarošana tiek izmantota par kara ieroci; tā kā seksuālas vardarbības aktos izdzīvojušām Sīrijas bēglēm nav pieejamas reālas medicīniskās aprūpes iespējas; tā kā neproporcionāli liels skaits meiteņu un sieviešu bēgļu nometnēs apprecas; tā kā saskaņā ar vairāku avotu informāciju bēgļu nometnēs ar Sīrijas bēglēm tiek noslēgtas pagaidu jeb “izpriecu” laulības (Mutah);

| U. | tā kā ANO 2013. gada martā sāka neatkarīgu izmeklēšanu attiecībā uz apsūdzībām par ķīmisko ieroču iespējamu izmantošanu Sīrijā; tā kā šādas apsūdzības var izraisīt iedzīvotāju masveida pārvietošanu; tā kā Sīrijas režīms atteicās ielaist ANO izmeklēšanas grupu savā teritorijā, |
| --- | --- |

U.

tā kā ANO 2013. gada martā sāka neatkarīgu izmeklēšanu attiecībā uz apsūdzībām par ķīmisko ieroču iespējamu izmantošanu Sīrijā; tā kā šādas apsūdzības var izraisīt iedzīvotāju masveida pārvietošanu; tā kā Sīrijas režīms atteicās ielaist ANO izmeklēšanas grupu savā teritorijā,

| 1. | pauž lielas bažas par humanitāro krīzi, kas turpinās Sīrijā, un tās ietekmi kaimiņvalstīs; pauž bažas par to, ka Sīrijas bēgļu skaits joprojām pieaug; atgādina, ka Bashar-al-Assad valdība ir galvenā atbildīgā par savas tautas labklājību; |
| --- | --- |

1.

pauž lielas bažas par humanitāro krīzi, kas turpinās Sīrijā, un tās ietekmi kaimiņvalstīs; pauž bažas par to, ka Sīrijas bēgļu skaits joprojām pieaug; atgādina, ka Bashar-al-Assad valdība ir galvenā atbildīgā par savas tautas labklājību;

| 2. | atkārtoti pauž stingru nosodījumu brutalitātei un nežēlībai, ko Sīrijas režīms īsteno pret valsts iedzīvotājiem; ir ļoti nobažījies par smagajiem plaši un sistemātiski īstenotajiem cilvēktiesību pārkāpumiem un iespējamajiem noziegumiem pret cilvēci, ko pieļauj un/vai veic Sīrijas varas iestādes, Sīrijas armija, drošības spēki un saistītie grupējumi; nosoda tūlītēju ārpustiesas nāvessodu izpildi un visus citus cilvēktiesību pārkāpumu veidus, ko veic opozicionārās grupas un spēki, kas cīnās pret prezidenta Bashar al-Assad režīmu; atkārtoti prasa prezidentam Bashar al-Assad un viņa režīmam nekavējoties atkāpties, lai ļautu valstī uzsākt miermīlīgu, iekļaujošu un demokrātisku pašu sīriešu vadītu pārejas procesu; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti pauž stingru nosodījumu brutalitātei un nežēlībai, ko Sīrijas režīms īsteno pret valsts iedzīvotājiem; ir ļoti nobažījies par smagajiem plaši un sistemātiski īstenotajiem cilvēktiesību pārkāpumiem un iespējamajiem noziegumiem pret cilvēci, ko pieļauj un/vai veic Sīrijas varas iestādes, Sīrijas armija, drošības spēki un saistītie grupējumi; nosoda tūlītēju ārpustiesas nāvessodu izpildi un visus citus cilvēktiesību pārkāpumu veidus, ko veic opozicionārās grupas un spēki, kas cīnās pret prezidenta Bashar al-Assad režīmu; atkārtoti prasa prezidentam Bashar al-Assad un viņa režīmam nekavējoties atkāpties, lai ļautu valstī uzsākt miermīlīgu, iekļaujošu un demokrātisku pašu sīriešu vadītu pārejas procesu;

| 3. | aicina visus bruņotos dalībniekus nekavējoties pārtraukt vardarbību Sīrijā; atkārtoti uzsver, ka visām krīzē iesaistītajām pusēm ir pilnībā jāievēro starptautiskās humanitārās tiesības, kuru galvenais mērķis ir aizsargāt civiliedzīvotājus; uzsver, ka ir jāsauc pie atbildības un jānodod tiesai tie, kuri atbildīgi par plašajiem, sistemātiskajiem un rupjajiem cilvēktiesību pārkāpumiem Sīrijā pēdējo 24 mēnešu laikā; šajā sakarībā stingri atbalsta ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos prasību nodot situāciju Sīrijā Starptautiskās krimināltiesas izskatīšanai; |
| --- | --- |

3.

aicina visus bruņotos dalībniekus nekavējoties pārtraukt vardarbību Sīrijā; atkārtoti uzsver, ka visām krīzē iesaistītajām pusēm ir pilnībā jāievēro starptautiskās humanitārās tiesības, kuru galvenais mērķis ir aizsargāt civiliedzīvotājus; uzsver, ka ir jāsauc pie atbildības un jānodod tiesai tie, kuri atbildīgi par plašajiem, sistemātiskajiem un rupjajiem cilvēktiesību pārkāpumiem Sīrijā pēdējo 24 mēnešu laikā; šajā sakarībā stingri atbalsta ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos prasību nodot situāciju Sīrijā Starptautiskās krimināltiesas izskatīšanai;

| 4. | izsaka līdzjūtību upuru ģimenēm; atzinīgi vērtē Sīrijas iedzīvotāju drosmi un atkārtoti pauž solidaritāti ar Sīrijas iedzīvotāju cīņu par brīvību, cieņu un demokrātiju; |
| --- | --- |

4.

izsaka līdzjūtību upuru ģimenēm; atzinīgi vērtē Sīrijas iedzīvotāju drosmi un atkārtoti pauž solidaritāti ar Sīrijas iedzīvotāju cīņu par brīvību, cieņu un demokrātiju;

| 5. | uzskata, ka konfliktu var atrisināt, izmantojot politiskos mehānismus, kas veicinātu Sīrijas valdības vadītu politisku procesu, kas sadarbībā ar tiem, kas patiesi apņēmušies nodrošināt pāreju, sekmēs ātru, ticamu un efektīvu politisko risinājumu, vienlaikus pilnībā ievērojot vispārējas demokrātijas vērtības, tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatbrīvības, īpašu uzmanību pievēršot etnisko, kultūras un reliģisko minoritāšu, ka arī sieviešu tiesībām; atkārtoti apstiprina, ka ir ļoti svarīgi arī turpmāk nošķirt humanitāro darbību un politisko kursu, lai atvieglotu palīdzības sniegšanu tiem, kam tā ir nepieciešama; prasa ES un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) izstrādāt ceļvedi par politisko pārvaldību atbrīvotajās teritorijās, tostarp par ekonomisko sankciju atcelšanas iespējamību; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka konfliktu var atrisināt, izmantojot politiskos mehānismus, kas veicinātu Sīrijas valdības vadītu politisku procesu, kas sadarbībā ar tiem, kas patiesi apņēmušies nodrošināt pāreju, sekmēs ātru, ticamu un efektīvu politisko risinājumu, vienlaikus pilnībā ievērojot vispārējas demokrātijas vērtības, tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatbrīvības, īpašu uzmanību pievēršot etnisko, kultūras un reliģisko minoritāšu, ka arī sieviešu tiesībām; atkārtoti apstiprina, ka ir ļoti svarīgi arī turpmāk nošķirt humanitāro darbību un politisko kursu, lai atvieglotu palīdzības sniegšanu tiem, kam tā ir nepieciešama; prasa ES un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) izstrādāt ceļvedi par politisko pārvaldību atbrīvotajās teritorijās, tostarp par ekonomisko sankciju atcelšanas iespējamību;

| 6. | norāda, ka visām no Sīrijas aizbēgušajām personām ir tiesības uz papildu aizsardzību, jo viņi ir pakļauti cita veida draudiem, kas nav minēti UNHCR pamatnostādņu 26. punktā, proti, draudiem par pārmērīgu vai nesamērīgi smagu sodu, kas var ietvert spīdzināšanu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos, vai pat patvaļīgu nāvessoda izpildi; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka visām no Sīrijas aizbēgušajām personām ir tiesības uz papildu aizsardzību, jo viņi ir pakļauti cita veida draudiem, kas nav minēti UNHCR pamatnostādņu 26. punktā, proti, draudiem par pārmērīgu vai nesamērīgi smagu sodu, kas var ietvert spīdzināšanu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos, vai pat patvaļīgu nāvessoda izpildi;

| 7. | aicina ANO Drošības padomes (ANO DP) locekļus, jo īpaši Krieviju un Ķīnu, pildīt to pienākumus un panākt, ka nekavējoties tiek pārtraukta vardarbība un represijas pret Sīrijas iedzīvotājiem, cita starpā pieņemot ANO Drošības padomes rezolūciju, pamatojoties uz ANO DP 2013. gada 18. aprīļa paziņojumu presei, un pilnvarot humāno palīdzību piegādāt visā Sīrijas teritorijā; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi darīt visu iespējamo, lai panāktu ANO Drošības padomes rezolūcijas pieņemšanu, izdarot iedarbīgu diplomātisko spiedienu uz Krieviju un Ķīnu; prasa ES ir ciešā sadarbībā ar ASV, Turciju un Arābu līgas valstīm turpināt pētīt ANO Drošības padomē, kā var izmantot visas pienākuma aizsargāt (R2P) iespējas, lai palīdzētu Sīrijas iedzīvotājiem un apturētu asinsizliešanu; pauž ciešu atbalstu neatkarīgās starptautiskās izmeklēšanas komisijas Sīrijas jautājumā darbam un atzinīgi vērtē tās atjaunināto ziņojumu; |
| --- | --- |

7.

aicina ANO Drošības padomes (ANO DP) locekļus, jo īpaši Krieviju un Ķīnu, pildīt to pienākumus un panākt, ka nekavējoties tiek pārtraukta vardarbība un represijas pret Sīrijas iedzīvotājiem, cita starpā pieņemot ANO Drošības padomes rezolūciju, pamatojoties uz ANO DP 2013. gada 18. aprīļa paziņojumu presei, un pilnvarot humāno palīdzību piegādāt visā Sīrijas teritorijā; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi darīt visu iespējamo, lai panāktu ANO Drošības padomes rezolūcijas pieņemšanu, izdarot iedarbīgu diplomātisko spiedienu uz Krieviju un Ķīnu; prasa ES ir ciešā sadarbībā ar ASV, Turciju un Arābu līgas valstīm turpināt pētīt ANO Drošības padomē, kā var izmantot visas pienākuma aizsargāt (R2P) iespējas, lai palīdzētu Sīrijas iedzīvotājiem un apturētu asinsizliešanu; pauž ciešu atbalstu neatkarīgās starptautiskās izmeklēšanas komisijas Sīrijas jautājumā darbam un atzinīgi vērtē tās atjaunināto ziņojumu;

| 8. | atbalsta ASV valsts sekretāra John Kerry un Krievijas ārlietu ministra Sergey Lavrov kopīgo apņemšanos, cik drīz vien iespējams sasaukt starptautisku miera konferenci Sīrijas jautājumā, kā Ženēvas 2012. gada jūnija konferences turpinājumu un izpildes izvērtējumu; |
| --- | --- |

8.

atbalsta ASV valsts sekretāra John Kerry un Krievijas ārlietu ministra Sergey Lavrov kopīgo apņemšanos, cik drīz vien iespējams sasaukt starptautisku miera konferenci Sīrijas jautājumā, kā Ženēvas 2012. gada jūnija konferences turpinājumu un izpildes izvērtējumu;

| 9. | pauž bažas par konflikta turpmāku militarizāciju un reliģiski motivētu vardarbību; norāda uz dažādu reģionālo dalībnieku ietekmi, tostarp ieroču piegādi, un ir nobažījies par to, ka Sīrijas konflikts varētu pārsviesties uz kaimiņvalstīm attiecībā uz humanitāro krīzi, drošību un stabilitāti; asi nosoda 2013. gada 11. maijā sarīkoto sprādzienu, ko izraisīja automašīnā ievietots spridzeklis, kas nogalināja un ievainoja vairākus desmitus cilvēku Sīrijas bēgļu nometnes tuvumā Reyhanli pilsētā dienvidaustrumu Turcijas Hatay provincē, un nosoda Sīrijas armijas spēku īstenoto kaimiņvalstu apšaudi; atbalsta Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves pausto nosodījumu par visa veida terora aktiem; |
| --- | --- |

9.

pauž bažas par konflikta turpmāku militarizāciju un reliģiski motivētu vardarbību; norāda uz dažādu reģionālo dalībnieku ietekmi, tostarp ieroču piegādi, un ir nobažījies par to, ka Sīrijas konflikts varētu pārsviesties uz kaimiņvalstīm attiecībā uz humanitāro krīzi, drošību un stabilitāti; asi nosoda 2013. gada 11. maijā sarīkoto sprādzienu, ko izraisīja automašīnā ievietots spridzeklis, kas nogalināja un ievainoja vairākus desmitus cilvēku Sīrijas bēgļu nometnes tuvumā Reyhanli pilsētā dienvidaustrumu Turcijas Hatay provincē, un nosoda Sīrijas armijas spēku īstenoto kaimiņvalstu apšaudi; atbalsta Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves pausto nosodījumu par visa veida terora aktiem;

| 10. | uzsver, ka ES ir īpaši atbildīga par stabilitāti un drošību savās kaimiņvalstīs, un aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un paplašināšanās un kaimiņattiecību politikas komisāru nodrošināt, ka ES uzņemas vadošo lomu, lai novērstu Sīrijas bruņotā konflikta izplatīšanos uz tās kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ES ir īpaši atbildīga par stabilitāti un drošību savās kaimiņvalstīs, un aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un paplašināšanās un kaimiņattiecību politikas komisāru nodrošināt, ka ES uzņemas vadošo lomu, lai novērstu Sīrijas bruņotā konflikta izplatīšanos uz tās kaimiņvalstīm;

| 11. | pauž atzinību uzņēmējkopienām un Sīrijas kaimiņvalstīm, jo īpaši Jordānijai, Libānai, Turcijai un Irākai, par to spēju rīkoties grūtajā situācijā, sniedzot patvērumu un humāno palīdzību ģimenēm, kuras bēg no bruņotā konflikta Sīrijā, taču pauž patiesas bažas par bīstamo pārslodzi, kam šīs valstis tuvojas, ņemot vērā Sīrijas bēgļu pieplūdumu, kas varētu reģionā radīt iepriekš nepieredzētu nestabilitāti; |
| --- | --- |

11.

pauž atzinību uzņēmējkopienām un Sīrijas kaimiņvalstīm, jo īpaši Jordānijai, Libānai, Turcijai un Irākai, par to spēju rīkoties grūtajā situācijā, sniedzot patvērumu un humāno palīdzību ģimenēm, kuras bēg no bruņotā konflikta Sīrijā, taču pauž patiesas bažas par bīstamo pārslodzi, kam šīs valstis tuvojas, ņemot vērā Sīrijas bēgļu pieplūdumu, kas varētu reģionā radīt iepriekš nepieredzētu nestabilitāti;

| 12. | atbalsta un atzinīgi vērtē Komisijas un dalībvalstu būtisko ieguldījumu starptautiskajās humānās palīdzības programmās un vadošo politisko lomu, ko uzņēmusies par starptautisko sadarbību, humāno palīdzību un reaģēšanu krīzes situācijās atbildīgā komisāre; atzinīgi vērtē Komisijas īstenoto humānās palīdzības partneru diversifikāciju Sīrijā nolūkā sniegt efektīvāku un plašāku palīdzību, it īpaši tajos reģionos, kurus nekontrolē valdība; aicina dalībniekus ES un dalībvalstīs labāk koordinēt savu darbību un palīdzību gan Sīrijas iekšienē, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

12.

atbalsta un atzinīgi vērtē Komisijas un dalībvalstu būtisko ieguldījumu starptautiskajās humānās palīdzības programmās un vadošo politisko lomu, ko uzņēmusies par starptautisko sadarbību, humāno palīdzību un reaģēšanu krīzes situācijās atbildīgā komisāre; atzinīgi vērtē Komisijas īstenoto humānās palīdzības partneru diversifikāciju Sīrijā nolūkā sniegt efektīvāku un plašāku palīdzību, it īpaši tajos reģionos, kurus nekontrolē valdība; aicina dalībniekus ES un dalībvalstīs labāk koordinēt savu darbību un palīdzību gan Sīrijas iekšienē, gan ārpus tās;

| 13. | mudina Komisiju nākt klajā ar visaptverošu palīdzības pasākumu kopumu – kas kalpotu par paraugu citiem svarīgiem līdzekļu devējiem —, lai novērstu humanitāro krīzi Sīrijā un tās kaimiņvalstīs, pamatojoties uz šādiem trim pīlāriem: i) pastiprināta humānā palīdzība (ar Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāta starpniecību), ii) atbalsts bēgļus uzņemošajām valstīm, lai tās varētu stiprināt vietējo kopienu veiktspēju un uzlabot infrastruktūru (ar Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāta starpniecību) un iii) Libānai un Jordānijai paredzēta makrofinansiālu pasākumu kopuma ātra īstenošana; |
| --- | --- |

13.

mudina Komisiju nākt klajā ar visaptverošu palīdzības pasākumu kopumu – kas kalpotu par paraugu citiem svarīgiem līdzekļu devējiem —, lai novērstu humanitāro krīzi Sīrijā un tās kaimiņvalstīs, pamatojoties uz šādiem trim pīlāriem: i) pastiprināta humānā palīdzība (ar Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāta starpniecību), ii) atbalsts bēgļus uzņemošajām valstīm, lai tās varētu stiprināt vietējo kopienu veiktspēju un uzlabot infrastruktūru (ar Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāta starpniecību) un iii) Libānai un Jordānijai paredzēta makrofinansiālu pasākumu kopuma ātra īstenošana;

| 14. | uzsver, cik svarīgi ir starptautiskās robežas saglabāt atvērtas un mudina starptautisko sabiedrību sniegt lielu atbalstu Libānai un Jordānijai pieaugošā bēgļu pieplūduma pārvaldīšanā; mudina visu bēgļus uzņemošos attiecīgā reģiona valstu valdības un pārējos dalībniekus atbalstīt neizraidīšanas un vienlīdzīgas attieksmes pret bēgļiem principus; |
| --- | --- |

14.

uzsver, cik svarīgi ir starptautiskās robežas saglabāt atvērtas un mudina starptautisko sabiedrību sniegt lielu atbalstu Libānai un Jordānijai pieaugošā bēgļu pieplūduma pārvaldīšanā; mudina visu bēgļus uzņemošos attiecīgā reģiona valstu valdības un pārējos dalībniekus atbalstīt neizraidīšanas un vienlīdzīgas attieksmes pret bēgļiem principus;

| 15. | prasa ES attiecīgi veikt atbildīgus pasākumus saistībā ar iespējamo bēgļu pieplūdumu ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

15.

prasa ES attiecīgi veikt atbildīgus pasākumus saistībā ar iespējamo bēgļu pieplūdumu ES dalībvalstīs;

| 16. | prasa dalībvalstīm nekavējoties pārtraukt pagarināto apcietinājuma periodu pielietojumu un izraidīšanas praksi, kas ir tiešs starptautisko un ES tiesību aktu pārkāpums; |
| --- | --- |

16.

prasa dalībvalstīm nekavējoties pārtraukt pagarināto apcietinājuma periodu pielietojumu un izraidīšanas praksi, kas ir tiešs starptautisko un ES tiesību aktu pārkāpums;

| 17. | aicina nekavējoties sniegt humāno palīdzību visiem, kam tā vajadzīga Sīrijā, īpaši pievēršoties ievainotajiem, bēgļiem, iekšzemē pārvietotajiem, sievietēm un bērniem; uzteic Starptautiskā Sarkanā Krusta komitejas un UNRWA paveikto šajā sakarībā; prasa Bashar al-Assad valdībai atļaut humānās palīdzības organizācijām brīvi iekļūt valstī; uzsver, ka ir jāpalielina sadarbība starp dažādajiem dalībniekiem, kas veic darbības uz vietas, piemēram, vietējām iestādēm, starptautiskām organizācijām un NVO, tostarp jāuzlabo sadarbība uz robežām; uzskata, ka protokoli par palīdzību un uzraudzību uz robežām nodrošinātu pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

17.

aicina nekavējoties sniegt humāno palīdzību visiem, kam tā vajadzīga Sīrijā, īpaši pievēršoties ievainotajiem, bēgļiem, iekšzemē pārvietotajiem, sievietēm un bērniem; uzteic Starptautiskā Sarkanā Krusta komitejas un UNRWA paveikto šajā sakarībā; prasa Bashar al-Assad valdībai atļaut humānās palīdzības organizācijām brīvi iekļūt valstī; uzsver, ka ir jāpalielina sadarbība starp dažādajiem dalībniekiem, kas veic darbības uz vietas, piemēram, vietējām iestādēm, starptautiskām organizācijām un NVO, tostarp jāuzlabo sadarbība uz robežām; uzskata, ka protokoli par palīdzību un uzraudzību uz robežām nodrošinātu pievienoto vērtību;

| 18. | aicina ES atbalstīt drošu patvēruma vietu izveidošanu gar Turcijas – Sīrijas robežu un, iespējams, arī drošu patvēruma vietu izveidošanu Sīrijā, kā arī humānās palīdzības koridoru izveidošanu, kurus izmantotu starptautiskās sabiedrības atbalsta sniegšanai; |
| --- | --- |

18.

aicina ES atbalstīt drošu patvēruma vietu izveidošanu gar Turcijas – Sīrijas robežu un, iespējams, arī drošu patvēruma vietu izveidošanu Sīrijā, kā arī humānās palīdzības koridoru izveidošanu, kurus izmantotu starptautiskās sabiedrības atbalsta sniegšanai;

| 19. | atzinīgi vērtē plašo humānās palīdzības operāciju, kurā ar OCHA un UNHCR atbalstu ieguldījumu sniedz starptautiskās un vietējās organizācijas, un pauž cieņas apliecinājumus visiem humānās palīdzības un medicīnas darbiniekiem – gan starptautiskajiem, gan vietējiem – par viņu drosmi un neatlaidību; aicina ES un starptautisko sabiedrību uzlabot civiliedzīvotāju, tostarp arī humanitāro darbinieku un medicīniskā personāla, aizsardzību; mudina starptautisko kopienu rast risinājumu pastāvīgajām drošības trūkuma problēmām un problēmām, kas saistītas ar likumu un sabiedriskās kārtības ievērošanu bēgļu nometnēs, cita starpā ieviešot tajās jaunu drošības iniciatīvu; mudina visas konfliktā iesaistītās puses ievērot starptautiskās humanitārās tiesības un atvieglot iespējas sniegt humāno palīdzību, lai palīdzības sniedzēji valstī un ārpus tās varētu nodrošināt pieaugošās vajadzības; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē plašo humānās palīdzības operāciju, kurā ar OCHA un UNHCR atbalstu ieguldījumu sniedz starptautiskās un vietējās organizācijas, un pauž cieņas apliecinājumus visiem humānās palīdzības un medicīnas darbiniekiem – gan starptautiskajiem, gan vietējiem – par viņu drosmi un neatlaidību; aicina ES un starptautisko sabiedrību uzlabot civiliedzīvotāju, tostarp arī humanitāro darbinieku un medicīniskā personāla, aizsardzību; mudina starptautisko kopienu rast risinājumu pastāvīgajām drošības trūkuma problēmām un problēmām, kas saistītas ar likumu un sabiedriskās kārtības ievērošanu bēgļu nometnēs, cita starpā ieviešot tajās jaunu drošības iniciatīvu; mudina visas konfliktā iesaistītās puses ievērot starptautiskās humanitārās tiesības un atvieglot iespējas sniegt humāno palīdzību, lai palīdzības sniedzēji valstī un ārpus tās varētu nodrošināt pieaugošās vajadzības;

| 20. | aicina visas valstis un it īpaši ES dalībvalstis ātri izpildīt solījumus, ko tās sniedza līdzekļu devēju konferencē Kuveitā 2013. gada 30. janvārī; prasa ES un starptautisko sabiedrību ieviest pārskatatbildības mehānismus, lai nodrošinātu, ka visi apsolītie līdzekļi sasniedz tās personas, kurām tie ir paredzēti; |
| --- | --- |

20.

aicina visas valstis un it īpaši ES dalībvalstis ātri izpildīt solījumus, ko tās sniedza līdzekļu devēju konferencē Kuveitā 2013. gada 30. janvārī; prasa ES un starptautisko sabiedrību ieviest pārskatatbildības mehānismus, lai nodrošinātu, ka visi apsolītie līdzekļi sasniedz tās personas, kurām tie ir paredzēti;

| 21. | nosoda seksuālās vardarbības izmantošanu, tostarp kā karadarbības ieroci, Sīrijas bruņotajā konfliktā un kas tādējādi ir kara noziegums, mudina ES un starptautisko sabiedrību piešķirt īpašus līdzekļus seksuālās vardarbības izbeigšanai un aicina bēgļus uzņemošās kopienas nodrošināt pienācīgu medicīnisko aprūpi no seksuālās vardarbības cietušajām personām; |
| --- | --- |

21.

nosoda seksuālās vardarbības izmantošanu, tostarp kā karadarbības ieroci, Sīrijas bruņotajā konfliktā un kas tādējādi ir kara noziegums, mudina ES un starptautisko sabiedrību piešķirt īpašus līdzekļus seksuālās vardarbības izbeigšanai un aicina bēgļus uzņemošās kopienas nodrošināt pienācīgu medicīnisko aprūpi no seksuālās vardarbības cietušajām personām;

| 22. | ņemot vērā palestīniešu bēgļu arvien pieaugošās vajadzības Sīrijā un tās kaimiņvalstīs, aicina līdzekļu devējus atbilstīgi piešķirt līdzekļus UNRWA un UNRWA dāsni atbalstīt pašreizējos centienus stiprināt šo bēgļu izturību un pēc iespējas mazināt viņu ciešanas un pārvietošanu; |
| --- | --- |

22.

ņemot vērā palestīniešu bēgļu arvien pieaugošās vajadzības Sīrijā un tās kaimiņvalstīs, aicina līdzekļu devējus atbilstīgi piešķirt līdzekļus UNRWA un UNRWA dāsni atbalstīt pašreizējos centienus stiprināt šo bēgļu izturību un pēc iespējas mazināt viņu ciešanas un pārvietošanu;

| 23. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu parlamentiem un valdībām, ANO ģenerālsekretāram, kā arī visām Sīrijas konfliktā iesaistītajām pusēm. |
| --- | --- |

23.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu parlamentiem un valdībām, ANO ģenerālsekretāram, kā arī visām Sīrijas konfliktā iesaistītajām pusēm.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0057.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0351.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/90 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/90

---

P7_TA(2013)0224

Pārejas posmā esošo Arābu pavasara valstu aktīvu atguve

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par pārejas posmā esošo Arābu pavasara valstu aktīvu atguvi (2013/2612(RSP))

(2016/C 055/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Arābu pavasara valstīm un par Savienību Vidusjūrai, jo īpaši 2013. gada 14. marta rezolūciju par stāvokli Ēģiptē (1) un 2012. gada 10. maija rezolūciju par tirdzniecību pārmaiņu veicināšanu – ES tirdzniecības un ieguldījumu stratēģija Vidusjūras dienvidu reģionam pēc arābu valstu atmodas revolūcijām (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Arābu pavasara valstīm un par Savienību Vidusjūrai, jo īpaši 2013. gada 14. marta rezolūciju par stāvokli Ēģiptē (1) un 2012. gada 10. maija rezolūciju par tirdzniecību pārmaiņu veicināšanu – ES tirdzniecības un ieguldījumu stratēģija Vidusjūras dienvidu reģionam pēc arābu valstu atmodas revolūcijām (2),

| — | ņemot vērā Savienības Vidusjūrai parlamentārās asamblejas Politisko lietu, drošības un cilvēktiesību komitejas 2013. gada 12. aprīļa ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Vidusjūrai parlamentārās asamblejas Politisko lietu, drošības un cilvēktiesību komitejas 2013. gada 12. aprīļa ieteikumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 26. novembra jauno regulu par jauna tiesiskā pamata pieņemšanu, lai sekmētu aktīvu atguvi Ēģiptē un Tunisijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 26. novembra jauno regulu par jauna tiesiskā pamata pieņemšanu, lai sekmētu aktīvu atguvi Ēģiptē un Tunisijā,

| — | ņemot vērā ES un Tunisijas darba grupas sanāksmes līdzpriekšsēdētāju 2011. gada 28.–29. septembra sanāksmes secinājumus un ES un Ēģiptes darba grupas līdzpriekšsēdētāju 2012. gada 14. novembra sanāksmes secinājumus, un jo īpaši to daļas attiecībā uz aktīvu atguvi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Tunisijas darba grupas sanāksmes līdzpriekšsēdētāju 2011. gada 28.–29. septembra sanāksmes secinājumus un ES un Ēģiptes darba grupas līdzpriekšsēdētāju 2012. gada 14. novembra sanāksmes secinājumus, un jo īpaši to daļas attiecībā uz aktīvu atguvi,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 4. februāra Regulu (ES) Nr. 101/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Tunisijā, un Padomes Regulu (ES) Nr. 1100/2012, ar kuru groza pirmo minēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 4. februāra Regulu (ES) Nr. 101/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Tunisijā, un Padomes Regulu (ES) Nr. 1100/2012, ar kuru groza pirmo minēto regulu,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. marta Regulu (ES) Nr. 270/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ēģiptē, un Padomes Regulu (ES) Nr. 1099/2012, ar kuru groza pirmo minēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. marta Regulu (ES) Nr. 270/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ēģiptē, un Padomes Regulu (ES) Nr. 1099/2012, ar kuru groza pirmo minēto regulu,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 28. februāra Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā un Padomes Lēmumu 2011/625/KĀDP un Lēmumu 2011/178/KĀDP, ar kuriem groza pirmo minēto lēmumu, kā arī Padomes 2011. gada 2. marta Regulu (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā un Padomes Regulu (ES) Nr. 965/2011, ar kuru groza iepriekš minēto regulu, un arī Padomes Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 364/2013 mērķi un (ES) Nr. 50/2013, ar ko īsteno 16. panta 2. punktu Regulā (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 28. februāra Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā un Padomes Lēmumu 2011/625/KĀDP un Lēmumu 2011/178/KĀDP, ar kuriem groza pirmo minēto lēmumu, kā arī Padomes 2011. gada 2. marta Regulu (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā un Padomes Regulu (ES) Nr. 965/2011, ar kuru groza iepriekš minēto regulu, un arī Padomes Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 364/2013 mērķi un (ES) Nr. 50/2013, ar ko īsteno 16. panta 2. punktu Regulā (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā,

| — | ņemot vērā spēkā esošos ES tiesību instrumentus, kuru mērķis ir uzlabot konfiskāciju un aktīvu atguvi saskaņā ar Padomes lēmumiem 2001/500/TI, 2003/577/TI, 2005/212/TI, 2006/783/TI un 2007/845/TI, un 2012. gada 12. marta priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (COM(2012)0085), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā spēkā esošos ES tiesību instrumentus, kuru mērķis ir uzlabot konfiskāciju un aktīvu atguvi saskaņā ar Padomes lēmumiem 2001/500/TI, 2003/577/TI, 2005/212/TI, 2006/783/TI un 2007/845/TI, un 2012. gada 12. marta priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (COM(2012)0085),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2005. gada Pretkorupcijas konvenciju (UNCAC), kurai pievienojušas Ēģipte, Lībija un Tunisija, un kurai Eiropas Savienība pievienojās ar Padomes 2008. gada 25. septembra Lēmumu 2008/801/EK, turklāt jo īpaši ņemot vērā konvencijas 43. pantu par starptautisko sadarbību un tās V nodaļu par aktīvu atguvi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2005. gada Pretkorupcijas konvenciju (UNCAC), kurai pievienojušas Ēģipte, Lībija un Tunisija, un kurai Eiropas Savienība pievienojās ar Padomes 2008. gada 25. septembra Lēmumu 2008/801/EK, turklāt jo īpaši ņemot vērā konvencijas 43. pantu par starptautisko sadarbību un tās V nodaļu par aktīvu atguvi,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (Palermo konvenciju), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (Palermo konvenciju),

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2012. gada 19. aprīļa rezolūciju Nr. 19/38 par negatīvu ietekmi uz cilvēktiesībām, ko rada nelikumīgas izcelsmes līdzekļu neatdošana to izcelsmes dalībvalstīm, un par starptautiskās sadarbības uzlabošanas nozīmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2012. gada 19. aprīļa rezolūciju Nr. 19/38 par negatīvu ietekmi uz cilvēktiesībām, ko rada nelikumīgas izcelsmes līdzekļu neatdošana to izcelsmes dalībvalstīm, un par starptautiskās sadarbības uzlabošanas nozīmi,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2007. gada 17. septembra mozagto aktīvu atguves iniciatīvu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2007. gada 17. septembra mozagto aktīvu atguves iniciatīvu,

| — | ņemot vērā nozagto aktīvu atguves iniciatīvu (StAR), kas ir Pasaules Bankas un ANO Noziedzības un narkotiku apkarošanas biroja kopīga programma, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nozagto aktīvu atguves iniciatīvu (StAR), kas ir Pasaules Bankas un ANO Noziedzības un narkotiku apkarošanas biroja kopīga programma,

| — | ņemot vērā G8 grupas un pārejas posmā esošo arābu valstu Dovilas partnerības 2012. gada 21. maija rīcības plānu par aktīvu atguvi, kuram ES ir pievienojusies, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G8 grupas un pārejas posmā esošo arābu valstu Dovilas partnerības 2012. gada 21. maija rīcības plānu par aktīvu atguvi, kuram ES ir pievienojusies,

| — | ņemot vērā Arābu valstu foruma 2012. gada 13. septembra noslēguma ziņojumu par līdzekļu atguvi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Arābu valstu foruma 2012. gada 13. septembra noslēguma ziņojumu par līdzekļu atguvi,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu un 4. punktu,

| A. | tā kā aktīvu iesaldēšana gan ir ES kompetencē, taču aktīvu atguve un atdošana izcelsmes valstij ir dalībvalstu pārziņā, un tā jāveic saskaņā ar valstu tiesību aktiem; tā kā ES iestādēm ir būtiska nozīme šā procesa veicināšanā un atvieglošanā; |
| --- | --- |

A.

tā kā aktīvu iesaldēšana gan ir ES kompetencē, taču aktīvu atguve un atdošana izcelsmes valstij ir dalībvalstu pārziņā, un tā jāveic saskaņā ar valstu tiesību aktiem; tā kā ES iestādēm ir būtiska nozīme šā procesa veicināšanā un atvieglošanā;

| B. | tā kā aktīvu atguve pārejas posmā esošajām Arābu pavasara valstīm ir morāls un juridisks pienākums un ļoti svarīgs politisks jautājums ES attiecībās ar tās dienvidu kaimiņvalstīm; tā kā tas ir arī svarīgs ekonomisks jautājums attiecīgajām dienvidu kaimiņvalstīm, ņemot vērā šo aktīvu potenciālu veicināt minēto valstu ekonomikas atlabšanu, ja tie tiktu atdoti un izmantoti pārredzamā un efektīvā veidā; tā kā ar aktīvu atguvi tiek stingri apliecināts, ka korupcijā un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā iesaistītie nepaliks nesodīti; |
| --- | --- |

B.

tā kā aktīvu atguve pārejas posmā esošajām Arābu pavasara valstīm ir morāls un juridisks pienākums un ļoti svarīgs politisks jautājums ES attiecībās ar tās dienvidu kaimiņvalstīm; tā kā tas ir arī svarīgs ekonomisks jautājums attiecīgajām dienvidu kaimiņvalstīm, ņemot vērā šo aktīvu potenciālu veicināt minēto valstu ekonomikas atlabšanu, ja tie tiktu atdoti un izmantoti pārredzamā un efektīvā veidā; tā kā ar aktīvu atguvi tiek stingri apliecināts, ka korupcijā un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā iesaistītie nepaliks nesodīti;

| C. | tā kā šajā jomā jau pastāv visaptverošs starptautisks tiesisks regulējums, jo īpaši ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2003. gada Pretkorupcijas konvenciju (UNCAC), kas tās dalībvalstīm uzliek precīzus pienākumus, tā kā UNCAC 51. pantā noteikts, ka aktīvu atguve ir konvencijas pamatprincips un tās dalībvalstis šajā jomā savstarpēji sadarbojas un cita citai sniedz visplašāko palīdzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā šajā jomā jau pastāv visaptverošs starptautisks tiesisks regulējums, jo īpaši ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2003. gada Pretkorupcijas konvenciju (UNCAC), kas tās dalībvalstīm uzliek precīzus pienākumus, tā kā UNCAC 51. pantā noteikts, ka aktīvu atguve ir konvencijas pamatprincips un tās dalībvalstis šajā jomā savstarpēji sadarbojas un cita citai sniedz visplašāko palīdzību;

| D. | tā kā aktīvu atguve tiesas ceļā ir sarežģīts un ilgstošs process; tā kā šajā procesā nedrīkst apiet piemērojamās tiesiskās prasības valstīs, kurām atguve pieprasīta, un nedrīkst ierobežot likumīgās trešās puses juridiskās tiesības; tā kā atbilstošu juridisko zināšanu trūkums un ierobežotas institucionālās spējas pieprasījuma iesniedzējās valstīs ir papildu šķērslis veiksmīgām iniciatīvām šajā jomā; tā kā trūkst efektīvas sadarbības starp valstīm, kurām atguve pieprasīta, un pieprasījuma iesniedzējām valstīm; |
| --- | --- |

D.

tā kā aktīvu atguve tiesas ceļā ir sarežģīts un ilgstošs process; tā kā šajā procesā nedrīkst apiet piemērojamās tiesiskās prasības valstīs, kurām atguve pieprasīta, un nedrīkst ierobežot likumīgās trešās puses juridiskās tiesības; tā kā atbilstošu juridisko zināšanu trūkums un ierobežotas institucionālās spējas pieprasījuma iesniedzējās valstīs ir papildu šķērslis veiksmīgām iniciatīvām šajā jomā; tā kā trūkst efektīvas sadarbības starp valstīm, kurām atguve pieprasīta, un pieprasījuma iesniedzējām valstīm;

| E. | tā kā pēc Arābu pavasara revolūcijām Ēģiptē un Tunisijā ES nekavējoties iesaldēja tās bijušo diktatoru, viņu ģimeņu un vairāku citu ar režīmu saistītu personu aktīvus; tā kā saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1970 (2011) līdzīgs ES lēmums tika pieņemts attiecībā uz Lībiju; |
| --- | --- |

E.

tā kā pēc Arābu pavasara revolūcijām Ēģiptē un Tunisijā ES nekavējoties iesaldēja tās bijušo diktatoru, viņu ģimeņu un vairāku citu ar režīmu saistītu personu aktīvus; tā kā saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1970 (2011) līdzīgs ES lēmums tika pieņemts attiecībā uz Lībiju;

| F. | tā kā Padomes 2012. gada 26. novembrī pieņemtais jaunais tiesiskais regulējums ļauj ES dalībvalstīm atbrīvot iesaldētos aktīvus un atdot tos Ēģiptes un Tunisijas iestādēm, pamatojoties uz ES dalībvalstīs atzītu tiesas nolēmumu, kā arī veicina informācijas apmaiņu starp ES dalībvalstīm un attiecīgajām iestādēm; |
| --- | --- |

F.

tā kā Padomes 2012. gada 26. novembrī pieņemtais jaunais tiesiskais regulējums ļauj ES dalībvalstīm atbrīvot iesaldētos aktīvus un atdot tos Ēģiptes un Tunisijas iestādēm, pamatojoties uz ES dalībvalstīs atzītu tiesas nolēmumu, kā arī veicina informācijas apmaiņu starp ES dalībvalstīm un attiecīgajām iestādēm;

| G. | tā kā ES un Ēģiptes un ES un Tunisijas darba grupas uzsvēra, cik svarīgi ir atgūt nelegāli iegūtos aktīvus, kas vēl arvien ir iesaldēti vairākās trešās valstīs; tā kā darba grupas vienojās precizēt rīcības plānu, kurā varētu vienoties par aktīvu atguves grupas izveidi katrai valstij, kuras koordinētu Eiropas Ārējās darbības dienests (ĒĀDD); |
| --- | --- |

G.

tā kā ES un Ēģiptes un ES un Tunisijas darba grupas uzsvēra, cik svarīgi ir atgūt nelegāli iegūtos aktīvus, kas vēl arvien ir iesaldēti vairākās trešās valstīs; tā kā darba grupas vienojās precizēt rīcības plānu, kurā varētu vienoties par aktīvu atguves grupas izveidi katrai valstij, kuras koordinētu Eiropas Ārējās darbības dienests (ĒĀDD);

| H. | tā kā G8 atbalsta arābu pasaules valstis, kas uzsākušas pāreju uz brīvu, demokrātisku un tolerantu sabiedrību, izmantojot 2011. gada maijā iedibināto Dovilas partnerību; tā kā 2012. gada 21. maijā pieņemtajā rīcības plānā tiek atzīts, ka pēc Arābu pavasara norisēm aktīvu atguve ir kļuvusi par ļoti svarīgu jautājumu, kam uzmanība tiek pievērsta gan šajā reģionā, gan starptautiskajā sabiedrībā; |
| --- | --- |

H.

tā kā G8 atbalsta arābu pasaules valstis, kas uzsākušas pāreju uz brīvu, demokrātisku un tolerantu sabiedrību, izmantojot 2011. gada maijā iedibināto Dovilas partnerību; tā kā 2012. gada 21. maijā pieņemtajā rīcības plānā tiek atzīts, ka pēc Arābu pavasara norisēm aktīvu atguve ir kļuvusi par ļoti svarīgu jautājumu, kam uzmanība tiek pievērsta gan šajā reģionā, gan starptautiskajā sabiedrībā;

| I. | tā kā Ēģipte, Lībija un Tunisija ir veltījušies ievērojamas centienus, lai nodrošinātu, ka bijušo diktatoru un viņu režīmu nelikumīgi iegūtie aktīvi tiktu atdoti šīm valstīm, tostarp izveidojot īpašas valsts izmeklēšanas komisijas, kuru uzdevums ir izsekot, identificēt un atgūt šādus aktīvus un uzsākt juridiskas procedūras ES dalībvalstu tiesās; tā kā vairāki galvenie starptautiskie dalībnieki, tostarp ES, G8 grupas valstis un Šveice, ir pozitīvi reaģējuši uz šiem centieniem, tā kā līdz šim šajā jomā tomēr izdevies sasniegt vien nelielus konkrētus rezultātus; tā kā tas rada arvien pieaugošu neapmierinātību pieprasījuma iesniedzēju valstu valdībās un pilsoniskajā sabiedrībā; |
| --- | --- |

I.

tā kā Ēģipte, Lībija un Tunisija ir veltījušies ievērojamas centienus, lai nodrošinātu, ka bijušo diktatoru un viņu režīmu nelikumīgi iegūtie aktīvi tiktu atdoti šīm valstīm, tostarp izveidojot īpašas valsts izmeklēšanas komisijas, kuru uzdevums ir izsekot, identificēt un atgūt šādus aktīvus un uzsākt juridiskas procedūras ES dalībvalstu tiesās; tā kā vairāki galvenie starptautiskie dalībnieki, tostarp ES, G8 grupas valstis un Šveice, ir pozitīvi reaģējuši uz šiem centieniem, tā kā līdz šim šajā jomā tomēr izdevies sasniegt vien nelielus konkrētus rezultātus; tā kā tas rada arvien pieaugošu neapmierinātību pieprasījuma iesniedzēju valstu valdībās un pilsoniskajā sabiedrībā;

| J. | tā kā komunikācija ir svarīgs aktīvu atguves centienu elements, lai izplatītu labāko praksi un radītu stimulus, publiskojot veiksmes stāstus; tā kā šādi varētu izvairīties no maldinošiem apgalvojumiem par atgūstamo aktīvu apjomu; |
| --- | --- |

J.

tā kā komunikācija ir svarīgs aktīvu atguves centienu elements, lai izplatītu labāko praksi un radītu stimulus, publiskojot veiksmes stāstus; tā kā šādi varētu izvairīties no maldinošiem apgalvojumiem par atgūstamo aktīvu apjomu;

| K. | tā kā aktīvu atguvi var panākt ar divpusēju tiesisko mehānismu palīdzību un daudzpusējā sadarbībā; tā kā aktīvu atguves pasākumiem vajadzētu norisināties gan valstu, gan starptautiskā līmenī, |
| --- | --- |

K.

tā kā aktīvu atguvi var panākt ar divpusēju tiesisko mehānismu palīdzību un daudzpusējā sadarbībā; tā kā aktīvu atguves pasākumiem vajadzētu norisināties gan valstu, gan starptautiskā līmenī,

| L. | tā kā 2013. gada aprīlī Libānas iestādes atdeva Tunisijas kolēģiem gandrīz 30 miljonus ASV dolāru, kas bija nelegāli noguldīti iepriekšējo Tunisijas vadītāju banku kontos, |
| --- | --- |

L.

tā kā 2013. gada aprīlī Libānas iestādes atdeva Tunisijas kolēģiem gandrīz 30 miljonus ASV dolāru, kas bija nelegāli noguldīti iepriekšējo Tunisijas vadītāju banku kontos,

| 1. | uzsver, ka bijušo diktatoru un viņu režīmu nelikumīgi iegūto un nozagto aktīvu atdošana pārejas posmā esošajām Arābu pavasara valstīm ir gan ekonomiski nozīmīgs process, gan morāls un juridisks pienākums un politiski ļoti svarīgs jautājums, ņemot vēra tā ietekmi uz taisnīguma un atbildības atjaunošanu demokrātijas un tiesiskuma garā, un tādējādi arī tiek apliecināta ES politisko saistību izpilde un uzticamība, turklāt šis process ir svarīga daļa no Savienības partnerības ar tās dienvidu kaimiņvalstīm, jo īpaši Ēģipti, Lībiju un Tunisiju; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka bijušo diktatoru un viņu režīmu nelikumīgi iegūto un nozagto aktīvu atdošana pārejas posmā esošajām Arābu pavasara valstīm ir gan ekonomiski nozīmīgs process, gan morāls un juridisks pienākums un politiski ļoti svarīgs jautājums, ņemot vēra tā ietekmi uz taisnīguma un atbildības atjaunošanu demokrātijas un tiesiskuma garā, un tādējādi arī tiek apliecināta ES politisko saistību izpilde un uzticamība, turklāt šis process ir svarīga daļa no Savienības partnerības ar tās dienvidu kaimiņvalstīm, jo īpaši Ēģipti, Lībiju un Tunisiju;

| 2. | atzīst, ka nozagto aktīvu atguve Arābu pavasara valstīm ir nozīmīga arī ekonomiskajā un sociālajā ziņā, jo šīm valstīm, kas saskaras ar nopietnām ekonomiskām problēmām, ir nepieciešami līdzekļi ekonomikas stabilizācijai, darbvietu radīšanai un izaugsmei; |
| --- | --- |

2.

atzīst, ka nozagto aktīvu atguve Arābu pavasara valstīm ir nozīmīga arī ekonomiskajā un sociālajā ziņā, jo šīm valstīm, kas saskaras ar nopietnām ekonomiskām problēmām, ir nepieciešami līdzekļi ekonomikas stabilizācijai, darbvietu radīšanai un izaugsmei;

| 3. | atzīmē, ka, neraugoties uz Ēģiptes, Lībijas un Tunisijas iestāžu ievērojamiem centieniem un visu iesaistīto pušu pausto stingro politisko gribu, nelikumīgi iegūto aktīvu praktiskā atguve līdz šim reti bijusi sekmīga, galvenokārt sakarā ar attiecīgo noteikumu un procedūru daudzveidību un sarežģītību dažādu valstu tiesību sistēmās, tiesisko neelastību, zināšanu trūkumu daļā Arābu pavasara valstu par juridiskām, finansiālām un administratīvām procedūrām Eiropas un citu valstu jurisdikcijās, kā arī resursu trūkumu Arābu pavasara valstīs; |
| --- | --- |

3.

atzīmē, ka, neraugoties uz Ēģiptes, Lībijas un Tunisijas iestāžu ievērojamiem centieniem un visu iesaistīto pušu pausto stingro politisko gribu, nelikumīgi iegūto aktīvu praktiskā atguve līdz šim reti bijusi sekmīga, galvenokārt sakarā ar attiecīgo noteikumu un procedūru daudzveidību un sarežģītību dažādu valstu tiesību sistēmās, tiesisko neelastību, zināšanu trūkumu daļā Arābu pavasara valstu par juridiskām, finansiālām un administratīvām procedūrām Eiropas un citu valstu jurisdikcijās, kā arī resursu trūkumu Arābu pavasara valstīs;

| 4. | mudina ES un tās dalībvalstis veltīt ievērojamas papildu pūles, lai pieņemamā termiņa veicinātu to aktīvu atguvi, ko bijušo režīmu vadītāji ir nozaguši Arābu pavasara valstu tautām; mudina aktīvu atguves birojus visās dalībvalstīs cieši sadarboties un attīstīt attiecības ar attiecīgajām iestādēm Arābu pavasara valstīs, lai tām sniegtu atbalstu sarežģītajās tiesiskajās procedūrās; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu uzņemties aktīvu vadošo lomu, jo īpaši koordinējot dalībvalstu centienus, nodrošinot spēju veidošanu un veicinot sadarbību starp visām iesaistītajām valstīm; |
| --- | --- |

4.

mudina ES un tās dalībvalstis veltīt ievērojamas papildu pūles, lai pieņemamā termiņa veicinātu to aktīvu atguvi, ko bijušo režīmu vadītāji ir nozaguši Arābu pavasara valstu tautām; mudina aktīvu atguves birojus visās dalībvalstīs cieši sadarboties un attīstīt attiecības ar attiecīgajām iestādēm Arābu pavasara valstīs, lai tām sniegtu atbalstu sarežģītajās tiesiskajās procedūrās; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu uzņemties aktīvu vadošo lomu, jo īpaši koordinējot dalībvalstu centienus, nodrošinot spēju veidošanu un veicinot sadarbību starp visām iesaistītajām valstīm;

| 5. | uzsver, ka aktīvu atguve ir būtiska daļa no Savienības atbalsta demokrātiskiem pārejas procesiem un ekonomikas atlabšanai un var stiprināt abu pušu savstarpējo uzticību partnerattiecību ar sabiedrību garā, kas ir pārstrādātās Eiropas kaimiņattiecību politikas stūrakmens; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka aktīvu atguve ir būtiska daļa no Savienības atbalsta demokrātiskiem pārejas procesiem un ekonomikas atlabšanai un var stiprināt abu pušu savstarpējo uzticību partnerattiecību ar sabiedrību garā, kas ir pārstrādātās Eiropas kaimiņattiecību politikas stūrakmens;

| 6. | šajā saistībā atzinīgi vērtē Kanādas, Francijas, Vācijas, Itālijas, Lielbritānijas, Japānas, Šveices un ASV iniciatīvu izdot rokasgrāmatu, kurā tiktu ietverts visaptverošs šo valstu tiesisko sistēmu apraksts saistībā ar aktīvu atguvi, šādi attiecīgajām valstīm nodrošinot labāku izpratni par tiesiskajām iespējām, pieejamo informāciju, iespējamiem izmeklēšanas veidiem un par to, kā efektīvi atgūt aktīvus savstarpējās tiesiskās palīdzības ceļā; mudina visas dalībvalstis rīkoties līdzīgi un izveidot kopīgu ES principu apkopojumu; |
| --- | --- |

6.

šajā saistībā atzinīgi vērtē Kanādas, Francijas, Vācijas, Itālijas, Lielbritānijas, Japānas, Šveices un ASV iniciatīvu izdot rokasgrāmatu, kurā tiktu ietverts visaptverošs šo valstu tiesisko sistēmu apraksts saistībā ar aktīvu atguvi, šādi attiecīgajām valstīm nodrošinot labāku izpratni par tiesiskajām iespējām, pieejamo informāciju, iespējamiem izmeklēšanas veidiem un par to, kā efektīvi atgūt aktīvus savstarpējās tiesiskās palīdzības ceļā; mudina visas dalībvalstis rīkoties līdzīgi un izveidot kopīgu ES principu apkopojumu;

| 7. | atzinīgi vērtē G8 grupas iniciatīvu – Dovilas partnerības rīcības plānu par aktīvu atguvi, kurā paredzēti konkrēti pasākumi, lai veicinātu sadarbību un palīdzību konkrētos gadījumos, spēju veidošanas pasākumi un tehniskā palīdzība, un ierosina veidot reģionālu sadarbības iniciatīvu, proti, Eiropas un arābu valstu aktīvu atguves forumu, kurā varētu apspriest turpmākos pasākumus un sadarboties to īstenošanai; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē G8 grupas iniciatīvu – Dovilas partnerības rīcības plānu par aktīvu atguvi, kurā paredzēti konkrēti pasākumi, lai veicinātu sadarbību un palīdzību konkrētos gadījumos, spēju veidošanas pasākumi un tehniskā palīdzība, un ierosina veidot reģionālu sadarbības iniciatīvu, proti, Eiropas un arābu valstu aktīvu atguves forumu, kurā varētu apspriest turpmākos pasākumus un sadarboties to īstenošanai;

| 8. | atzinīgi vērtē Padomes 2012. gada 26. novembrī pieņemto jauno tiesisko regulējumu, kas atvieglo nelikumīgi iegūto aktīvu atdošanu Ēģiptei un Tunisijai, ļaujot ES dalībvalstīm atbrīvot iesaldētos aktīvus, pamatojoties uz atzītu tiesas nolēmumu, kā arī veicina informācijas apmaiņu starp ES dalībvalstīm un Ēģipti un Tunisiju; tomēr uzsver, ka ir nepieciešams sasniegt konkrētus rezultātus un šajā procesā pilnībā iekļaut arī Lībiju; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Padomes 2012. gada 26. novembrī pieņemto jauno tiesisko regulējumu, kas atvieglo nelikumīgi iegūto aktīvu atdošanu Ēģiptei un Tunisijai, ļaujot ES dalībvalstīm atbrīvot iesaldētos aktīvus, pamatojoties uz atzītu tiesas nolēmumu, kā arī veicina informācijas apmaiņu starp ES dalībvalstīm un Ēģipti un Tunisiju; tomēr uzsver, ka ir nepieciešams sasniegt konkrētus rezultātus un šajā procesā pilnībā iekļaut arī Lībiju;

| 9. | atzinīgi vērtē ciešo sadarbību starp ES iestādēm un citiem galvenajiem starptautiskajiem dalībniekiem Ēģiptes, Lībijas un Tunisijas aktīvu atguvē, jo īpaši saistībā ar nozagto aktīvu atguves iniciatīvu (StAR), kas ir Pasaules Bankas un ANO Noziedzības un narkotiku apkarošanas biroja kopīga programma; uzsver to, cik svarīgi ir pilnībā izmantot esošos mehānismus gan valstu, gan starptautiskā līmenī, līdztekus pieņemot nepieciešamos jaunos tiesību aktus un pielāgojot šajā jomā spēka esošos tiesību aktus valstu tiesību sistēmās; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē ciešo sadarbību starp ES iestādēm un citiem galvenajiem starptautiskajiem dalībniekiem Ēģiptes, Lībijas un Tunisijas aktīvu atguvē, jo īpaši saistībā ar nozagto aktīvu atguves iniciatīvu (StAR), kas ir Pasaules Bankas un ANO Noziedzības un narkotiku apkarošanas biroja kopīga programma; uzsver to, cik svarīgi ir pilnībā izmantot esošos mehānismus gan valstu, gan starptautiskā līmenī, līdztekus pieņemot nepieciešamos jaunos tiesību aktus un pielāgojot šajā jomā spēka esošos tiesību aktus valstu tiesību sistēmās;

| 10. | aicina Savienības Vidusjūrai parlamentāro asambleju ierosināt izskatīt aktīvu atguves jautājumu attiecīgo valstu parlamentos, lai deputātus abos Vidusjūras krastos varētu pārliecināt aktīvi atbalstīt tiesiskos pasākumus nolūkā nodrošināt ciešāku policijas un iesaistīto varas iestāžu sadarbību; |
| --- | --- |

10.

aicina Savienības Vidusjūrai parlamentāro asambleju ierosināt izskatīt aktīvu atguves jautājumu attiecīgo valstu parlamentos, lai deputātus abos Vidusjūras krastos varētu pārliecināt aktīvi atbalstīt tiesiskos pasākumus nolūkā nodrošināt ciešāku policijas un iesaistīto varas iestāžu sadarbību;

| 11. | aicina nekavējoties izveidot ES mehānismu, kura sastāvā būtu valstu un starptautiska mēroga izmeklētāji, prokurori, advokāti un citi eksperti, lai sniegtu juridiskas un tehniskas konsultācijas un palīdzību Arābu pavasara valstīm aktīvu atguves procesā; prasa šo mehānismu pienācīgi finansēt no Eiropas Savienības ārējo attiecību atbilstoša finanšu instrumenta; ņemot vērā to, ka tiesu procedūras var būt sarežģītas, jūtīgas un ilgstošas, uzsver šī ES mehānisma ilgtspējas nozīmi; aicina ES iestādes izdarīt secinājumus no šīs pieredzes un izmantot to turpmākajā darbībā; atzīmē arī papildu finansējuma iespējas šim mehānismam vēlākā posmā, izmantojot līdzfinansējuma līgumus ar pieprasījuma iesniedzējām valstīm; |
| --- | --- |

11.

aicina nekavējoties izveidot ES mehānismu, kura sastāvā būtu valstu un starptautiska mēroga izmeklētāji, prokurori, advokāti un citi eksperti, lai sniegtu juridiskas un tehniskas konsultācijas un palīdzību Arābu pavasara valstīm aktīvu atguves procesā; prasa šo mehānismu pienācīgi finansēt no Eiropas Savienības ārējo attiecību atbilstoša finanšu instrumenta; ņemot vērā to, ka tiesu procedūras var būt sarežģītas, jūtīgas un ilgstošas, uzsver šī ES mehānisma ilgtspējas nozīmi; aicina ES iestādes izdarīt secinājumus no šīs pieredzes un izmantot to turpmākajā darbībā; atzīmē arī papildu finansējuma iespējas šim mehānismam vēlākā posmā, izmantojot līdzfinansējuma līgumus ar pieprasījuma iesniedzējām valstīm;

| 12. | aicina Arābu līgu sagatavot, pieņemt un ātri ieviest sadarbības mehānismus aktīvu atguvei, un jo īpaši Persijas līča valstis aicina uzlabot sadarbību un piedāvāt juridisko palīdzību Arābu pavasara valstīm aktīvu atguves procesā; |
| --- | --- |

12.

aicina Arābu līgu sagatavot, pieņemt un ātri ieviest sadarbības mehānismus aktīvu atguvei, un jo īpaši Persijas līča valstis aicina uzlabot sadarbību un piedāvāt juridisko palīdzību Arābu pavasara valstīm aktīvu atguves procesā;

| 13. | atzīst un pilnībā atbalsta pilsoniskās sabiedrības organizāciju ieguldījumu aktīvu atguves procesā gan pieprasījuma saņēmējā, gan iesniedzējā valstī, jo īpaši sniedzot informāciju attiecīgajām iestādēm, veicinot sadarbību starp galvenajiem valsts un starptautiskajiem dalībniekiem, uzraugot aktīvu atdošanu un nodrošinot, ka atdotie aktīvi pieprasījuma iesniedzējā valstī tiek izmantoti pārredzamā un efektīvā veidā; |
| --- | --- |

13.

atzīst un pilnībā atbalsta pilsoniskās sabiedrības organizāciju ieguldījumu aktīvu atguves procesā gan pieprasījuma saņēmējā, gan iesniedzējā valstī, jo īpaši sniedzot informāciju attiecīgajām iestādēm, veicinot sadarbību starp galvenajiem valsts un starptautiskajiem dalībniekiem, uzraugot aktīvu atdošanu un nodrošinot, ka atdotie aktīvi pieprasījuma iesniedzējā valstī tiek izmantoti pārredzamā un efektīvā veidā;

| 14. | atkārtoti apliecina apņemšanos atbalstīt demokrātiskās pārejas procesu Arābu pavasara valstīs un aicina atbalstīt Arābu pavasara valstis un palīdzēt tām veidot spēcīgu un stabilu demokrātijas režīmu, kurā tiek ievērots tiesiskums, cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp sieviešu tiesības un vārda brīvība, un vēlēšanas notiek saskaņā ar starptautiskiem standartiem; uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai ES apliecinātu savu konkrēto un patieso apņemšanos šajā procesā; |
| --- | --- |

14.

atkārtoti apliecina apņemšanos atbalstīt demokrātiskās pārejas procesu Arābu pavasara valstīs un aicina atbalstīt Arābu pavasara valstis un palīdzēt tām veidot spēcīgu un stabilu demokrātijas režīmu, kurā tiek ievērots tiesiskums, cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp sieviešu tiesības un vārda brīvība, un vēlēšanas notiek saskaņā ar starptautiskiem standartiem; uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai ES apliecinātu savu konkrēto un patieso apņemšanos šajā procesā;

| 15. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Šveices valdībai un parlamentam, ASV Kongresam un ASV prezidentam, Savienības Vidusjūrai parlamentārajai asamblejai un Ēģiptes, Lībijas un Tunisijas parlamentiem un valdībām. |
| --- | --- |

15.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Šveices valdībai un parlamentam, ASV Kongresam un ASV prezidentam, Savienības Vidusjūrai parlamentārajai asamblejai un Ēģiptes, Lībijas un Tunisijas parlamentiem un valdībām.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0095.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0201.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/94 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/94

---

P7_TA(2013)0225

Bosnijas un Hercegovinas 2012. gada progresa ziņojums

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par Bosnijas un Hercegovinas 2012. gada progresa ziņojumu (2012/2865(RSP))

(2016/C 055/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 19. un 20. jūnija secinājumus par Rietumbalkāniem un to pielikumu “Saloniku darba kārtība Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 19. un 20. jūnija secinājumus par Rietumbalkāniem un to pielikumu “Saloniku darba kārtība Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”,

| — | ņemot vērā 2008. gada 16. jūnijā parakstīto Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, ko ratificējušas visas ES dalībvalstis un Bosnija un Hercegovina, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 16. jūnijā parakstīto Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, ko ratificējušas visas ES dalībvalstis un Bosnija un Hercegovina,

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. februāra Lēmumu 2008/211/EK par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas iekļauti Eiropas partnerībā ar Bosniju un Hercegovinu, un par Lēmuma 2006/55/EK atcelšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. februāra Lēmumu 2008/211/EK par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas iekļauti Eiropas partnerībā ar Bosniju un Hercegovinu, un par Lēmuma 2006/55/EK atcelšanu (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 18. jūlija Lēmumu 2011/426/KĀDP (2) un Padomes 2011. gada 21. marta, 2011. gada 10. oktobra, 2011. gada 5. decembra, 2012. gada 25. jūnija un 2012. gada 11. decembra secinājumus par Bosniju un Hercegovinu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 18. jūlija Lēmumu 2011/426/KĀDP (2) un Padomes 2011. gada 21. marta, 2011. gada 10. oktobra, 2011. gada 5. decembra, 2012. gada 25. jūnija un 2012. gada 11. decembra secinājumus par Bosniju un Hercegovinu,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2012.–2013. gadā” (COM(2012)0600) un Bosnijas un Hercegovinas 2012. gada progresa ziņojumu, kas pieņemts 2012. gada 10. oktobrī (SWD(2012)0335), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2012.–2013. gadā” (COM(2012)0600) un Bosnijas un Hercegovinas 2012. gada progresa ziņojumu, kas pieņemts 2012. gada 10. oktobrī (SWD(2012)0335),

| — | ņemot vērā 2012. gada 29. un 30. oktobrī Sarajevā notikušajā EP un Bosnijas un Hercegovinas parlamentārās asamblejas 14. kopīgajā sanāksmē pieņemto kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 29. un 30. oktobrī Sarajevā notikušajā EP un Bosnijas un Hercegovinas parlamentārās asamblejas 14. kopīgajā sanāksmē pieņemto kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, jo īpaši 2012. gada 14. marta rezolūciju par Bosnijas un Hercegovinas progresa ziņojumu (3) un 2012. gada 22. novembra rezolūciju par paplašināšanos – politikas pamatnostādnes, kritēriji un ES stratēģiskās intereses (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, jo īpaši 2012. gada 14. marta rezolūciju par Bosnijas un Hercegovinas progresa ziņojumu (3) un 2012. gada 22. novembra rezolūciju par paplašināšanos – politikas pamatnostādnes, kritēriji un ES stratēģiskās intereses (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ES ir vairākkārt apstiprinājusi apņemšanos uzņemt Eiropas Savienībā Rietumbalkānu valstis, tostarp Bosniju un Hercegovinu; tā kā ES joprojām stingri iestājas par suverēnu un vienotu Bosniju un Hercegovinu, kurai ir izredzes dalībai ES un tā kā šī iespēja ir viens no visvienojošākajiem faktoriem valsts iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir vairākkārt apstiprinājusi apņemšanos uzņemt Eiropas Savienībā Rietumbalkānu valstis, tostarp Bosniju un Hercegovinu; tā kā ES joprojām stingri iestājas par suverēnu un vienotu Bosniju un Hercegovinu, kurai ir izredzes dalībai ES un tā kā šī iespēja ir viens no visvienojošākajiem faktoriem valsts iedzīvotājiem;

| B. | tā kā, lai paātrinātu šīs valsts progresu attiecībā uz tās gatavību pievienoties ES un panāktu reālus rezultātus, kas nodrošinātu labumu visiem pilsoņiem, darboties spējīgas iestādes un skaidrus koordinācijas mehānismus visos līmeņos, ir nepieciešama šīs valsts politisko līderu stingra un konsekventa apņemšanās; |
| --- | --- |

B.

tā kā, lai paātrinātu šīs valsts progresu attiecībā uz tās gatavību pievienoties ES un panāktu reālus rezultātus, kas nodrošinātu labumu visiem pilsoņiem, darboties spējīgas iestādes un skaidrus koordinācijas mehānismus visos līmeņos, ir nepieciešama šīs valsts politisko līderu stingra un konsekventa apņemšanās;

| C. | tā kā konstitucionālā reforma ir svarīgākā reforma, lai pārveidotu Bosniju un Hercegovinu par pilntiesīgu un pilnvērtīgi funkcionējošu demokrātisku valsti; tā kā nepieciešams reāls progress valsts veidošanas galvenajās jomās, tostarp pārvaldē, tiesu iestādēs un tiesiskuma īstenošanā, kā arī cīņā pret korupciju un ES standartu ieviešanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā konstitucionālā reforma ir svarīgākā reforma, lai pārveidotu Bosniju un Hercegovinu par pilntiesīgu un pilnvērtīgi funkcionējošu demokrātisku valsti; tā kā nepieciešams reāls progress valsts veidošanas galvenajās jomās, tostarp pārvaldē, tiesu iestādēs un tiesiskuma īstenošanā, kā arī cīņā pret korupciju un ES standartu ieviešanā;

| D. | tā kā labākai sadarbībai ar ES ir steidzami nepieciešama efektīva koordinācijas mehānisma izveide; |
| --- | --- |

D.

tā kā labākai sadarbībai ar ES ir steidzami nepieciešama efektīva koordinācijas mehānisma izveide;

| E. | tā kā nodarbinātības izredžu trūkums, jo īpaši jauniešu vidū, turpina nopietni traucēt valsts sociāli ekonomisko un politisko attīstību; |
| --- | --- |

E.

tā kā nodarbinātības izredžu trūkums, jo īpaši jauniešu vidū, turpina nopietni traucēt valsts sociāli ekonomisko un politisko attīstību;

| F. | tā kā korupcija joprojām būtiski kavē valsts sociālekonomisko un politisko attīstību; |
| --- | --- |

F.

tā kā korupcija joprojām būtiski kavē valsts sociālekonomisko un politisko attīstību;

| G. | tā kā reģionālā sadarbība un labas kaimiņattiecības ir galvenie elementi stabilizācijas un asociācijas procesā un tām ir izšķiroša loma procesā, kurā Rietumbalkāni tiek veidoti par reģionu, ko raksturo ilgtspējīga stabilitāte un attīstība; tā kā sadarbība ar citām šā reģiona valstīm labu kaimiņattiecību gaisotnē ir priekšnoteikums miermīlīgai līdzāspastāvēšanai un samierināšanās panākšanai Bosnijā un Hercegovinā un Rietumbalkānos; |
| --- | --- |

G.

tā kā reģionālā sadarbība un labas kaimiņattiecības ir galvenie elementi stabilizācijas un asociācijas procesā un tām ir izšķiroša loma procesā, kurā Rietumbalkāni tiek veidoti par reģionu, ko raksturo ilgtspējīga stabilitāte un attīstība; tā kā sadarbība ar citām šā reģiona valstīm labu kaimiņattiecību gaisotnē ir priekšnoteikums miermīlīgai līdzāspastāvēšanai un samierināšanās panākšanai Bosnijā un Hercegovinā un Rietumbalkānos;

| H. | tā kā Eiropas Savienība tiesiskumu ir noteikusi par vienu no paplašināšanās procesa pamatelementiem, |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Savienība tiesiskumu ir noteikusi par vienu no paplašināšanās procesa pamatelementiem,

Vispārēji apsvērumi

| 1. | atkārtoti pauž stingru atbalstu Bosnijas un Hercegovinas integrācijai Eiropā, kas sniegtu labumu visiem šīs valsts iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti pauž stingru atbalstu Bosnijas un Hercegovinas integrācijai Eiropā, kas sniegtu labumu visiem šīs valsts iedzīvotājiem;

| 2. | ir nobažījies par to, ka politiskajai elitei joprojām nav kopēja redzējuma par valsts kopējo virzību, kas tādējādi rada Bosnijai un Hercegovinai draudus vēl vairāk atpalikt no citām šā reģiona valstīm; |
| --- | --- |

2.

ir nobažījies par to, ka politiskajai elitei joprojām nav kopēja redzējuma par valsts kopējo virzību, kas tādējādi rada Bosnijai un Hercegovinai draudus vēl vairāk atpalikt no citām šā reģiona valstīm;

| 3. | ierosina izturēties miermīlīgi, brīvi un godīgi pašvaldību vēlēšanās; ņem vērā strīdus uzreiz pēc vēlēšanām Srebrenicā; atzīst Bosnijas un Hercegovinas Centrālās vēlēšanu komisijas lēmumus šajā sakarā; pauž bažas par to, ka Mostara ir vienīgā pilsēta, kur vēl nav notikušas vēlēšanas; mudina visas attiecīgās puses vienoties par Mostaras pilsētas statūtu maiņu saskaņā ar Bosnijas un Hercegovinas Konstitucionālās Tiesas attiecīgo lēmumu; |
| --- | --- |

3.

ierosina izturēties miermīlīgi, brīvi un godīgi pašvaldību vēlēšanās; ņem vērā strīdus uzreiz pēc vēlēšanām Srebrenicā; atzīst Bosnijas un Hercegovinas Centrālās vēlēšanu komisijas lēmumus šajā sakarā; pauž bažas par to, ka Mostara ir vienīgā pilsēta, kur vēl nav notikušas vēlēšanas; mudina visas attiecīgās puses vienoties par Mostaras pilsētas statūtu maiņu saskaņā ar Bosnijas un Hercegovinas Konstitucionālās Tiesas attiecīgo lēmumu;

| 4. | atzinīgi vērtē starptautiskās pārraudzības pārtraukšanu Brčko apgabalā; aicina iestādes sasniegt vēl nesasniegtos mērķus un izpildīt nosacījumus, kas ļaus slēgt augstā pārstāvja biroju, lai vietējās pašvaldības varētu vairāk līdzdarboties un uzņemties lielāku atbildību; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē starptautiskās pārraudzības pārtraukšanu Brčko apgabalā; aicina iestādes sasniegt vēl nesasniegtos mērķus un izpildīt nosacījumus, kas ļaus slēgt augstā pārstāvja biroju, lai vietējās pašvaldības varētu vairāk līdzdarboties un uzņemties lielāku atbildību;

| 5. | uzsver, ka ir svarīgi, lai Bosnija un Hercegovina ES integrācijas procesā būtu vienota; mudina politiskos līderus un ievēlētās amatpersonas strādāt kopā un koncentrēties uz ceļveža īstenošanu, kas veido augsta līmeņa dialoga daļu ar Komisiju, tādējādi radot iespēju pildīt prasības, kuras izriet no stabilizācijas un asociācijas nolīguma, lai tas beidzot stātos spēkā, un ļaujot iesniegt uzticamu pieteikumu dalībai ES; aicina politiskos līderus un visas iestādes pievienošanās procesā strādāt ciešā sadarbībā ar ES īpašo pārstāvi; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ir svarīgi, lai Bosnija un Hercegovina ES integrācijas procesā būtu vienota; mudina politiskos līderus un ievēlētās amatpersonas strādāt kopā un koncentrēties uz ceļveža īstenošanu, kas veido augsta līmeņa dialoga daļu ar Komisiju, tādējādi radot iespēju pildīt prasības, kuras izriet no stabilizācijas un asociācijas nolīguma, lai tas beidzot stātos spēkā, un ļaujot iesniegt uzticamu pieteikumu dalībai ES; aicina politiskos līderus un visas iestādes pievienošanās procesā strādāt ciešā sadarbībā ar ES īpašo pārstāvi;

| 6. | atgādina Komisijai, ka ES paplašināšanās ir vairāk nekā ES acquis pārņemšana un tās pamatā jābūt patiesai un visaptverošai apņēmībai pieņemt Eiropas vērtības; ar bažām atzīmē, ka nesenā ekonomikas un finanšu krīze varētu būt samazinājusi ES “maigās varas” pārmaiņas nesošo spēku; tomēr mudina Komisiju, dalībvalstis un citas Rietumbalkānu valstis izvērtēt novatoriskus veidus, kā Bosnijā un Hercegovinā un reģionā veicināt kultūru un samierināšanās gaisotni; |
| --- | --- |

6.

atgādina Komisijai, ka ES paplašināšanās ir vairāk nekā ES acquis pārņemšana un tās pamatā jābūt patiesai un visaptverošai apņēmībai pieņemt Eiropas vērtības; ar bažām atzīmē, ka nesenā ekonomikas un finanšu krīze varētu būt samazinājusi ES “maigās varas” pārmaiņas nesošo spēku; tomēr mudina Komisiju, dalībvalstis un citas Rietumbalkānu valstis izvērtēt novatoriskus veidus, kā Bosnijā un Hercegovinā un reģionā veicināt kultūru un samierināšanās gaisotni;

| 7. | pauž nožēlu par to, ka Sejdić-Finci lietas virzības trūkuma dēļ tika atcelta ES un Bosnijas un Hercegovinas augsta līmeņa dialoga par pievienošanās procesu trešā sanāksme, kura bija paredzēta 2013. gada 11. aprīlī; |
| --- | --- |

7.

pauž nožēlu par to, ka Sejdić-Finci lietas virzības trūkuma dēļ tika atcelta ES un Bosnijas un Hercegovinas augsta līmeņa dialoga par pievienošanās procesu trešā sanāksme, kura bija paredzēta 2013. gada 11. aprīlī;

| 8. | norāda uz ES policijas misijas, kuras darbība tika izbeigta 2012. gada 30. jūnijā, būtisko ieguldījumu un atzinīgi vērtē pastiprinātu ES klātbūtni tiesiskuma jomā; atzinīgi vērtē Eiropas Savienības daudzpusējo stabilizācijas spēku (EUFOR Althea) operācijas pilnvaru atjaunošanu un tās pārorientēšanu uz spēju veidošanu un apmācību; |
| --- | --- |

8.

norāda uz ES policijas misijas, kuras darbība tika izbeigta 2012. gada 30. jūnijā, būtisko ieguldījumu un atzinīgi vērtē pastiprinātu ES klātbūtni tiesiskuma jomā; atzinīgi vērtē Eiropas Savienības daudzpusējo stabilizācijas spēku (EUFOR Althea) operācijas pilnvaru atjaunošanu un tās pārorientēšanu uz spēju veidošanu un apmācību;

Politiskā situācija

| 9. | atgādina, cik svarīga ir iestāžu darbība visos līmeņos, lai gūtu rezultātus valsts turpmākās integrācijas Eiropā procesā; atzinīgi vērtē atgriešanos pie dialoga un jaunu ministru ievēlēšanu Ministru padomē 2012. gada novembrī pēc koalīcijas sašķelšanās un piecu mēnešu ilgā strupceļa; ir nobažījies par bloķēšanu, ko radījusi nenoteiktība, kura saistīta ar valdības pārstrukturēšanos Bosnijas un Hercegovinas Federācijā; tomēr atzinīgi vērtē panākto progresu kandidātu izvēlē Federācijas Konstitucionālās Tiesas amatiem; |
| --- | --- |

9.

atgādina, cik svarīga ir iestāžu darbība visos līmeņos, lai gūtu rezultātus valsts turpmākās integrācijas Eiropā procesā; atzinīgi vērtē atgriešanos pie dialoga un jaunu ministru ievēlēšanu Ministru padomē 2012. gada novembrī pēc koalīcijas sašķelšanās un piecu mēnešu ilgā strupceļa; ir nobažījies par bloķēšanu, ko radījusi nenoteiktība, kura saistīta ar valdības pārstrukturēšanos Bosnijas un Hercegovinas Federācijā; tomēr atzinīgi vērtē panākto progresu kandidātu izvēlē Federācijas Konstitucionālās Tiesas amatiem;

| 10. | aicina visas kompetentās iestādes izstrādāt stratēģiju/programmu integrācijai ES, kas nodrošinātu koordinētu un saskaņotu ES tiesību aktu un standartu transponēšanu, īstenošanu un izpildi visā valstī un tādējādi apliecinātu kopīgu redzējumu par valsts kopējo virzienu un vēlmi nodrošināt vispārēju labklājību saviem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

10.

aicina visas kompetentās iestādes izstrādāt stratēģiju/programmu integrācijai ES, kas nodrošinātu koordinētu un saskaņotu ES tiesību aktu un standartu transponēšanu, īstenošanu un izpildi visā valstī un tādējādi apliecinātu kopīgu redzējumu par valsts kopējo virzienu un vēlmi nodrošināt vispārēju labklājību saviem iedzīvotājiem;

| 11. | aicina veikt grozījumus Tautas palātas un Pārstāvju palātas reglamentos, lai ES tiesību aktiem nodrošinātu paātrinātu pieņemšanas procedūru; |
| --- | --- |

11.

aicina veikt grozījumus Tautas palātas un Pārstāvju palātas reglamentos, lai ES tiesību aktiem nodrošinātu paātrinātu pieņemšanas procedūru;

| 12. | atzinīgi vērtē progresu, kas panākts 2012. gada pirmajā pusē un kopš oktobra, jo īpaši nozīmīgu tiesību aktu pieņemšanu par tautas skaitīšanu un valsts atbalstu, 2011., 2012. un 2013. gada valsts budžetu, fitosanitāro tiesību aktu kopuma pieņemšanu, progresu attiecībā uz Valsts atbalsta padomi un Pretkorupcijas aģentūru, kā arī politiskās vienošanās panākšanu par valsts un aizsardzības sektora īpašumiem; aicina šos pasākumus īstenot efektīvi un mudina Komisiju kopā ar ES īpašo pārstāvi cieši uzraudzīt īstenošanu, pilnībā ņemot vērā Bosnijas un Hercegovinas Konstitucionālās Tiesas 2012. gada 13. jūlija lēmumu; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes veidot un stiprināt attiecīgo struktūru, piemēram, Valsts atbalsta padomes un Pretkorupcijas aģentūras, spējas, jo īpaši attiecībā uz pietiekamu darbinieku skaitu; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē progresu, kas panākts 2012. gada pirmajā pusē un kopš oktobra, jo īpaši nozīmīgu tiesību aktu pieņemšanu par tautas skaitīšanu un valsts atbalstu, 2011., 2012. un 2013. gada valsts budžetu, fitosanitāro tiesību aktu kopuma pieņemšanu, progresu attiecībā uz Valsts atbalsta padomi un Pretkorupcijas aģentūru, kā arī politiskās vienošanās panākšanu par valsts un aizsardzības sektora īpašumiem; aicina šos pasākumus īstenot efektīvi un mudina Komisiju kopā ar ES īpašo pārstāvi cieši uzraudzīt īstenošanu, pilnībā ņemot vērā Bosnijas un Hercegovinas Konstitucionālās Tiesas 2012. gada 13. jūlija lēmumu; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes veidot un stiprināt attiecīgo struktūru, piemēram, Valsts atbalsta padomes un Pretkorupcijas aģentūras, spējas, jo īpaši attiecībā uz pietiekamu darbinieku skaitu;

| 13. | pauž bažas par tautas skaitīšanas kavēšanos; uzsver, ka ir svarīgi tautas skaitīšanu veikt 2013. gada oktobrī, un atzinīgi vērtē centienus nodrošināt, ka tā notiek oktobrī saskaņā ar starptautiskiem standartiem; mudina visas kompetentās iestādes novērst jebkādus šķēršļus un nepolitizēt tautas skaitīšanu, kuras mērķis ir nodrošināt objektīvus sociālekonomiskos datus; šajā sakarā aicina ievērot minoritāšu tiesības; |
| --- | --- |

13.

pauž bažas par tautas skaitīšanas kavēšanos; uzsver, ka ir svarīgi tautas skaitīšanu veikt 2013. gada oktobrī, un atzinīgi vērtē centienus nodrošināt, ka tā notiek oktobrī saskaņā ar starptautiskiem standartiem; mudina visas kompetentās iestādes novērst jebkādus šķēršļus un nepolitizēt tautas skaitīšanu, kuras mērķis ir nodrošināt objektīvus sociālekonomiskos datus; šajā sakarā aicina ievērot minoritāšu tiesības;

| 14. | aicina Bosnijas un Hercegovinas valsts iestādes ievērot Konstitucionālās tiesas lēmumu par nepieciešamību grozīt tiesību aktus par pilsoņu identitātes numuriem; norāda, ka kopš 2013. gada 12. februāra vairāku mēnešu rīcības trūkuma rezultātā jaunpiedzimušiem bērniem nav bijis iespējams piešķirt ne identitātes numuru, ne tā rezultātā arī tādus pamatdokumentus kā pasi un veselības apdrošināšanas karti; aicina steidzami veikt pasākumus, lai atrisinātu šīs problēmas; |
| --- | --- |

14.

aicina Bosnijas un Hercegovinas valsts iestādes ievērot Konstitucionālās tiesas lēmumu par nepieciešamību grozīt tiesību aktus par pilsoņu identitātes numuriem; norāda, ka kopš 2013. gada 12. februāra vairāku mēnešu rīcības trūkuma rezultātā jaunpiedzimušiem bērniem nav bijis iespējams piešķirt ne identitātes numuru, ne tā rezultātā arī tādus pamatdokumentus kā pasi un veselības apdrošināšanas karti; aicina steidzami veikt pasākumus, lai atrisinātu šīs problēmas;

| 15. | mudina iestādes izpildīt spriedumu Sejdić un Finci lietā, kas būtu pirmais solis vispusīgas konstitucionālās reformas īstenošanā, kura ir nepieciešama, lai izveidotu modernu un funkcionējošu demokrātiju, kurā ir izskausta jebkāda veida diskriminācija un visiem pilsoņiem neatkarīgi no viņu etniskās piederības ir vienādas tiesības un brīvības; atzinīgi vērtē to, ka Sarajevas kantona Asambleja kā pirmā Bosnijā un Hercegovinā jau ir vienbalsīgi grozījusi savu Konstitūciju, lai etniski nedeklarētām personām un etniskajām minoritātēm sniegtu iespēju rīkot pašiem savas sanāksmes Asamblejā saskaņā ar Sejdić un Finci lietas spriedumu, kas pieņemts atbilstoši Eiropas Cilvēktiesību konvencijai; |
| --- | --- |

15.

mudina iestādes izpildīt spriedumu Sejdić un Finci lietā, kas būtu pirmais solis vispusīgas konstitucionālās reformas īstenošanā, kura ir nepieciešama, lai izveidotu modernu un funkcionējošu demokrātiju, kurā ir izskausta jebkāda veida diskriminācija un visiem pilsoņiem neatkarīgi no viņu etniskās piederības ir vienādas tiesības un brīvības; atzinīgi vērtē to, ka Sarajevas kantona Asambleja kā pirmā Bosnijā un Hercegovinā jau ir vienbalsīgi grozījusi savu Konstitūciju, lai etniski nedeklarētām personām un etniskajām minoritātēm sniegtu iespēju rīkot pašiem savas sanāksmes Asamblejā saskaņā ar Sejdić un Finci lietas spriedumu, kas pieņemts atbilstoši Eiropas Cilvēktiesību konvencijai;

| 16. | norāda uz Paplašināšanās un kaimiņattiecību komisāra lēmumu atcelt plānoto ES un Bosnijas un Hercegovinas augsta līmeņa dialoga par pievienošanās procesu trešo sanāksmi, ņemot vērā to, ka nav panākta politiska vienošanās par lēmuma Sejdić-Finci lietā īstenošanu; pauž bažas par to, ka neizdošanās panākt vienošanos var negatīvi ietekmēt pievienošanās procesu kopumā, un aicina politiskos līderus rast risinājumu; |
| --- | --- |

16.

norāda uz Paplašināšanās un kaimiņattiecību komisāra lēmumu atcelt plānoto ES un Bosnijas un Hercegovinas augsta līmeņa dialoga par pievienošanās procesu trešo sanāksmi, ņemot vērā to, ka nav panākta politiska vienošanās par lēmuma Sejdić-Finci lietā īstenošanu; pauž bažas par to, ka neizdošanās panākt vienošanos var negatīvi ietekmēt pievienošanās procesu kopumā, un aicina politiskos līderus rast risinājumu;

| 17. | mudina ES īpašo pārstāvi un delegācijas vadītāju arī turpmāk stiprināt centienus, lai veicinātu vienošanos par sprieduma Sejdić un Finci lietā īstenošanu; |
| --- | --- |

17.

mudina ES īpašo pārstāvi un delegācijas vadītāju arī turpmāk stiprināt centienus, lai veicinātu vienošanos par sprieduma Sejdić un Finci lietā īstenošanu;

| 18. | norāda uz steidzamo vajadzību veikt būtiskas konstitucionālās reformas gan valsts, gan administratīvo vienību līmenī, lai visu līmeņu valsts struktūras būtu efektīvākas, funkcionālākas un pārredzamākas; atkārtoti norāda uz nepieciešamību vienkāršot Bosnijas un Hercegovinas Federācijas struktūru; aicina EĀDD un Komisiju sākt plašu un atklātu apspriešanos un sabiedrisko apspriešanos ar visām ieinteresētajām personām valstī par konstitucionālām pārmaiņām; uzsver, ka šajā procesā ir pilnībā jāiesaista visas puses un kopienas un tam beigās būtu jānoved pie konkrētiem rezultātiem; |
| --- | --- |

18.

norāda uz steidzamo vajadzību veikt būtiskas konstitucionālās reformas gan valsts, gan administratīvo vienību līmenī, lai visu līmeņu valsts struktūras būtu efektīvākas, funkcionālākas un pārredzamākas; atkārtoti norāda uz nepieciešamību vienkāršot Bosnijas un Hercegovinas Federācijas struktūru; aicina EĀDD un Komisiju sākt plašu un atklātu apspriešanos un sabiedrisko apspriešanos ar visām ieinteresētajām personām valstī par konstitucionālām pārmaiņām; uzsver, ka šajā procesā ir pilnībā jāiesaista visas puses un kopienas un tam beigās būtu jānoved pie konkrētiem rezultātiem;

| 19. | aicina visas kompetentās iestādes nodrošināt, ka tiek izveidota neatkarīga, objektīva un efektīva tiesu sistēma, kurai palīdzētu objektīvs un neatkarīgs policijas dienests, un efektīvi īstenot Tieslietu nozares reformas stratēģiju un Valsts stratēģiju kara noziegumu jautājumos; mudina saskaņot jurisprudenci krimināllietās un civillietās starp atšķirīgajām tiesu un kriminālvajāšanas sistēmām, kā arī īstenot visus ieteikumus, kas izstrādāti ES un Bosnijas un Hercegovinas strukturētā dialoga ietvaros tieslietu jautājumos; |
| --- | --- |

19.

aicina visas kompetentās iestādes nodrošināt, ka tiek izveidota neatkarīga, objektīva un efektīva tiesu sistēma, kurai palīdzētu objektīvs un neatkarīgs policijas dienests, un efektīvi īstenot Tieslietu nozares reformas stratēģiju un Valsts stratēģiju kara noziegumu jautājumos; mudina saskaņot jurisprudenci krimināllietās un civillietās starp atšķirīgajām tiesu un kriminālvajāšanas sistēmām, kā arī īstenot visus ieteikumus, kas izstrādāti ES un Bosnijas un Hercegovinas strukturētā dialoga ietvaros tieslietu jautājumos;

| 20. | aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes panākt progresu valsts pārvaldes reformēšanā un administratīvās kapacitātes nostiprināšanā visos pārvaldes līmeņos, kuru kompetencē ir ES jautājumi; pauž bažas par valsts pārvaldes finansiālo ilgtspēju un politiskā atbalsta trūkumu tās reformai; uzsver nepieciešamību koncentrēties uz efektīvu koordinācijas mehānismu veidošanu, izmantojot ES atbalstu, un ierēdņu kvalifikācijas un kompetences celšanu, kas ir nozīmīgs elements, lai nodrošinātu efektīvu un produktīvu sadarbību ar ES; |
| --- | --- |

20.

aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes panākt progresu valsts pārvaldes reformēšanā un administratīvās kapacitātes nostiprināšanā visos pārvaldes līmeņos, kuru kompetencē ir ES jautājumi; pauž bažas par valsts pārvaldes finansiālo ilgtspēju un politiskā atbalsta trūkumu tās reformai; uzsver nepieciešamību koncentrēties uz efektīvu koordinācijas mehānismu veidošanu, izmantojot ES atbalstu, un ierēdņu kvalifikācijas un kompetences celšanu, kas ir nozīmīgs elements, lai nodrošinātu efektīvu un produktīvu sadarbību ar ES;

| 21. | pauž bažas par augsto korupcijas līmeni, kas vērojama valstī, par korupcijas saikni ar politiskajām partijām un korupciju visos sabiedriskās dzīves līmeņos; mudina visu līmeņu kompetentās iestādes ierosināt un īstenot pretkorupcijas stratēģijas un plānus; aicina kompetentās iestādes demonstrēt politisko gribu šā jautājuma risināšanā un nodrošināt Pretkorupcijas aģentūrai līdzekļus, lai tā varētu pilnībā darboties un veidot izmeklēšanas rezultātu un notiesājošo spriedumu informācijas bāzi, un rosina Bosnijas un Hercegovinas iestādes pielāgot attiecīgos pretkorupcijas tiesību aktus GRECO ieteikumiem; uzsver nepieciešamību efektīvi apkarot cilvēku tirdzniecību, vēršot kriminālvajāšanu pret likumpārkāpējiem un nodrošinot aizsardzību un kompensāciju cietušajām personām; |
| --- | --- |

21.

pauž bažas par augsto korupcijas līmeni, kas vērojama valstī, par korupcijas saikni ar politiskajām partijām un korupciju visos sabiedriskās dzīves līmeņos; mudina visu līmeņu kompetentās iestādes ierosināt un īstenot pretkorupcijas stratēģijas un plānus; aicina kompetentās iestādes demonstrēt politisko gribu šā jautājuma risināšanā un nodrošināt Pretkorupcijas aģentūrai līdzekļus, lai tā varētu pilnībā darboties un veidot izmeklēšanas rezultātu un notiesājošo spriedumu informācijas bāzi, un rosina Bosnijas un Hercegovinas iestādes pielāgot attiecīgos pretkorupcijas tiesību aktus GRECO ieteikumiem; uzsver nepieciešamību efektīvi apkarot cilvēku tirdzniecību, vēršot kriminālvajāšanu pret likumpārkāpējiem un nodrošinot aizsardzību un kompensāciju cietušajām personām;

| 22. | mudina kompetentās iestādes vairāk censties īstenot ceļvedi operatīvā nolīguma ar Eiropolu noslēgšanai, jo īpaši saskaņojot attiecīgos datu aizsardzības tiesību aktus un procedūras; |
| --- | --- |

22.

mudina kompetentās iestādes vairāk censties īstenot ceļvedi operatīvā nolīguma ar Eiropolu noslēgšanai, jo īpaši saskaņojot attiecīgos datu aizsardzības tiesību aktus un procedūras;

| 23. | mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes mudināt tādu neatkarīgu un daudzveidīgu plašsaziņas līdzekļu attīstību, kas būtu brīvi no politiskās ietekmes, etniskās šķelšanās un polarizācijas; uzsver sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu īpašo lomu demokrātijas un sociālās kohēzijas stiprināšanā un aicina iestādes nodrošināt šo plašsaziņas līdzekļu finansiālu ilgtspēju, neatkarību un atbilstību Eiropas standartiem; pauž nožēlu par to, ka turpinās pret žurnālistiem vērsts politiskais spiediens un draudi; pauž bažas par mēģinājumiem graut Komunikāciju regulatīvās aģentūras un sabiedrisko raidorganizāciju neatkarību; atgādina, ka brīvi plašsaziņas līdzekļi ir stabilas demokrātijas būtiska sastāvdaļa; |
| --- | --- |

23.

mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes mudināt tādu neatkarīgu un daudzveidīgu plašsaziņas līdzekļu attīstību, kas būtu brīvi no politiskās ietekmes, etniskās šķelšanās un polarizācijas; uzsver sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu īpašo lomu demokrātijas un sociālās kohēzijas stiprināšanā un aicina iestādes nodrošināt šo plašsaziņas līdzekļu finansiālu ilgtspēju, neatkarību un atbilstību Eiropas standartiem; pauž nožēlu par to, ka turpinās pret žurnālistiem vērsts politiskais spiediens un draudi; pauž bažas par mēģinājumiem graut Komunikāciju regulatīvās aģentūras un sabiedrisko raidorganizāciju neatkarību; atgādina, ka brīvi plašsaziņas līdzekļi ir stabilas demokrātijas būtiska sastāvdaļa;

| 24. | aicina visas politiskās partijas strādāt proaktīvi iekļaujošas un iecietīgas sabiedrības virzienā; aicina kompetentās iestādes īstenot pret diskrimināciju vērstus tiesību aktus un politiku un novērst trūkumus tiesību aktos un praksē, tostarp attiecībā uz personām ar invaliditāti; ir nobažījies par izteikumiem, draudiem un apspiešanu, kas vērsti pret lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām; aicina iestādes pilnībā īstenot Rīcības plānu attiecībā uz romiem, aktīvi veicināt romu tautības un visu citu minoritāšu iedzīvotāju efektīvu integrāciju, publiski nosodīt naida motivētus incidentus un nodrošināt pienācīgu policijas izmeklēšanu un kriminālvajāšanu; aicina iestādes aktīvi atbalstīt pilsoniskās sabiedrības iniciatīvas šajā jomā, sniedzot finansiālu un praktisku atbalstu, kā arī paužot politisku apņemšanos; |
| --- | --- |

24.

aicina visas politiskās partijas strādāt proaktīvi iekļaujošas un iecietīgas sabiedrības virzienā; aicina kompetentās iestādes īstenot pret diskrimināciju vērstus tiesību aktus un politiku un novērst trūkumus tiesību aktos un praksē, tostarp attiecībā uz personām ar invaliditāti; ir nobažījies par izteikumiem, draudiem un apspiešanu, kas vērsti pret lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām; aicina iestādes pilnībā īstenot Rīcības plānu attiecībā uz romiem, aktīvi veicināt romu tautības un visu citu minoritāšu iedzīvotāju efektīvu integrāciju, publiski nosodīt naida motivētus incidentus un nodrošināt pienācīgu policijas izmeklēšanu un kriminālvajāšanu; aicina iestādes aktīvi atbalstīt pilsoniskās sabiedrības iniciatīvas šajā jomā, sniedzot finansiālu un praktisku atbalstu, kā arī paužot politisku apņemšanos;

| 25. | atbalsta cilvēktiesību un pilsonisko tiesību aizstāvju darbu Bosnijā un Hercegovinā un aicina Komisiju izstrādāt finansēšanas mehānismus, kas ļautu arī pilsoniskajām organizācijām izmantot pirmspievienošanās palīdzības instrumenta finansējumu; |
| --- | --- |

25.

atbalsta cilvēktiesību un pilsonisko tiesību aizstāvju darbu Bosnijā un Hercegovinā un aicina Komisiju izstrādāt finansēšanas mehānismus, kas ļautu arī pilsoniskajām organizācijām izmantot pirmspievienošanās palīdzības instrumenta finansējumu;

| 26. | aicina nodrošināt iespējas sievietēm, veicinot, aizsargājot un stiprinot viņu tiesības, uzlabojot sociālo un ekonomisko situāciju, palielinot klātbūtni darba tirgū, nodrošinot taisnīgu sieviešu pārstāvību politisko un ekonomisko lēmumu pieņemšanā un veicinot sieviešu uzņēmējdarbību; norāda, ka sievietes joprojām ir nepietiekami pārstāvētas parlamentos, valdībās un valsts pārvaldē un ka viņu tiesības uz nodarbinātību bieži tiek ignorētas; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes pielāgot to personu sociālā nodrošinājuma tiesības, kas izmanto pēcdzemdību, paternitātes vai bērnu kopšanas atvaļinājumu, augsta līmeņa standartam, tādējādi radot vienlīdzīgus apstākļus visiem iedzīvotājiem un izvairoties no diskriminācijas; |
| --- | --- |

26.

aicina nodrošināt iespējas sievietēm, veicinot, aizsargājot un stiprinot viņu tiesības, uzlabojot sociālo un ekonomisko situāciju, palielinot klātbūtni darba tirgū, nodrošinot taisnīgu sieviešu pārstāvību politisko un ekonomisko lēmumu pieņemšanā un veicinot sieviešu uzņēmējdarbību; norāda, ka sievietes joprojām ir nepietiekami pārstāvētas parlamentos, valdībās un valsts pārvaldē un ka viņu tiesības uz nodarbinātību bieži tiek ignorētas; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes pielāgot to personu sociālā nodrošinājuma tiesības, kas izmanto pēcdzemdību, paternitātes vai bērnu kopšanas atvaļinājumu, augsta līmeņa standartam, tādējādi radot vienlīdzīgus apstākļus visiem iedzīvotājiem un izvairoties no diskriminācijas;

| 27. | pauž bažas par bieži sastopamu, neziņotu un nepietiekami izskaustu vardarbību ģimenē; aicina iestādes pieņemt un īstenot pasākumus, lai nodrošinātu sieviešu reālu aizsardzību; uzsver nepieciešamību stiprināt tiesībaizsardzības iestādes, lai veiksmīgi risinātu tādus jautājumus kā ar dzimumu saistīta vardarbība, vardarbība mājās, piespiedu prostitūcija un cilvēku tirdzniecība; uzsver to, cik svarīgi ir aizsargāt bērnus pret vardarbību, cilvēku tirdzniecību, kā arī visiem citiem ļaunprātīgas izmantošanas veidiem; mudina Komisiju izskatīt veidus, kā atbalstīt cīņu pret vardarbību mājās; |
| --- | --- |

27.

pauž bažas par bieži sastopamu, neziņotu un nepietiekami izskaustu vardarbību ģimenē; aicina iestādes pieņemt un īstenot pasākumus, lai nodrošinātu sieviešu reālu aizsardzību; uzsver nepieciešamību stiprināt tiesībaizsardzības iestādes, lai veiksmīgi risinātu tādus jautājumus kā ar dzimumu saistīta vardarbība, vardarbība mājās, piespiedu prostitūcija un cilvēku tirdzniecība; uzsver to, cik svarīgi ir aizsargāt bērnus pret vardarbību, cilvēku tirdzniecību, kā arī visiem citiem ļaunprātīgas izmantošanas veidiem; mudina Komisiju izskatīt veidus, kā atbalstīt cīņu pret vardarbību mājās;

| 28. | atzinīgi vērtē projektu programmai, kas paredzēta izvarošanas, seksuālas vardarbības un spīdzināšanas upuriem kara laikā Bosnijā un Hercegovinā; mudina piešķirt pietiekamus resursus ar sistemātisku seksuālu vardarbību saistītos konfliktos cietušo rehabilitācijai, tostarp reparācijas, neatkarīgi no viņu sociālā statusa, kā arī medicīnisko un psiholoģisko aprūpi un adekvātus sociālos pakalpojumus; aicina visas kompetentās iestādes palielināt sabiedrības informētību par cietušo statusu; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē projektu programmai, kas paredzēta izvarošanas, seksuālas vardarbības un spīdzināšanas upuriem kara laikā Bosnijā un Hercegovinā; mudina piešķirt pietiekamus resursus ar sistemātisku seksuālu vardarbību saistītos konfliktos cietušo rehabilitācijai, tostarp reparācijas, neatkarīgi no viņu sociālā statusa, kā arī medicīnisko un psiholoģisko aprūpi un adekvātus sociālos pakalpojumus; aicina visas kompetentās iestādes palielināt sabiedrības informētību par cietušo statusu;

| 29. | aicina Federāciju Kriminālkodeksā ieviest naida noziegumu regulējumu līdzīgi tam, kā to izdarījusi Serbijas Republika un Brčko apgabals 2009. gadā; |
| --- | --- |

29.

aicina Federāciju Kriminālkodeksā ieviest naida noziegumu regulējumu līdzīgi tam, kā to izdarījusi Serbijas Republika un Brčko apgabals 2009. gadā;

| 30. | norāda, ka 2011. gada beigās Bosnijā un Hercegovinā vēl bija palikušas aptuveni 113 000 iekšēji pārvietotas personas, tostarp aptuveni 8 000 uzturējās centros un 7 000 bija bēgļu statusā; mudina – arī pamatojoties uz starptautiskās līdzekļu devēju sabiedrības apņemšanos, ko tā atjaunoja Sarajevas starptautiskajā līdzekļu devēju konferencē 2012. gada aprīlī, – visas kompetentās iestādes visos līmeņos veicināt bēgļu un valsts robežās pārvietoto personu noturīgu atgriešanos, nodrošinot viņu piekļuvi mājokļiem, izglītībai, sociālajai aizsardzībai un nodarbinātībai; mudina šīs iestādes arī veicināt šo procesu, piešķirot finansiālo atbalstu visiem bēgļiem, kas atgriežas, taisnīgā un pienācīgā veidā, tostarp horvātu bēgļu atgriešanos Posavinā;; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka 2011. gada beigās Bosnijā un Hercegovinā vēl bija palikušas aptuveni 113 000 iekšēji pārvietotas personas, tostarp aptuveni 8 000 uzturējās centros un 7 000 bija bēgļu statusā; mudina – arī pamatojoties uz starptautiskās līdzekļu devēju sabiedrības apņemšanos, ko tā atjaunoja Sarajevas starptautiskajā līdzekļu devēju konferencē 2012. gada aprīlī, – visas kompetentās iestādes visos līmeņos veicināt bēgļu un valsts robežās pārvietoto personu noturīgu atgriešanos, nodrošinot viņu piekļuvi mājokļiem, izglītībai, sociālajai aizsardzībai un nodarbinātībai; mudina šīs iestādes arī veicināt šo procesu, piešķirot finansiālo atbalstu visiem bēgļiem, kas atgriežas, taisnīgā un pienācīgā veidā, tostarp horvātu bēgļu atgriešanos Posavinā;;

| 31. | ar bažām norāda uz lielo skaitu personu Bosnijā un Hercegovinā, kuras cieš no posttraumatiskā stresa sindroma (PTSD), ko izraisījis karš; aicina iestādes novērst sociālās un psiholoģiskās aprūpes trūkumu attiecībā uz personām, kas cieš no PTSD; |
| --- | --- |

31.

ar bažām norāda uz lielo skaitu personu Bosnijā un Hercegovinā, kuras cieš no posttraumatiskā stresa sindroma (PTSD), ko izraisījis karš; aicina iestādes novērst sociālās un psiholoģiskās aprūpes trūkumu attiecībā uz personām, kas cieš no PTSD;

| 32. | aicina pilnībā īstenot Mīnu rīcības stratēģiju, kā arī pieņemt likumu par pretmīnu darbībām, lai nepieļautu jaunus upurus nelaimes gadījumos ar kājnieku mīnām; |
| --- | --- |

32.

aicina pilnībā īstenot Mīnu rīcības stratēģiju, kā arī pieņemt likumu par pretmīnu darbībām, lai nepieļautu jaunus upurus nelaimes gadījumos ar kājnieku mīnām;

| 33. | kategoriski nosoda jebkādus mēģinājumus Bosnijā un Hercegovinā vai jebkur citur pasaulē mazināt vai noliegt Srebrenicā notikušo genocīdu; |
| --- | --- |

33.

kategoriski nosoda jebkādus mēģinājumus Bosnijā un Hercegovinā vai jebkur citur pasaulē mazināt vai noliegt Srebrenicā notikušo genocīdu;

Sociālekonomiskie jautājumi

| 34. | aicina visu līmeņu pārvaldes iestādes atbalstīt pareizu fiskālo politiku; ir nobažījies par ēnu ekonomikas apmēriem un augsto bezdarba līmeni, jo īpaši sieviešu un jauniešu vidū; pauž bažas par to, kā izaugsmi un investīcijas, kā arī uzņēmējdarbības vidi kopumā ietekmē politiskā nestabilitāte un zemais tiesiskuma līmenis; aicina valdību izveidot vienotu ekonomisko telpu valstī, lai izveidotu uzņēmējdarbības izplatīšanai labvēlīgus apstākļus, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un lai stiprinātu iekšzemes izaugsmes avotus, vienlaikus samazinot valdības dominanci ekonomikā un monopolu daļu, veicināt uz izaugsmi orientētus tēriņus un palielināt konkurētspēju; |
| --- | --- |

34.

aicina visu līmeņu pārvaldes iestādes atbalstīt pareizu fiskālo politiku; ir nobažījies par ēnu ekonomikas apmēriem un augsto bezdarba līmeni, jo īpaši sieviešu un jauniešu vidū; pauž bažas par to, kā izaugsmi un investīcijas, kā arī uzņēmējdarbības vidi kopumā ietekmē politiskā nestabilitāte un zemais tiesiskuma līmenis; aicina valdību izveidot vienotu ekonomisko telpu valstī, lai izveidotu uzņēmējdarbības izplatīšanai labvēlīgus apstākļus, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un lai stiprinātu iekšzemes izaugsmes avotus, vienlaikus samazinot valdības dominanci ekonomikā un monopolu daļu, veicināt uz izaugsmi orientētus tēriņus un palielināt konkurētspēju;

| 35. | atzinīgi vērtē ES lēmumu piešķirt EUR 100 miljonus lielu makrofinansiālo palīdzību Bosnijai un Hercegovinai, kas būtu skaidra zīme par tās apņemšanos attiecībā uz šīs valsts integrācijas Eiropā izredzēm un tās iedzīvotāju labklājību; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē ES lēmumu piešķirt EUR 100 miljonus lielu makrofinansiālo palīdzību Bosnijai un Hercegovinai, kas būtu skaidra zīme par tās apņemšanos attiecībā uz šīs valsts integrācijas Eiropā izredzēm un tās iedzīvotāju labklājību;

| 36. | aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes, īpaši tās, kas reģistrē lielāko daļu Bosnijas un Hercegovinas uzņēmumu, pārskatīt un modernizēt spēkā esošos darba tiesību aktus un stiprināt sociālo dialogu un darba inspekciju; |
| --- | --- |

36.

aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes, īpaši tās, kas reģistrē lielāko daļu Bosnijas un Hercegovinas uzņēmumu, pārskatīt un modernizēt spēkā esošos darba tiesību aktus un stiprināt sociālo dialogu un darba inspekciju;

| 37. | atzinīgi vērtē līguma parakstīšanu starp Bosniju un Hercegovinu un ES par Bosnijas un Hercegovinas pievienošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO); mudina Bosniju un Hercegovinu aktīvāk veikt sarunas ar citiem partneriem ar mērķi tuvākajā nākotnē kļūt par PTO locekli; |
| --- | --- |

37.

atzinīgi vērtē līguma parakstīšanu starp Bosniju un Hercegovinu un ES par Bosnijas un Hercegovinas pievienošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO); mudina Bosniju un Hercegovinu aktīvāk veikt sarunas ar citiem partneriem ar mērķi tuvākajā nākotnē kļūt par PTO locekli;

| 38. | norāda uz zināmiem panākumiem vispārējās izglītības sistēmas uzlabošanā, tomēr atkārtoti aicina Ministru padomi cita starpā uzlabot koordināciju
  12 izglītības
  ministriju un Brčko apgabala izglītības departamenta starpā un mazināt izglītības sistēmas sadrumstalotību; |
| --- | --- |

38.

norāda uz zināmiem panākumiem vispārējās izglītības sistēmas uzlabošanā, tomēr atkārtoti aicina Ministru padomi cita starpā uzlabot koordināciju
  12 izglītības
  ministriju un Brčko apgabala izglītības departamenta starpā un mazināt izglītības sistēmas sadrumstalotību;

| 39. | uzsver, ka ir jāuzlabo vispārējā izglītības kvalitāte, lai tā atbilstu iekšējā un ārējā darba tirgus vajadzībām; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes likvidēt nepilnības profesionālajā izglītībā, lai piesaistītu ārvalstu tiešās investīcijas un – arī ekonomiskās nepieciešamības labad – nodrošinātu, ka tiek sākta izglītības iestāžu akreditācija un pilnībā darbojas zinātnisko grādu un diplomu atzīšanas aģentūras; atzinīgi vērtē pasākumus, kas veikti, lai sagatavotu un veicinātu jauniešu apmācības kursus un programmas ar mērķi atvieglot viņu piedalīšanos darba tirgū, un aicina šajā sakarā ierosināt vairāk iniciatīvu; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka ir jāuzlabo vispārējā izglītības kvalitāte, lai tā atbilstu iekšējā un ārējā darba tirgus vajadzībām; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes likvidēt nepilnības profesionālajā izglītībā, lai piesaistītu ārvalstu tiešās investīcijas un – arī ekonomiskās nepieciešamības labad – nodrošinātu, ka tiek sākta izglītības iestāžu akreditācija un pilnībā darbojas zinātnisko grādu un diplomu atzīšanas aģentūras; atzinīgi vērtē pasākumus, kas veikti, lai sagatavotu un veicinātu jauniešu apmācības kursus un programmas ar mērķi atvieglot viņu piedalīšanos darba tirgū, un aicina šajā sakarā ierosināt vairāk iniciatīvu;

| 40. | mudina visas kompetentās iestādes izbeigt bērnu etnisko segregāciju (“divas skolas zem viena jumta”), kas joprojām notiek dažos Federācijas kantonos; turklāt aicina veicināt romu bērnu efektīvu iekļaušanu jo īpaši izglītībā, inter alia izmantojot skolu gatavības programmas; aicina iestādes sadarboties ar attiecīgajām NVO, lai iedrošinātu romu tautības ģimenes veicināt savu bērnu pieeju izglītībai; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes saskaņot dažādus regulējumus, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem bērniem; kopumā aicina pielikt vairāk pūļu, lai nepieļautu ģimeņu sadalīšanos un vairāk atbalstītu pakalpojumus, kas paredzēti riskam pakļautajām ģimenēm; aicina Komisiju izvērtēt, vai mērķtiecīga ES palīdzība varētu palīdzēt novērst izglītības sistēmas segregāciju; |
| --- | --- |

40.

mudina visas kompetentās iestādes izbeigt bērnu etnisko segregāciju (“divas skolas zem viena jumta”), kas joprojām notiek dažos Federācijas kantonos; turklāt aicina veicināt romu bērnu efektīvu iekļaušanu jo īpaši izglītībā, inter alia izmantojot skolu gatavības programmas; aicina iestādes sadarboties ar attiecīgajām NVO, lai iedrošinātu romu tautības ģimenes veicināt savu bērnu pieeju izglītībai; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes saskaņot dažādus regulējumus, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem bērniem; kopumā aicina pielikt vairāk pūļu, lai nepieļautu ģimeņu sadalīšanos un vairāk atbalstītu pakalpojumus, kas paredzēti riskam pakļautajām ģimenēm; aicina Komisiju izvērtēt, vai mērķtiecīga ES palīdzība varētu palīdzēt novērst izglītības sistēmas segregāciju;

| 41. | atzinīgi vērtē Komisijas plānus sasaukt augsta līmeņa sanāksmi par izglītību, lai veicinātu dialogu par dažādiem jautājumiem, tostarp par bērnu etnisko segregāciju skolās, un savestu kopā attiecīgu starptautisko organizāciju pārstāvjus un Bosnijas un Hercegovinas par izglītību atbildīgās iestādes; |
| --- | --- |

41.

atzinīgi vērtē Komisijas plānus sasaukt augsta līmeņa sanāksmi par izglītību, lai veicinātu dialogu par dažādiem jautājumiem, tostarp par bērnu etnisko segregāciju skolās, un savestu kopā attiecīgu starptautisko organizāciju pārstāvjus un Bosnijas un Hercegovinas par izglītību atbildīgās iestādes;

| 42. | aicina iestādes saskaņot tiesību aktus ar tiesību aktu kopumu par ES profesionālo kvalifikāciju atzīšanu; |
| --- | --- |

42.

aicina iestādes saskaņot tiesību aktus ar tiesību aktu kopumu par ES profesionālo kvalifikāciju atzīšanu;

| 43. | mudina iestādes veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu nacionālo mantojumu un pievērstos attiecīgajam tiesiskajam regulējumam; turklāt aicina visas kompetentās iestādes visos līmeņos nodrošināt skaidras procedūras kultūras iestāžu finansēšanai, lai izvairītos no to slēgšanas; |
| --- | --- |

43.

mudina iestādes veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu nacionālo mantojumu un pievērstos attiecīgajam tiesiskajam regulējumam; turklāt aicina visas kompetentās iestādes visos līmeņos nodrošināt skaidras procedūras kultūras iestāžu finansēšanai, lai izvairītos no to slēgšanas;

| 44. | mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes īstenot atbilstošus pasākumus, lai novērstu turpmākus bezvīzu režīma pārkāpumus, un atrisināt ar organizētu noziedzību saistītus patvēruma piešķiršanas procedūru ļaunprātīgus pārkāpumus; |
| --- | --- |

44.

mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes īstenot atbilstošus pasākumus, lai novērstu turpmākus bezvīzu režīma pārkāpumus, un atrisināt ar organizētu noziedzību saistītus patvēruma piešķiršanas procedūru ļaunprātīgus pārkāpumus;

Reģionālā sadarbība un divpusējie jautājumi

| 45. | pauž atzinību par Bosnijas un Hercegovinas konstruktīvo lomu reģionālajā sadarbībā un aicina šo valsti strādāt pie robežu noteikšanas sadarbībā ar visām kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

45.

pauž atzinību par Bosnijas un Hercegovinas konstruktīvo lomu reģionālajā sadarbībā un aicina šo valsti strādāt pie robežu noteikšanas sadarbībā ar visām kaimiņvalstīm;

| 46. | mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes aktīvāk veikt sagatavošanās pasākumus Horvātijas pievienošanās procesam ES, saskaņojot Bosnijas un Hercegovinas tiesību aktus par pārtikas nekaitīgumu ar ES acquis; pauž bažas par Bosnijas un Hercegovinas iestāžu pasivitāti un par to, ka tas var novest pie Bosnijas un Hercegovinas eksporta tirgu zaudēšanas; atzinīgi vērtē līdz šim sasniegto un mudina kompetentās iestādes veicīgi būvēt nepieciešamo infrastruktūru nākotnes ES robežkontroles punktiem; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu rast risinājumus trīspusējās tikšanās ar Horvātiju un Bosniju un Hercegovinu neatrisinātajos robežu pārvaldības jautājumos, ņemot vērā Horvātijas pievienošanos ES, tostarp jautājumā par Neum/Ploče nolīguma īstenošanu; šajā sakarā aicina turpināt konstruktīvus centienus izveidot vairāk ES robežkontroles posteņu, ja tas ir nepieciešams; uzteic Bosniju un Hercegovinu par tās ieguldījumu panāktajā progresā neatrisināto jautājumu risināšanā, tostarp saistībā ar Vietējās robežas satiksmes nolīgumu, kura mērķis ir vienkāršot iedzīvotāju pārvietošanos pierobežu rajonos; uzskata, ka ir nepieciešams rast risinājumu, lai varētu saglabāt esošo identitāšu karšu režīmu starp šīm divām valstīm pēc 2013. gada jūlija, lai Bosnijas un Hercegovinas pilsoņi varētu arī turpmāk iebraukt Horvātijā; |
| --- | --- |

46.

mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes aktīvāk veikt sagatavošanās pasākumus Horvātijas pievienošanās procesam ES, saskaņojot Bosnijas un Hercegovinas tiesību aktus par pārtikas nekaitīgumu ar ES acquis; pauž bažas par Bosnijas un Hercegovinas iestāžu pasivitāti un par to, ka tas var novest pie Bosnijas un Hercegovinas eksporta tirgu zaudēšanas; atzinīgi vērtē līdz šim sasniegto un mudina kompetentās iestādes veicīgi būvēt nepieciešamo infrastruktūru nākotnes ES robežkontroles punktiem; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu rast risinājumus trīspusējās tikšanās ar Horvātiju un Bosniju un Hercegovinu neatrisinātajos robežu pārvaldības jautājumos, ņemot vērā Horvātijas pievienošanos ES, tostarp jautājumā par Neum/Ploče nolīguma īstenošanu; šajā sakarā aicina turpināt konstruktīvus centienus izveidot vairāk ES robežkontroles posteņu, ja tas ir nepieciešams; uzteic Bosniju un Hercegovinu par tās ieguldījumu panāktajā progresā neatrisināto jautājumu risināšanā, tostarp saistībā ar Vietējās robežas satiksmes nolīgumu, kura mērķis ir vienkāršot iedzīvotāju pārvietošanos pierobežu rajonos; uzskata, ka ir nepieciešams rast risinājumu, lai varētu saglabāt esošo identitāšu karšu režīmu starp šīm divām valstīm pēc 2013. gada jūlija, lai Bosnijas un Hercegovinas pilsoņi varētu arī turpmāk iebraukt Horvātijā;

| 47. | atkārtoti aicina atļaut Kosovas pilsoņu ieceļošanu, jo Bosnija un Hercegovina joprojām ir vienīgā valsts reģionā, kas tiem neļauj iebraukt; tādēļ mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes – tāpat kā to izdarījušas Serbija un citas valstis – pieņemt Kosovas pilsoņu ceļošanas pamatdokumentus, lai viņi varētu ieceļot valstī; |
| --- | --- |

47.

atkārtoti aicina atļaut Kosovas pilsoņu ieceļošanu, jo Bosnija un Hercegovina joprojām ir vienīgā valsts reģionā, kas tiem neļauj iebraukt; tādēļ mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes – tāpat kā to izdarījušas Serbija un citas valstis – pieņemt Kosovas pilsoņu ceļošanas pamatdokumentus, lai viņi varētu ieceļot valstī;

| 48. | atkārtoti norāda uz nepieciešamību turpināt stingri īstenot visus nepieciešamos kritērijus un pasākumus saistībā ar bezvīzu režīmu ar Šengenas valstīm, īstenot ilgtermiņa stratēģijas un sakārtot minoritāšu politiku; uzskata par nepieciešamu pienācīgi informēt iedzīvotājus par bezvīzu režīma ierobežojumiem, lai novērstu jebkādu ceļošanas brīvības un vīzu režīma liberalizācijas politikas ļaunprātīgu izmantošanu; norāda uz nemainīgi nelielo patvēruma meklētāju skaitu ES dalībvalstīs no Bosnijas un Hercegovinas; uzsver bezvīzu režīma nozīmīgumu Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

48.

atkārtoti norāda uz nepieciešamību turpināt stingri īstenot visus nepieciešamos kritērijus un pasākumus saistībā ar bezvīzu režīmu ar Šengenas valstīm, īstenot ilgtermiņa stratēģijas un sakārtot minoritāšu politiku; uzskata par nepieciešamu pienācīgi informēt iedzīvotājus par bezvīzu režīma ierobežojumiem, lai novērstu jebkādu ceļošanas brīvības un vīzu režīma liberalizācijas politikas ļaunprātīgu izmantošanu; norāda uz nemainīgi nelielo patvēruma meklētāju skaitu ES dalībvalstīs no Bosnijas un Hercegovinas; uzsver bezvīzu režīma nozīmīgumu Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājiem;

o

o o

| 49. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju augstajai pārstāvei un Savienības priekšsēdētāja vietniecei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, Bosnijas un Hercegovinas prezidentam, Bosnijas un Hercegovinas Ministru padomei, Bosnijas un Hercegovinas Parlamentārajai asamblejai un Bosnijas un Hercegovinas Federācijas un Serbijas Republikas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

49.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju augstajai pārstāvei un Savienības priekšsēdētāja vietniecei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, Bosnijas un Hercegovinas prezidentam, Bosnijas un Hercegovinas Ministru padomei, Bosnijas un Hercegovinas Parlamentārajai asamblejai un Bosnijas un Hercegovinas Federācijas un Serbijas Republikas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 80, 19.3.2008., 18. lpp.

(2)  OV L 188, 19.7.2011., 30. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0085.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0453.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/100 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/100

---

P7_TA(2013)0226

Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas 2012. gada progresa ziņojums

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par 2012. gada progresa ziņojumu par bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku (2013/2866(RSP))

(2016/C 055/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2005. gada 16. decembra lēmumu piešķirt bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai ES kandidātvalsts statusu un ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras secinājumus 2006. gada 15.–16. jūnija un 2006. gada 14.–15. decembra sanāksmēs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2005. gada 16. decembra lēmumu piešķirt bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai ES kandidātvalsts statusu un ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras secinājumus 2006. gada 15.–16. jūnija un 2006. gada 14.–15. decembra sanāksmēs,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2012. gada 13. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2012. gada 13. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā ES un ASV misijas vadītāju 2013. gada 11. janvāra kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un ASV misijas vadītāju 2013. gada 11. janvāra kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada progresa ziņojumu (SWD(2012)0332) un Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumu “Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2012.-2013. gadā” (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada progresa ziņojumu (SWD(2012)0332) un Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumu “Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2012.-2013. gadā” (COM(2012)0600),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 845 (1993) un 817 (1993), kā arī ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju Nr. 47/225 (1993) un 1995. gada pagaidu nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 845 (1993) un 817 (1993), kā arī ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju Nr. 47/225 (1993) un 1995. gada pagaidu nolīgumu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Tiesas spriedumu par 1995. gada 13. septembra pagaidu nolīguma piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Tiesas spriedumu par 1995. gada 13. septembra pagaidu nolīguma piemērošanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo iestāžu kongresa ieteikumu Nr. 329 (2012) par vietējo demokrātiju valstī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo iestāžu kongresa ieteikumu Nr. 329 (2012) par vietējo demokrātiju valstī,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, tostarp 2012. gada 22. novembra rezolūciju par paplašināšanos – — politikas pamatnostādnes, kritēriji un ES stratēģiskās intereses (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, tostarp 2012. gada 22. novembra rezolūciju par paplašināšanos – — politikas pamatnostādnes, kritēriji un ES stratēģiskās intereses (1),

| — | ņemot vērā 2012. gada 7. jūnijā notikušo Apvienotās parlamentārās komitejas 10. sanāksmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 7. jūnijā notikušo Apvienotās parlamentārās komitejas 10. sanāksmi,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā pret visām kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm būtu jāizturas saskaņā ar to gūtajiem panākumiem integrācijas procesā; |
| --- | --- |

A.

tā kā pret visām kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm būtu jāizturas saskaņā ar to gūtajiem panākumiem integrācijas procesā;

| B. | tā kā augsta līmeņa dialogs par pievienošanos (HLAD) ir radījis jaunu dinamiku reformu procesos valstī; |
| --- | --- |

B.

tā kā augsta līmeņa dialogs par pievienošanos (HLAD) ir radījis jaunu dinamiku reformu procesos valstī;

| C. | tā kā pievienošanās ES ir īpaši svarīga valsts ilgtermiņa stabilitātei un labām iekšējām etniskām attiecībām; |
| --- | --- |

C.

tā kā pievienošanās ES ir īpaši svarīga valsts ilgtermiņa stabilitātei un labām iekšējām etniskām attiecībām;

| D. | tā kā Eiropadome ceturto gadu pēc kārtas nolēma neuzsākt pievienošanās sarunas ar šo valsti, neskatoties uz Komisijas pozitīvu ieteikumu šajā ziņā; tā kā turpmāka atlikšana palielina vilšanās sajūtu valsts sabiedriskajā domā par strupceļu integrācijas procesā ES un rada iekšēju problēmu un spriedzes rašanās risku; tā kā, lai arī divpusējiem jautājumiem nevajadzētu būt šķērslim pievienošanās sarunu oficiālai uzsākšanai, tie tomēr būtu jāatrisina līdz pievienošanās procesa noslēgumam; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropadome ceturto gadu pēc kārtas nolēma neuzsākt pievienošanās sarunas ar šo valsti, neskatoties uz Komisijas pozitīvu ieteikumu šajā ziņā; tā kā turpmāka atlikšana palielina vilšanās sajūtu valsts sabiedriskajā domā par strupceļu integrācijas procesā ES un rada iekšēju problēmu un spriedzes rašanās risku; tā kā, lai arī divpusējiem jautājumiem nevajadzētu būt šķērslim pievienošanās sarunu oficiālai uzsākšanai, tie tomēr būtu jāatrisina līdz pievienošanās procesa noslēgumam;

| E. | tā kā valsts ir gatava sākt pievienošanās sarunas ar ES; |
| --- | --- |

E.

tā kā valsts ir gatava sākt pievienošanās sarunas ar ES;

| F. | tā kā reģionālā sadarbība un labas kaimiņattiecības joprojām ir būtiskas paplašināšanās procesa sastāvdaļas; |
| --- | --- |

F.

tā kā reģionālā sadarbība un labas kaimiņattiecības joprojām ir būtiskas paplašināšanās procesa sastāvdaļas;

| G. | tā kā divpusējie jautājumi būtu jārisina konstruktīvā gaisotnē, ņemot vērā vispārējās ES intereses un vērtības; |
| --- | --- |

G.

tā kā divpusējie jautājumi būtu jārisina konstruktīvā gaisotnē, ņemot vērā vispārējās ES intereses un vērtības;

Vispārēji apsvērumi

| 1. | atkārtoti aicina Padomi nekavējoties noteikt datumu pievienošanās sarunu sākšanai; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti aicina Padomi nekavējoties noteikt datumu pievienošanās sarunu sākšanai;

| 2. | pauž nožēlu par to, ka ceturto gadu pēc kārtas Padome tās pēdējā sanāksmē 2012. gada 11. decembrī nolēma nesekot Komisijas ieteikumam un vēl nav uzsākusi pievienošanās sarunas; tomēr uzskata, ka Eiropadomes secinājumi, kuros tika vienprātīgi atbalstīts lēmums ar termiņu, balstoties uz turpmāku Komisijas ziņojumu, ir patiess solis uz priekšu, atzīstot pietiekama progresa nozīmi galvenajās jomās, kas izklāstītas Eiropadomes 2012. gada decembra secinājumos; atzinīgi vērtē paplašināšanās komisāra iniciatīvas un aicina viņu gaidāmajā ziņojumā iekļaut novērtējumu par nepaplašināšanās izmaksām, tostarp būtiskākajiem riskiem šai valstij, ja pašreizējā situācija nemainīsies; atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas 2013. gada 16. aprīļa Pavasara ziņojumu un aicina Īrijas prezidentūru pielikt ievērojamas diplomātiskas pūles, lai panāktu apmierinošu iznākumu nolūkā pieņemt Padomes lēmumu sākt sarunas līdz 2013.gada jūnija beigām; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu par to, ka ceturto gadu pēc kārtas Padome tās pēdējā sanāksmē 2012. gada 11. decembrī nolēma nesekot Komisijas ieteikumam un vēl nav uzsākusi pievienošanās sarunas; tomēr uzskata, ka Eiropadomes secinājumi, kuros tika vienprātīgi atbalstīts lēmums ar termiņu, balstoties uz turpmāku Komisijas ziņojumu, ir patiess solis uz priekšu, atzīstot pietiekama progresa nozīmi galvenajās jomās, kas izklāstītas Eiropadomes 2012. gada decembra secinājumos; atzinīgi vērtē paplašināšanās komisāra iniciatīvas un aicina viņu gaidāmajā ziņojumā iekļaut novērtējumu par nepaplašināšanās izmaksām, tostarp būtiskākajiem riskiem šai valstij, ja pašreizējā situācija nemainīsies; atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas 2013. gada 16. aprīļa Pavasara ziņojumu un aicina Īrijas prezidentūru pielikt ievērojamas diplomātiskas pūles, lai panāktu apmierinošu iznākumu nolūkā pieņemt Padomes lēmumu sākt sarunas līdz 2013.gada jūnija beigām;

| 3. | uzsver to, ka labas kaimiņattiecības ir pievienošanās ES procesa īpaši būtiski pīlāri; atzinīgi vērtē valsts kopējo konstruktīvo lomu attiecībās ar citām paplašināšanās valstīm; atzinīgi vērtē nepārtraukto diplomātisko saraksti starp Atēnām, Sofiju un Skopji un uzsver, ka visām pusēm ir svarīgi apliecināt skaidru apņemšanos ievērot “labas kaimiņattiecības”, jo īpaši balstoties uz draudzību, savstarpēju cieņu, konstruktīvu dialogu un patiesu vēlmi novērst pārpratumus un pārtraukt konfliktus; prasa atturēties no tādiem žestiem, paziņojumiem un darbībām, kas var negatīvi ietekmēt labas kaimiņattiecības; šajā sakarībā atzinīgi vērtē nesen Skopjē un Sofijā notikušo pirmo sanāksmi starp valdību pārstāvjiem nolūkā panākt iespēju parakstīt vienošanās starp abām valstīm; prasa paplašināšanās komisāram ziņojumā pievērst īpašu uzmanību labām kaimiņattiecībām; aicina uz plašāku sociālkulturālo sadarbību, lai stiprinātu saites starp reģiona tautām; |
| --- | --- |

3.

uzsver to, ka labas kaimiņattiecības ir pievienošanās ES procesa īpaši būtiski pīlāri; atzinīgi vērtē valsts kopējo konstruktīvo lomu attiecībās ar citām paplašināšanās valstīm; atzinīgi vērtē nepārtraukto diplomātisko saraksti starp Atēnām, Sofiju un Skopji un uzsver, ka visām pusēm ir svarīgi apliecināt skaidru apņemšanos ievērot “labas kaimiņattiecības”, jo īpaši balstoties uz draudzību, savstarpēju cieņu, konstruktīvu dialogu un patiesu vēlmi novērst pārpratumus un pārtraukt konfliktus; prasa atturēties no tādiem žestiem, paziņojumiem un darbībām, kas var negatīvi ietekmēt labas kaimiņattiecības; šajā sakarībā atzinīgi vērtē nesen Skopjē un Sofijā notikušo pirmo sanāksmi starp valdību pārstāvjiem nolūkā panākt iespēju parakstīt vienošanās starp abām valstīm; prasa paplašināšanās komisāram ziņojumā pievērst īpašu uzmanību labām kaimiņattiecībām; aicina uz plašāku sociālkulturālo sadarbību, lai stiprinātu saites starp reģiona tautām;

| 4. | atgādina savu nostāju par to, ka divpusējie jautājumi pievienošanās procesā būtu jārisina pēc iespējas savlaicīgāk konstruktīvā un draudzīgu kaimiņattiecību gaisotnē, vēlams, pirms pievienošanās sarunu sākšanas; vēlreiz pauž viedokli, ka divpusējie jautājumi nebūtu jāizmanto, lai kavētu pievienošanās procesu ES; |
| --- | --- |

4.

atgādina savu nostāju par to, ka divpusējie jautājumi pievienošanās procesā būtu jārisina pēc iespējas savlaicīgāk konstruktīvā un draudzīgu kaimiņattiecību gaisotnē, vēlams, pirms pievienošanās sarunu sākšanas; vēlreiz pauž viedokli, ka divpusējie jautājumi nebūtu jāizmanto, lai kavētu pievienošanās procesu ES;

| 5. | uzsver, ka pret visām kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm būtu jāizturas atbilstīgi to panākumiem integrācijas procesā; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka pret visām kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm būtu jāizturas atbilstīgi to panākumiem integrācijas procesā;

| 6. | stingri uzskata, ka sarunu sākšana pati par sevi var mainīt situāciju, sniedzot pozitīvu impulsu un nodrošinot efektīvu instrumentu turpmākām reformām, uzlabot vietējo situāciju, veicināt iekšējo etnisko dialogu un sekmēt labvēlīgas attiecības ar kaimiņiem; |
| --- | --- |

6.

stingri uzskata, ka sarunu sākšana pati par sevi var mainīt situāciju, sniedzot pozitīvu impulsu un nodrošinot efektīvu instrumentu turpmākām reformām, uzlabot vietējo situāciju, veicināt iekšējo etnisko dialogu un sekmēt labvēlīgas attiecības ar kaimiņiem;

| 7. | uzskata, ka augsta līmeņa dialogs par pievienošanos (HLAD) ir svarīgs instruments, lai izietu no pašreizējā strupceļa un radītu jaunu dinamiku pievienošanās ES procesā; atzinīgi vērtē panākumus, kas konstatēti vairāk nekā 75 % politikas jomu; vēlreiz atgādina pilnīgas un neatgriezeniskas īstenošanas nozīmi; uzsver, ka HLAD nav pievienošanās sarunu aizstājējs; aicina Padomi prasīt Komisijai pēc iespējas drīzāk uzsākt atbilstības izvērtēšanas procesu, lai ļautu gūt turpmākus panākumus; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka augsta līmeņa dialogs par pievienošanos (HLAD) ir svarīgs instruments, lai izietu no pašreizējā strupceļa un radītu jaunu dinamiku pievienošanās ES procesā; atzinīgi vērtē panākumus, kas konstatēti vairāk nekā 75 % politikas jomu; vēlreiz atgādina pilnīgas un neatgriezeniskas īstenošanas nozīmi; uzsver, ka HLAD nav pievienošanās sarunu aizstājējs; aicina Padomi prasīt Komisijai pēc iespējas drīzāk uzsākt atbilstības izvērtēšanas procesu, lai ļautu gūt turpmākus panākumus;

| 8. | atzinīgi vērtē un pilnībā atbalsta nesen panākto vienošanos, lai panāktu strupceļa pārvarēšanu iekšējās politiskajās norisēs valstī, un uzskata, ka pašreizējā vienošanās ļaus gūt turpmākus panākumus virzībā uz pievienošanos ES pirms diskusijām Eiropadomē; aicina puses turpināt politisko dialogu un uzsver nepieciešamību pēc plaša daudzpusēja atbalsta un saistībām ES darba kārtībā; uzsver to, ka valsts parlaments ir īpaši nozīmīga demokrātiska iestāde diskusijām un politisko domstarpību risināšanai, un prasa visiem valsts politiskajiem spēkiem rīkoties saskaņā ar šādu nostāju, ievērojot procedūras un demokrātiskās vērtības, kas ir tā dibināšanas pamatā; atbalsta iniciatīvas, kas paredz uzlabot parlamenta darbību, tostarp izmeklēšanas komisijas priekšlikumu, lai paredzētu atbildību par 2012. gada 24. decembra notikumiem, nāktu klājā ar ieteikumiem plašai parlamenta procedūru reformai ar visu politisko partiju atbalstu, palielinātu parlamenta autoritāti, neatkarību un likumību un nepieļautu šādu atgadījumu atkārtošanos; aicina iestādes nekavējoties izveidot izmeklēšanas komisiju, lai tā varētu sākt nozīmīgu darbu ar mērķi atjaunot normālu politisko procesu valstī; pauž nožēlu par to, ka žurnālisti arī tika izraidīti no parlamenta, un prasa atjaunot dialogu starp valdību un Žurnālistu asociāciju saskaņā ar nosacījumiem, kas ir pieņemami pašiem žurnālistiem; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē un pilnībā atbalsta nesen panākto vienošanos, lai panāktu strupceļa pārvarēšanu iekšējās politiskajās norisēs valstī, un uzskata, ka pašreizējā vienošanās ļaus gūt turpmākus panākumus virzībā uz pievienošanos ES pirms diskusijām Eiropadomē; aicina puses turpināt politisko dialogu un uzsver nepieciešamību pēc plaša daudzpusēja atbalsta un saistībām ES darba kārtībā; uzsver to, ka valsts parlaments ir īpaši nozīmīga demokrātiska iestāde diskusijām un politisko domstarpību risināšanai, un prasa visiem valsts politiskajiem spēkiem rīkoties saskaņā ar šādu nostāju, ievērojot procedūras un demokrātiskās vērtības, kas ir tā dibināšanas pamatā; atbalsta iniciatīvas, kas paredz uzlabot parlamenta darbību, tostarp izmeklēšanas komisijas priekšlikumu, lai paredzētu atbildību par 2012. gada 24. decembra notikumiem, nāktu klājā ar ieteikumiem plašai parlamenta procedūru reformai ar visu politisko partiju atbalstu, palielinātu parlamenta autoritāti, neatkarību un likumību un nepieļautu šādu atgadījumu atkārtošanos; aicina iestādes nekavējoties izveidot izmeklēšanas komisiju, lai tā varētu sākt nozīmīgu darbu ar mērķi atjaunot normālu politisko procesu valstī; pauž nožēlu par to, ka žurnālisti arī tika izraidīti no parlamenta, un prasa atjaunot dialogu starp valdību un Žurnālistu asociāciju saskaņā ar nosacījumiem, kas ir pieņemami pašiem žurnālistiem;

| 9. | pauž dziļas bažas par saspīlētajām starpetniskajām attiecībām, kas ir aktualizējušās gada laikā; uzskata, ka pastiprināts politiskais dialogs ir īpaši būtisks turpmākā veiksmīgā virzībā uz miermīlīgas multietniskas, multikulturālas un multireliģiskas sabiedrības izveidi un sabiedrības etniskas polarizēšanās risku novēršanai; stingri nosoda visus etniskās neiecietības gadījumus un izpausmes, kas par to liecina; |
| --- | --- |

9.

pauž dziļas bažas par saspīlētajām starpetniskajām attiecībām, kas ir aktualizējušās gada laikā; uzskata, ka pastiprināts politiskais dialogs ir īpaši būtisks turpmākā veiksmīgā virzībā uz miermīlīgas multietniskas, multikulturālas un multireliģiskas sabiedrības izveidi un sabiedrības etniskas polarizēšanās risku novēršanai; stingri nosoda visus etniskās neiecietības gadījumus un izpausmes, kas par to liecina;

| 10. | atzinīgi vērtē valdības ziņojumu par Ohridas pamatnolīguma (OFA) īstenošanu un sagaida, ka šis ziņojums tiks publiskots, lai nodrošinātu plašu sociālu un politisku atbalstu valsts multietniskai nākotnei; mudina valdību ātrāk virzīties uz pārskata nākamo posmu; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē valdības ziņojumu par Ohridas pamatnolīguma (OFA) īstenošanu un sagaida, ka šis ziņojums tiks publiskots, lai nodrošinātu plašu sociālu un politisku atbalstu valsts multietniskai nākotnei; mudina valdību ātrāk virzīties uz pārskata nākamo posmu;

| 11. | atzinīgi vērtē 2011.–2014. gada decentralizācijas programmu un prasa pilnībā īstenot tiesību aktu par reģionālo attīstību; mudina valdību turpināt fiskālo decentralizāciju ar visdusposma mērķi 9 % no IKP tērēt vietējām un reģionālajām iestādēm; atzinīgi vērtē ANO Attīstības programmas sasniegto, darbojoties partnerībā ar valdību, lai veidotu vietējo pašvaldību spējas nolūkā nodrošināt labu pārvaldību un vienlīdzīgu piekļuvi visiem pilsoņiem; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē 2011.–2014. gada decentralizācijas programmu un prasa pilnībā īstenot tiesību aktu par reģionālo attīstību; mudina valdību turpināt fiskālo decentralizāciju ar visdusposma mērķi 9 % no IKP tērēt vietējām un reģionālajām iestādēm; atzinīgi vērtē ANO Attīstības programmas sasniegto, darbojoties partnerībā ar valdību, lai veidotu vietējo pašvaldību spējas nolūkā nodrošināt labu pārvaldību un vienlīdzīgu piekļuvi visiem pilsoņiem;

| 12. | atzinīgi vērtē iestāžu pūliņus samierināties ar komunistisko pagātni, ar kādreizējās Dienvidslāvijas slepenajiem dienestiem saistīto aģentu vārdu atklāšanu un lustrācijas tiesību akta termiņa pagarināšanu līdz tiesību akta pieņemšanai par brīvu piekļuvi publiskai informācijai; tajā pašā laikā mudina iestādes atgūt Dienvidslāvijas slepeno dienestu datus no Serbijas un ietvert lustrācijas procesā slepeno un pretizlūkošanas dienestu darbiniekus; mudina stiprināt Datu pārbaudes komisijas pilnvaras, pastāvīgi nosūtot visus vajadzīgos slepeno un pretizlūkošanas dienestu dokumentus uz šīs komitejas telpām; uzsver nepieciešamību veikt drošības sektora reformu un stiprināt parlamenta uzraudzību pār slepenajiem un pretizlūkošanas dienestiem; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē iestāžu pūliņus samierināties ar komunistisko pagātni, ar kādreizējās Dienvidslāvijas slepenajiem dienestiem saistīto aģentu vārdu atklāšanu un lustrācijas tiesību akta termiņa pagarināšanu līdz tiesību akta pieņemšanai par brīvu piekļuvi publiskai informācijai; tajā pašā laikā mudina iestādes atgūt Dienvidslāvijas slepeno dienestu datus no Serbijas un ietvert lustrācijas procesā slepeno un pretizlūkošanas dienestu darbiniekus; mudina stiprināt Datu pārbaudes komisijas pilnvaras, pastāvīgi nosūtot visus vajadzīgos slepeno un pretizlūkošanas dienestu dokumentus uz šīs komitejas telpām; uzsver nepieciešamību veikt drošības sektora reformu un stiprināt parlamenta uzraudzību pār slepenajiem un pretizlūkošanas dienestiem;

| 13. | uzskata, ka vislabākais veids, kā izveidot multietnisku sabiedrību ir padziļināts politiskais dialogs, uz vadība, kas balstās uz pieņemšanu un iecietību pret citām etniskajām grupām, un izglītības sistēma, kas māca multietniskas sabiedrības vērtības; tādēļ atzinīgi vērtē valdības multietniskās izglītības projektu un aicina visas skolas sekot tādu attiecīgās prakses aizsācēju kā Kumanovas skolas piemēram, kurās tiek mēģināts pārtraukt dažādo etnisko kopienu atsevišķas izglītības praksi; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka vislabākais veids, kā izveidot multietnisku sabiedrību ir padziļināts politiskais dialogs, uz vadība, kas balstās uz pieņemšanu un iecietību pret citām etniskajām grupām, un izglītības sistēma, kas māca multietniskas sabiedrības vērtības; tādēļ atzinīgi vērtē valdības multietniskās izglītības projektu un aicina visas skolas sekot tādu attiecīgās prakses aizsācēju kā Kumanovas skolas piemēram, kurās tiek mēģināts pārtraukt dažādo etnisko kopienu atsevišķas izglītības praksi;

| 14. | stingri mudina iestādes un pilsonisko sabiedrību veikt atbilstīgus pasākumus, lai panāktu vēsturisku samierināšanos nolūkā pārvarēt plaisu starp dažādām etniskām un nacionālām grupām un to iekšienē, tostarp attiecībā uz pilsoņiem ar bulgāru identitāti; atkārtoti prasa nodrošināt pozitīvu virzību uz kopīgu pasākumu svinēšanu un personu godināšanu kopā ar ES kaimiņvalstīm; mudina tiekties dibināt kopīgas ekspertu komitejas vēstures un izglītības jomā, lai sniegtu ieguldījumu objektīvā un uz faktiem balstītā vēstures interpretācijā, stiprinātu akadēmisko aprindu sadarbību un veicinātu jauniešu pozitīvu attieksmi pret kaimiņvalstīm; prasa iestādēm ieviest tādus izglītojošus materiālus, kuri ir brīvi no vēstures ideoloģiskām interpretācijām un kuru mērķis ir savstarpējās sapratnes uzlabošana; ar bažām norāda uz tā saukto “antikvizācijas” parādību; ir pārliecināts, ka kultūra un māksla būtu jāizmanto, lai tautas vienotu, nevis šķeltu; prasa valdībai sniegt skaidrus signālus sabiedrībai un plašsaziņas līdzekļiem par to, ka diskriminācija, kas balstīta uz nacionālo identitāti, valstī nav pieļaujama, tostarp attiecībā uz tieslietu sistēmu, plašsaziņas līdzekļiem, nodarbinātību un sociālajām iespējām; uzsver šo darbību nozīmi valsts dažādo etnisko kopienu integrācijas un stabilitātes un integrācijas ES jomā; |
| --- | --- |

14.

stingri mudina iestādes un pilsonisko sabiedrību veikt atbilstīgus pasākumus, lai panāktu vēsturisku samierināšanos nolūkā pārvarēt plaisu starp dažādām etniskām un nacionālām grupām un to iekšienē, tostarp attiecībā uz pilsoņiem ar bulgāru identitāti; atkārtoti prasa nodrošināt pozitīvu virzību uz kopīgu pasākumu svinēšanu un personu godināšanu kopā ar ES kaimiņvalstīm; mudina tiekties dibināt kopīgas ekspertu komitejas vēstures un izglītības jomā, lai sniegtu ieguldījumu objektīvā un uz faktiem balstītā vēstures interpretācijā, stiprinātu akadēmisko aprindu sadarbību un veicinātu jauniešu pozitīvu attieksmi pret kaimiņvalstīm; prasa iestādēm ieviest tādus izglītojošus materiālus, kuri ir brīvi no vēstures ideoloģiskām interpretācijām un kuru mērķis ir savstarpējās sapratnes uzlabošana; ar bažām norāda uz tā saukto “antikvizācijas” parādību; ir pārliecināts, ka kultūra un māksla būtu jāizmanto, lai tautas vienotu, nevis šķeltu; prasa valdībai sniegt skaidrus signālus sabiedrībai un plašsaziņas līdzekļiem par to, ka diskriminācija, kas balstīta uz nacionālo identitāti, valstī nav pieļaujama, tostarp attiecībā uz tieslietu sistēmu, plašsaziņas līdzekļiem, nodarbinātību un sociālajām iespējām; uzsver šo darbību nozīmi valsts dažādo etnisko kopienu integrācijas un stabilitātes un integrācijas ES jomā;

| 15. | atzinīgi vērtē gūtos panākumus normatīvā regulējuma stiprināšanā bērnu tiesvedības jomā, tostarp grozījumus jauniešu tiesību likumā, uzraudzības sistēmas izveidi un valsts stratēģijas izstrādāšanu par jauniešu noziedzības novēršanu; ar bažām norāda uz joprojām esošajiem trūkumiem noziegumos cietušo bērnu aizsardzībā, jo īpaši no vardarbības cietušu bērnu aizsardzībā, nepietiekamu resursu, ierobežota speciālistu skaita un efektīvas reaģēšanas sistēmas cietušu bērnu aizsardzībai trūkuma dēļ; prasa uzlabot finanšu un cilvēku resursus sociālā darba centriem un izveidot daudzdisciplīnu grupas, kas var nodrošināt glābšanas, rehabilitācijas un reintegrācijas pakalpojumus cietušajiem bērniem; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē gūtos panākumus normatīvā regulējuma stiprināšanā bērnu tiesvedības jomā, tostarp grozījumus jauniešu tiesību likumā, uzraudzības sistēmas izveidi un valsts stratēģijas izstrādāšanu par jauniešu noziedzības novēršanu; ar bažām norāda uz joprojām esošajiem trūkumiem noziegumos cietušo bērnu aizsardzībā, jo īpaši no vardarbības cietušu bērnu aizsardzībā, nepietiekamu resursu, ierobežota speciālistu skaita un efektīvas reaģēšanas sistēmas cietušu bērnu aizsardzībai trūkuma dēļ; prasa uzlabot finanšu un cilvēku resursus sociālā darba centriem un izveidot daudzdisciplīnu grupas, kas var nodrošināt glābšanas, rehabilitācijas un reintegrācijas pakalpojumus cietušajiem bērniem;

Labas kaimiņattiecības un nosaukuma jautājums

| 16. | joprojām pauž nožēlu par to, ka nespēja vienoties strīdā par nosaukumu ir bloķējusi šīs valsts ceļu uz līdzdalību ES; piekrīt Eiropadomei par to, ka abām pusēm ir nekavējoties galīgi jāvienojas par nosaukuma jautājumu un ka Hāgas lēmumam, kas ir daļa no starptautiskajām tiesībām, ir jāstājas spēkā; stingri atbalsta ANO īpašā sūtņa centienus panākt kopīgi pieņemamu risinājumu; atzinīgi vērtē paplašināšanās komisāra priekšlikumu attiecībā uz trīspusējo sanāksmi starp Skopji, Atēnām un Briseli; uzskata, ka šī iniciatīva varētu palīdzēt stiprināt ANO vadītās sarunas; atzinīgi vērtē saprašanās memoranda radīto impulsu un neseno saziņu ar ANO starpnieku; aicina visas puses izmantot jebkuru iespēju, lai padarītu šo darbību veiksmīgu ar mērķi iesaistīties konstruktīvā dialogā nolūkā rast risinājumu un izeju no šīs situācijas; uzskata, ka šīs valsts vadībai un Eiropas Savienībai būtu jāpaskaidro sabiedrībai ieguvumi, ko sniedz risinājums, ja par tādu ir panākta vienošanās pirms referenduma par šo jautājumu; |
| --- | --- |

16.

joprojām pauž nožēlu par to, ka nespēja vienoties strīdā par nosaukumu ir bloķējusi šīs valsts ceļu uz līdzdalību ES; piekrīt Eiropadomei par to, ka abām pusēm ir nekavējoties galīgi jāvienojas par nosaukuma jautājumu un ka Hāgas lēmumam, kas ir daļa no starptautiskajām tiesībām, ir jāstājas spēkā; stingri atbalsta ANO īpašā sūtņa centienus panākt kopīgi pieņemamu risinājumu; atzinīgi vērtē paplašināšanās komisāra priekšlikumu attiecībā uz trīspusējo sanāksmi starp Skopji, Atēnām un Briseli; uzskata, ka šī iniciatīva varētu palīdzēt stiprināt ANO vadītās sarunas; atzinīgi vērtē saprašanās memoranda radīto impulsu un neseno saziņu ar ANO starpnieku; aicina visas puses izmantot jebkuru iespēju, lai padarītu šo darbību veiksmīgu ar mērķi iesaistīties konstruktīvā dialogā nolūkā rast risinājumu un izeju no šīs situācijas; uzskata, ka šīs valsts vadībai un Eiropas Savienībai būtu jāpaskaidro sabiedrībai ieguvumi, ko sniedz risinājums, ja par tādu ir panākta vienošanās pirms referenduma par šo jautājumu;

| 17. | atgādina aicinājumu Komisijai un Padomei saskaņā ar ES līgumiem sākt izveidot vispārēji piemērojamu strīdu izšķiršanas mehānismu ar mērķi atrisināt divpusējos strīdus starp paplašināšanās valstīm un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

17.

atgādina aicinājumu Komisijai un Padomei saskaņā ar ES līgumiem sākt izveidot vispārēji piemērojamu strīdu izšķiršanas mehānismu ar mērķi atrisināt divpusējos strīdus starp paplašināšanās valstīm un dalībvalstīm;

| 18. | atzinīgi vērtē termina “Maķedonijas” izmantošanu 2012. gada progresa ziņojumā, vienlaikus ievērojot valodu, identitāšu un kultūru dažādību šajā valstī un kaimiņos esošajās ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē termina “Maķedonijas” izmantošanu 2012. gada progresa ziņojumā, vienlaikus ievērojot valodu, identitāšu un kultūru dažādību šajā valstī un kaimiņos esošajās ES dalībvalstīs;

Politiskie kritēriji

| 19. | piekrīt Komisijas novērtējumam par to, ka šī valsts joprojām atbilst politiskajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

19.

piekrīt Komisijas novērtējumam par to, ka šī valsts joprojām atbilst politiskajiem kritērijiem;

| 20. | prasa pastiprināt Parlamenta uzraudzības lomu pār valdību un uzlabot vēlēšanu kodeksu, kā arī palielināt politisko partiju finansēšanas pārredzamību; šajā sakarībā uzsver, ka EDSO/DICB ieteikumi pēc 2011.gada parlamenta vēlēšanām ir īstenoti tikai daļēji, un tādēļ aicina valdību grozīt tiesību aktus, lai pilnībā īstenotu šos ieteikumus, tostarp attiecībā uz vēlēšanu saraksta pārskatīšanu un atjaunināšanu; |
| --- | --- |

20.

prasa pastiprināt Parlamenta uzraudzības lomu pār valdību un uzlabot vēlēšanu kodeksu, kā arī palielināt politisko partiju finansēšanas pārredzamību; šajā sakarībā uzsver, ka EDSO/DICB ieteikumi pēc 2011.gada parlamenta vēlēšanām ir īstenoti tikai daļēji, un tādēļ aicina valdību grozīt tiesību aktus, lai pilnībā īstenotu šos ieteikumus, tostarp attiecībā uz vēlēšanu saraksta pārskatīšanu un atjaunināšanu;

| 21. | atzinīgi vērtē nepārtrauktos pūliņus attīstīt civildienesta un vispārējo administratīvo procedūru tiesisko regulējumu, jo īpaši attiecībā uz tiesību aktu par administratīvā dienesta darbiniekiem un tiesību aktu par vispārējām administratīvām procedūrām; prasa pielikt papildu pūles, lai garantētu publiskās pārvaldes pārredzamību, neitralitāti un profesionalitāti un nodrošinātu uz nopelniem balstītu pieņemšanu darbā, kā arī stiprinātu finanšu kontroli, stratēģisko plānošanu un cilvēkresursu pārvaldību; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē nepārtrauktos pūliņus attīstīt civildienesta un vispārējo administratīvo procedūru tiesisko regulējumu, jo īpaši attiecībā uz tiesību aktu par administratīvā dienesta darbiniekiem un tiesību aktu par vispārējām administratīvām procedūrām; prasa pielikt papildu pūles, lai garantētu publiskās pārvaldes pārredzamību, neitralitāti un profesionalitāti un nodrošinātu uz nopelniem balstītu pieņemšanu darbā, kā arī stiprinātu finanšu kontroli, stratēģisko plānošanu un cilvēkresursu pārvaldību;

| 22. | prasa pielikt turpmākas pūles, lai garantētu tiesu iestāžu darbības neatkarību un objektivitāti; uzskata, ka ir būtiski paredzēt skaidras prasības tiesnešu atcelšanai no amata, lai nepieļautu tiesu iestāžu neatkarības apdraudējumu; atzinīgi vērtē panākumus, kas gūti, lai samazināto tiesu neizskatīto lietu kopējo skaitu, taču prasa veikt pasākumus, lai risinātu neizskatīto lietu problēmu Augstākajā tiesā un Administratīvajā tiesā; prasa pakāpeniski racionalizēt tiesu tīklu un turpināt atbalstīt Tiesnešu un prokuroru akadēmiju, ņemot vērā tās īpaši būtisko lomu, nodrošinot nepārtrauktu apmācību, karjeras attīstību un uz nopelniem balstītu pieņemšanu darbā; |
| --- | --- |

22.

prasa pielikt turpmākas pūles, lai garantētu tiesu iestāžu darbības neatkarību un objektivitāti; uzskata, ka ir būtiski paredzēt skaidras prasības tiesnešu atcelšanai no amata, lai nepieļautu tiesu iestāžu neatkarības apdraudējumu; atzinīgi vērtē panākumus, kas gūti, lai samazināto tiesu neizskatīto lietu kopējo skaitu, taču prasa veikt pasākumus, lai risinātu neizskatīto lietu problēmu Augstākajā tiesā un Administratīvajā tiesā; prasa pakāpeniski racionalizēt tiesu tīklu un turpināt atbalstīt Tiesnešu un prokuroru akadēmiju, ņemot vērā tās īpaši būtisko lomu, nodrošinot nepārtrauktu apmācību, karjeras attīstību un uz nopelniem balstītu pieņemšanu darbā;

| 23. | atzinīgi vērtē centienus palielināt tiesu sistēmas efektivitāti un pārredzamību un jo īpaši visu līmeņu tiesu spriedumu publicēšanu to attiecīgajās tīmekļa vietnēs; uzsver nepieciešamību plašāk vākt datus par veikto kriminālvajāšanu un piespriesto sodu gadījumiem, lai varētu noteikt sasniegto progresu; aicina unificēt tiesu praksi, lai nodrošinātu paredzamu tiesisko sistēmu un sabiedrības uzticēšanos; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē centienus palielināt tiesu sistēmas efektivitāti un pārredzamību un jo īpaši visu līmeņu tiesu spriedumu publicēšanu to attiecīgajās tīmekļa vietnēs; uzsver nepieciešamību plašāk vākt datus par veikto kriminālvajāšanu un piespriesto sodu gadījumiem, lai varētu noteikt sasniegto progresu; aicina unificēt tiesu praksi, lai nodrošinātu paredzamu tiesisko sistēmu un sabiedrības uzticēšanos;

| 24. | atbalsta EULEX Īpašo izmeklēšanas darba grupu (SITF) un mudina šo valsti pilnībā sadarboties ar SITF un sniegt atbalstu tās darbā; |
| --- | --- |

24.

atbalsta EULEX Īpašo izmeklēšanas darba grupu (SITF) un mudina šo valsti pilnībā sadarboties ar SITF un sniegt atbalstu tās darbā;

| 25. | atzinīgi vērtē pretkorupcijas tiesiskā regulējuma stiprināšanu, tostarp izmaiņas tiesību aktā par interešu konfliktiem, taču pauž bažas par to, ka korupcija joprojām ir plaši izplatīta gan valsts iekšienē, gan reģionā kopumā; prasa pielikt lielākas pūles attiecībā uz pašlaik spēkā esošo tiesību aktu piemērošanu un prasa turpināt centienus izveidot uzskaiti par notiesāšanu nozīmīgās lietās; atzinīgi vērtē EDSO atbalstīto pretkorupcijas programmu, t. s. PrijaviKorupcija.org projektu, kas ļauj par korupcijas gadījumiem ziņot ar SMS ziņojuma starpniecību, un desmit pilsētu vadītāju paziņojumu par nulles līmeņa korupcijas mērķi viņu vadītajās pašvaldībās; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē pretkorupcijas tiesiskā regulējuma stiprināšanu, tostarp izmaiņas tiesību aktā par interešu konfliktiem, taču pauž bažas par to, ka korupcija joprojām ir plaši izplatīta gan valsts iekšienē, gan reģionā kopumā; prasa pielikt lielākas pūles attiecībā uz pašlaik spēkā esošo tiesību aktu piemērošanu un prasa turpināt centienus izveidot uzskaiti par notiesāšanu nozīmīgās lietās; atzinīgi vērtē EDSO atbalstīto pretkorupcijas programmu, t. s. PrijaviKorupcija.org projektu, kas ļauj par korupcijas gadījumiem ziņot ar SMS ziņojuma starpniecību, un desmit pilsētu vadītāju paziņojumu par nulles līmeņa korupcijas mērķi viņu vadītajās pašvaldībās;

| 26. | norāda – lai gan cietumsodi par nodarījumiem, kas saistīti ar korupciju, ir stingrāki, rīkojumi līdzekļu aizturēšanai un konfiskācijai joprojām tiek izdoti izņēmuma gadījumos; uzskata, ka līdzekļu aizturēšana un konfiskācija ir īpaši nozīmīgs instruments cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību; aicina šīs valsts iestādes pilnībā īstenot kriminālkodeksa noteikumus par paplašinātu konfiskāciju, materiālā stāvokļa nelikumīgu uzlabošanu un juridisku personu kriminālatbildību; |
| --- | --- |

26.

norāda – lai gan cietumsodi par nodarījumiem, kas saistīti ar korupciju, ir stingrāki, rīkojumi līdzekļu aizturēšanai un konfiskācijai joprojām tiek izdoti izņēmuma gadījumos; uzskata, ka līdzekļu aizturēšana un konfiskācija ir īpaši nozīmīgs instruments cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību; aicina šīs valsts iestādes pilnībā īstenot kriminālkodeksa noteikumus par paplašinātu konfiskāciju, materiālā stāvokļa nelikumīgu uzlabošanu un juridisku personu kriminālatbildību;

| 27. | atzinīgi vērtē tiesību aktā par politisko partiju finansēšanu veiktos grozījumus; jo īpaši norāda uz Valsts revīzijas birojam (VRB) piešķirtajām pilnvarām politiskās finansēšanas uzraudzībā; aicina valsts iestādes nodrošināt VRB pietiekamus līdzekļus, lai tas varētu proaktīvi un rūpīgi kontrolēt partiju un kampaņu finansēšanu, kā arī ievērojami uzlabot publiskā sektora izdevumu un politisko partiju finansēšanas pārredzamību; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē tiesību aktā par politisko partiju finansēšanu veiktos grozījumus; jo īpaši norāda uz Valsts revīzijas birojam (VRB) piešķirtajām pilnvarām politiskās finansēšanas uzraudzībā; aicina valsts iestādes nodrošināt VRB pietiekamus līdzekļus, lai tas varētu proaktīvi un rūpīgi kontrolēt partiju un kampaņu finansēšanu, kā arī ievērojami uzlabot publiskā sektora izdevumu un politisko partiju finansēšanas pārredzamību;

| 28. | norāda, ka pašlaik tiek veikti pasākumi, lai izveidotu valsts izlūkdatu bāzi; mudina iestādes pabeigt iepirkuma procedūru un pēc iespējas drīzāk izlemt, kurš veidos valsts izlūkdatu bāzi, lai nodrošinātu pilnīgu atbalstu cīņā pret organizēto noziedzību, korupciju, krāpšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un citiem smagiem nodarījumiem, tostarp pārrobežu nodarījumiem; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka pašlaik tiek veikti pasākumi, lai izveidotu valsts izlūkdatu bāzi; mudina iestādes pabeigt iepirkuma procedūru un pēc iespējas drīzāk izlemt, kurš veidos valsts izlūkdatu bāzi, lai nodrošinātu pilnīgu atbalstu cīņā pret organizēto noziedzību, korupciju, krāpšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un citiem smagiem nodarījumiem, tostarp pārrobežu nodarījumiem;

| 29. | atzinīgi vērtē kriminālatbildības atcelšanu par neslavas celšanu un dialoga padziļināšanu starp valdību un žurnālistiem par jautājumiem, kas attiecas uz vārda brīvību; aicina iestādes turpināt stiprināt un veicināt informācijas brīvību un plašsaziņas līdzekļu plurālismu, kuriem jābūt brīviem no jebkādu veidu politiskās ietekmes, un konsekventi īstenot šo brīvību un plurālismu; tomēr pauž bažas par to, ka organizācijas “Reportieri bez robežām” reitingā šī valsts ir būtiski kritusies, un prasa veikt turpmākus pasākumus, lai stiprinātu profesionālos standartus žurnālistikā un izmeklēšanas žurnālistikā, veicinātu plurālismu plašsaziņas līdzekļos, sabiedrisko pakalpojumu raidorganizāciju neatkarību, īstenotu plašsaziņas līdzekļu darbinieku tiesības uz nodarbinātību, pārredzamību attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu īpašniekiem, ilgtspējību un atbilsmi Eiropas standartiem; ar bažām norāda uz plaši izplatīto pašcenzūru žurnālistu vidū un pašregulējošas plašsaziņas līdzekļu organizācijas neesamību; pauž bažas par to, ka lielākā daļa valsts finansētas reklāmas ir novirzīta uz plašsaziņas līdzekļiem, kas atbalsta valdību; atbalsta sociālo plašsaziņas līdzekļu aktīvistus, kas iestājās pret cenzūru internetā; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē kriminālatbildības atcelšanu par neslavas celšanu un dialoga padziļināšanu starp valdību un žurnālistiem par jautājumiem, kas attiecas uz vārda brīvību; aicina iestādes turpināt stiprināt un veicināt informācijas brīvību un plašsaziņas līdzekļu plurālismu, kuriem jābūt brīviem no jebkādu veidu politiskās ietekmes, un konsekventi īstenot šo brīvību un plurālismu; tomēr pauž bažas par to, ka organizācijas “Reportieri bez robežām” reitingā šī valsts ir būtiski kritusies, un prasa veikt turpmākus pasākumus, lai stiprinātu profesionālos standartus žurnālistikā un izmeklēšanas žurnālistikā, veicinātu plurālismu plašsaziņas līdzekļos, sabiedrisko pakalpojumu raidorganizāciju neatkarību, īstenotu plašsaziņas līdzekļu darbinieku tiesības uz nodarbinātību, pārredzamību attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu īpašniekiem, ilgtspējību un atbilsmi Eiropas standartiem; ar bažām norāda uz plaši izplatīto pašcenzūru žurnālistu vidū un pašregulējošas plašsaziņas līdzekļu organizācijas neesamību; pauž bažas par to, ka lielākā daļa valsts finansētas reklāmas ir novirzīta uz plašsaziņas līdzekļiem, kas atbalsta valdību; atbalsta sociālo plašsaziņas līdzekļu aktīvistus, kas iestājās pret cenzūru internetā;

| 30. | pauž bažas par to, ka plašsaziņas līdzekļos netika analītiski un objektīvi atspoguļota gatavošanās 2013. gada marta pašvaldību vēlēšanām, jo īpaši attiecībā uz opozīcijas darbībām, par ko kampaņas laikā netika ziņots gandrīz vispār ne valsts, ne privātajos plašsaziņas līdzekļos; uzsver, ka rūpīgi un profesionāli plašsaziņas līdzekļi ir priekšnoteikums demokrātiskas kultūras un iestāžu turpmākai attīstībai valstī un politisko kritēriju izpildei; |
| --- | --- |

30.

pauž bažas par to, ka plašsaziņas līdzekļos netika analītiski un objektīvi atspoguļota gatavošanās 2013. gada marta pašvaldību vēlēšanām, jo īpaši attiecībā uz opozīcijas darbībām, par ko kampaņas laikā netika ziņots gandrīz vispār ne valsts, ne privātajos plašsaziņas līdzekļos; uzsver, ka rūpīgi un profesionāli plašsaziņas līdzekļi ir priekšnoteikums demokrātiskas kultūras un iestāžu turpmākai attīstībai valstī un politisko kritēriju izpildei;

| 31. | norāda uz Eiropas Cilvēktiesību tiesas Lielās palātas 2012. gada 13. decembra spriedumu K. El-Masri lietā, kurā tika atklāti vairākkārtēji Eiropas Konvencijas pārkāpumi – Vācijas pilsoņa Khaled El-Masri nolaupīšana, ārkārtas pārsūtīšana un spīdzināšana 2003. gada 31. decembrī un viņa aizturēšana uz 23 dienām viesnīcā Skopjē pirms viņa nosūtīšanas no Skopjes lidostas uz Afganistānu; aicina valdību nekavējoties ievērot visus Eiropas Cilvēktiesību konvencijas aspektus, tostarp noteikumu par oficiālu atvainošanos K. El-Masri, izmaksāt tiesas prasīto kompensāciju un apņemties izveidot starptautisku izmeklēšanas komisiju; |
| --- | --- |

31.

norāda uz Eiropas Cilvēktiesību tiesas Lielās palātas 2012. gada 13. decembra spriedumu K. El-Masri lietā, kurā tika atklāti vairākkārtēji Eiropas Konvencijas pārkāpumi – Vācijas pilsoņa Khaled El-Masri nolaupīšana, ārkārtas pārsūtīšana un spīdzināšana 2003. gada 31. decembrī un viņa aizturēšana uz 23 dienām viesnīcā Skopjē pirms viņa nosūtīšanas no Skopjes lidostas uz Afganistānu; aicina valdību nekavējoties ievērot visus Eiropas Cilvēktiesību konvencijas aspektus, tostarp noteikumu par oficiālu atvainošanos K. El-Masri, izmaksāt tiesas prasīto kompensāciju un apņemties izveidot starptautisku izmeklēšanas komisiju;

| 32. | atzinīgi vērtē jauno tiesību aktu par vienlīdzīgām iespējām, sadarbībā ar ANO dzimumu jautājumu struktūru (UN Women) izstrādāto piecu gadu stratēģiju par dzimumu dimensijas ņemšanu vērā budžeta plānošanā, finansējuma piešķiršanu rīcības plānam par romu integrāciju un projektu, lai palīdzētu romiem legalizēt savu dzīvesvietu; atzinīgi vērtē jaunā Atbalsta biroja lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu tiesībām izveidi, taču pauž bažas par vandālisma aktu, kas tika vērsts pret to; mudina valdību turpināt pūliņus stiprināt pretdiskriminācijas politikas virzienus, jo īpaši tos, kuri saistīti ar diskrimināciju, kas balstīta uz etnisko izcelsmi un nacionālo identitāti; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē jauno tiesību aktu par vienlīdzīgām iespējām, sadarbībā ar ANO dzimumu jautājumu struktūru (UN Women) izstrādāto piecu gadu stratēģiju par dzimumu dimensijas ņemšanu vērā budžeta plānošanā, finansējuma piešķiršanu rīcības plānam par romu integrāciju un projektu, lai palīdzētu romiem legalizēt savu dzīvesvietu; atzinīgi vērtē jaunā Atbalsta biroja lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu tiesībām izveidi, taču pauž bažas par vandālisma aktu, kas tika vērsts pret to; mudina valdību turpināt pūliņus stiprināt pretdiskriminācijas politikas virzienus, jo īpaši tos, kuri saistīti ar diskrimināciju, kas balstīta uz etnisko izcelsmi un nacionālo identitāti;

| 33. | aicina ministrus un ierēdņus publiski nosodīt diskrimināciju, kas vērsta pret lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām (LGBT), nodrošināt, ka plānotais Gay Pride gājiens un citas LGBT kopienas aktivitātes var notikt droši un veiksmīgi, un apņemties nepieļaut diskrimināciju, kuras pamatā ir ES līgumā minētie iemesli; aicina plašsaziņas līdzekļus atturēties no retorikas, kas vērsta pret LGBT, tostarp naidīgiem izteikumiem un naida kurināšanas; |
| --- | --- |

33.

aicina ministrus un ierēdņus publiski nosodīt diskrimināciju, kas vērsta pret lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām (LGBT), nodrošināt, ka plānotais Gay Pride gājiens un citas LGBT kopienas aktivitātes var notikt droši un veiksmīgi, un apņemties nepieļaut diskrimināciju, kuras pamatā ir ES līgumā minētie iemesli; aicina plašsaziņas līdzekļus atturēties no retorikas, kas vērsta pret LGBT, tostarp naidīgiem izteikumiem un naida kurināšanas;

| 34. | pauž bažas par sliktas izturēšanās gadījumiem no policijas puses; prasa turpināt policijas darbinieku apmācību, profesionālo pilnveidi un depolitizāciju; uzskata, ka ir vajadzīgs neatkarīgs tiesībaizsardzības iestāžu uzraudzības mehānisms, lai apkarotu nesodāmību un nodrošinātu demokrātisku un atbildīgu policijas dienestu; |
| --- | --- |

34.

pauž bažas par sliktas izturēšanās gadījumiem no policijas puses; prasa turpināt policijas darbinieku apmācību, profesionālo pilnveidi un depolitizāciju; uzskata, ka ir vajadzīgs neatkarīgs tiesībaizsardzības iestāžu uzraudzības mehānisms, lai apkarotu nesodāmību un nodrošinātu demokrātisku un atbildīgu policijas dienestu;

| 35. | uzsver, ka šai valstij un visām Rietumbalkānu valstīm piešķirtais bezvīzu režīms ir ārkārtīgi būtisks ieguvums integrācijas procesā ES un ļoti spēcīgs stimuls paātrināt reformas tieslietu un iekšlietu jomā; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka šai valstij un visām Rietumbalkānu valstīm piešķirtais bezvīzu režīms ir ārkārtīgi būtisks ieguvums integrācijas procesā ES un ļoti spēcīgs stimuls paātrināt reformas tieslietu un iekšlietu jomā;

| 36. | aicina iestādes veikt pasākumus un sadarboties ar ES dalībvalstīm, lai nepieļautu nepamatotus šīs valsts pilsoņu lūgumus pēc patvēruma ES, vienlaikus garantējot tiesības uz ceļošanu bez vīzas visiem pilsoņiem un nepieļaujot romu un etnisko minoritāšu grupu pārstāvju diskrimināciju un stigmatizāciju; aicina dalībvalstu valdības nemēģināt apstrīdēt vai kavēt tās pilsoņu bezvīzu ceļošanas režīmu, bet prasīt iestādēm īstenot politikas virzienus, kas nodrošinās visiem pilsoņiem pienācīgu nākotni savās valstīs; |
| --- | --- |

36.

aicina iestādes veikt pasākumus un sadarboties ar ES dalībvalstīm, lai nepieļautu nepamatotus šīs valsts pilsoņu lūgumus pēc patvēruma ES, vienlaikus garantējot tiesības uz ceļošanu bez vīzas visiem pilsoņiem un nepieļaujot romu un etnisko minoritāšu grupu pārstāvju diskrimināciju un stigmatizāciju; aicina dalībvalstu valdības nemēģināt apstrīdēt vai kavēt tās pilsoņu bezvīzu ceļošanas režīmu, bet prasīt iestādēm īstenot politikas virzienus, kas nodrošinās visiem pilsoņiem pienācīgu nākotni savās valstīs;

| 37. | lai gan atzinīgi vērtē parlamentā ievēlēto sieviešu skaitu salīdzinājumā ar dažām dalībvalstīm, joprojām pauž bažas par sieviešu zemo līdzdalību darba tirgū; aicina iestādes stiprināt bērnu ar invaliditāti, ielu bērnu, bērnu narkomānu un bērnu, kas cietuši no vardarbības ģimenē, seksuālas izmantošanas vai cilvēku tirdzniecības, aprūpes pakalpojumus; |
| --- | --- |

37.

lai gan atzinīgi vērtē parlamentā ievēlēto sieviešu skaitu salīdzinājumā ar dažām dalībvalstīm, joprojām pauž bažas par sieviešu zemo līdzdalību darba tirgū; aicina iestādes stiprināt bērnu ar invaliditāti, ielu bērnu, bērnu narkomānu un bērnu, kas cietuši no vardarbības ģimenē, seksuālas izmantošanas vai cilvēku tirdzniecības, aprūpes pakalpojumus;

| 38. | atzinīgi vērtē Komitejas aizsardzībai pret diskrimināciju nepārtrauktos darbības panākumus; prasa to pilnībā nodrošināt ar darbiniekiem un uzskata, ka tās atzīšana no Līdztiesības atbalsta valsts struktūru Eiropas tīkla puses ir paraugs citām aģentūrām un organizācijām, kā veicināt pievienošanos ES, pašām integrējoties attiecīgajos Eiropas tīklos; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē Komitejas aizsardzībai pret diskrimināciju nepārtrauktos darbības panākumus; prasa to pilnībā nodrošināt ar darbiniekiem un uzskata, ka tās atzīšana no Līdztiesības atbalsta valsts struktūru Eiropas tīkla puses ir paraugs citām aģentūrām un organizācijām, kā veicināt pievienošanos ES, pašām integrējoties attiecīgajos Eiropas tīklos;

Pilsoniskā sabiedrība

| 39. | uzskata, ka tādas politiskās kultūras izveide, kas gūst labumu no neatkarīgas, plurālistiskas, starpetniskas, starpkulturālas un objektīvas pilsoniskās sabiedrības, ir īpaši svarīga turpmāka demokrātiskā progresa veicināšanā valstī un ka pilsoniskās sabiedrības atklājumi var uzlabot iespējas īstenot uz pierādījumiem balstītu politikas veidošanu; uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas (PSO) ir jāstiprina, tām jākļūst neatkarīgām no politiskām interesēm un jāpadara intensīvāki savstarpēji izdevīgi kopīgi projekti ar PSO no kaimiņvalstīm un arī no visas ES; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka tādas politiskās kultūras izveide, kas gūst labumu no neatkarīgas, plurālistiskas, starpetniskas, starpkulturālas un objektīvas pilsoniskās sabiedrības, ir īpaši svarīga turpmāka demokrātiskā progresa veicināšanā valstī un ka pilsoniskās sabiedrības atklājumi var uzlabot iespējas īstenot uz pierādījumiem balstītu politikas veidošanu; uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas (PSO) ir jāstiprina, tām jākļūst neatkarīgām no politiskām interesēm un jāpadara intensīvāki savstarpēji izdevīgi kopīgi projekti ar PSO no kaimiņvalstīm un arī no visas ES;

| 40. | atzinīgi vērtē ar PSO notikušās apspriedes attiecībā uz izmaiņām tiesību aktos par juridisko palīdzību un fondiem; prasa pilnībā un savlaicīgi apspriesties ar pilsonisko sabiedrību par visām attiecīgajām politiskajām iniciatīvām, tostarp augsta līmeņa dialogu par pievienošanos, un pārredzami izvēlētu novērotāju no pilsoniskās sabiedrības pārstāvju vidus iekļaušanu visās valdības darba grupās; |
| --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē ar PSO notikušās apspriedes attiecībā uz izmaiņām tiesību aktos par juridisko palīdzību un fondiem; prasa pilnībā un savlaicīgi apspriesties ar pilsonisko sabiedrību par visām attiecīgajām politiskajām iniciatīvām, tostarp augsta līmeņa dialogu par pievienošanos, un pārredzami izvēlētu novērotāju no pilsoniskās sabiedrības pārstāvju vidus iekļaušanu visās valdības darba grupās;

| 41. | uzsver PSO būtisko lomu, padarot integrācijas procesu ES pārredzamāku, atbildīgāku un iekļaujošāku; |
| --- | --- |

41.

uzsver PSO būtisko lomu, padarot integrācijas procesu ES pārredzamāku, atbildīgāku un iekļaujošāku;

| 42. | uzskata, ka Parlamenta pētījums par pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) apliecina nepieciešamību valdībai apņemties īstenot “partnerattiecību” ar pilsonisko sabiedrību mērķi un izveidot valsts fondu, lai nodrošinātu līdzfinansējumu nolūkā mudināt PSO pilnībā līdzdarboties ES finansētās programmās; aicina PSO pilnībā iesaistīties nākamā pirmspievienošanās palīdzības instrumenta plānošanas lēmumos; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka Parlamenta pētījums par pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) apliecina nepieciešamību valdībai apņemties īstenot “partnerattiecību” ar pilsonisko sabiedrību mērķi un izveidot valsts fondu, lai nodrošinātu līdzfinansējumu nolūkā mudināt PSO pilnībā līdzdarboties ES finansētās programmās; aicina PSO pilnībā iesaistīties nākamā pirmspievienošanās palīdzības instrumenta plānošanas lēmumos;

Ekonomiskie jautājumi

| 43. | pauž gandarījumu par to, ka valsts ir saglabājusi makroekonomisko stabilitāti; tomēr norāda, ka publiskā sektora parāds ir palielinājies, nodokļu pārvaldības kvalitāte ir pasliktinājusies un pasaules ekonomikas lejupslīde ir negatīvi ietekmējusi tiešus ārvalstu ieguldījumus šajā valstī; |
| --- | --- |

43.

pauž gandarījumu par to, ka valsts ir saglabājusi makroekonomisko stabilitāti; tomēr norāda, ka publiskā sektora parāds ir palielinājies, nodokļu pārvaldības kvalitāte ir pasliktinājusies un pasaules ekonomikas lejupslīde ir negatīvi ietekmējusi tiešus ārvalstu ieguldījumus šajā valstī;

| 44. | atzinīgi vērtē likumdošanas pasākumus, lai stiprinātu uzņēmējdarbības vidi, un pasākumu turpināšanu, lai izstrādātu stabilas vidēja termiņa makrofiskālās stratēģijas; mudina politiskos spēkus uzsākt pārredzamu politisko dialogu par fiskālo situāciju un valsts kredītsaistībām; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē likumdošanas pasākumus, lai stiprinātu uzņēmējdarbības vidi, un pasākumu turpināšanu, lai izstrādātu stabilas vidēja termiņa makrofiskālās stratēģijas; mudina politiskos spēkus uzsākt pārredzamu politisko dialogu par fiskālo situāciju un valsts kredītsaistībām;

| 45. | ar bažām norāda uz to, ka bezdarba līmenis joprojām ir ļoti augsts un jauniešu vidū tas ir viens no augstākajiem pasaulē un ka sieviešu nodarbinātība joprojām ir ļoti zema; atzinīgi vērtē rīcības plānu par jaunatnes nodarbinātību, kurš izstrādāts saistībā ar SDO programmu “Pienācīgs darbs”; aicina valdību uzlabot koordināciju starp struktūrām, kas īsteno darba tiesību aktus, un izvērst Eiropas Arodbiedrību savienības rīkotās kopīgās mācības, lai stiprinātu sociālo partneru spējas iesaistīties efektīvā sociālajā dialogā; uzskata, ka ir vajadzīgi turpmāki ieguldījumi pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un inovāciju spēju stiprināšanā, lai sekmētu uz zināšanām balstītu sabiedrību; |
| --- | --- |

45.

ar bažām norāda uz to, ka bezdarba līmenis joprojām ir ļoti augsts un jauniešu vidū tas ir viens no augstākajiem pasaulē un ka sieviešu nodarbinātība joprojām ir ļoti zema; atzinīgi vērtē rīcības plānu par jaunatnes nodarbinātību, kurš izstrādāts saistībā ar SDO programmu “Pienācīgs darbs”; aicina valdību uzlabot koordināciju starp struktūrām, kas īsteno darba tiesību aktus, un izvērst Eiropas Arodbiedrību savienības rīkotās kopīgās mācības, lai stiprinātu sociālo partneru spējas iesaistīties efektīvā sociālajā dialogā; uzskata, ka ir vajadzīgi turpmāki ieguldījumi pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un inovāciju spēju stiprināšanā, lai sekmētu uz zināšanām balstītu sabiedrību;

| 46. | atzinīgi vērtē panākumus, kas gūti transporta, enerģētikas un telekomunikāciju tīklu jomā un jo īpaši pūliņus pabeigt X transporta koridora izveidi (2); ņemot vērā to, cik nozīmīgi ilgtspējīgā transporta sistēmā ir dzelzceļa posmi, atzinīgi vērtē valdības ieceri atjaunināt vai būvēt dzelzceļa posmus no Skopjes un kaimiņvalstu galvaspilsētām un prasa gūt vairāk panākumu, tostarp pabeigt dzelzceļa savienojumu izveidi VIII koridorā (3); |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē panākumus, kas gūti transporta, enerģētikas un telekomunikāciju tīklu jomā un jo īpaši pūliņus pabeigt X transporta koridora izveidi (2); ņemot vērā to, cik nozīmīgi ilgtspējīgā transporta sistēmā ir dzelzceļa posmi, atzinīgi vērtē valdības ieceri atjaunināt vai būvēt dzelzceļa posmus no Skopjes un kaimiņvalstu galvaspilsētām un prasa gūt vairāk panākumu, tostarp pabeigt dzelzceļa savienojumu izveidi VIII koridorā (3);

| 47. | uzsver, ka ir būtiski izveidot apspriežu mehānismu starp valdību un privātiem uzņēmumiem, kad tiek pieņemti lēmumi par cīņu pret ekonomikas krīzi; arī norāda, ka šāds mehānisms varētu būt risinājums, lai pielāgotu izglītības sistēmu tirgus vajadzībām, kas varētu samazināt bezdarbu jauniešu vidū; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka ir būtiski izveidot apspriežu mehānismu starp valdību un privātiem uzņēmumiem, kad tiek pieņemti lēmumi par cīņu pret ekonomikas krīzi; arī norāda, ka šāds mehānisms varētu būt risinājums, lai pielāgotu izglītības sistēmu tirgus vajadzībām, kas varētu samazināt bezdarbu jauniešu vidū;

| 48. | ņem vērā, ka valdība pieliek pūles, lai atjaunotu vietējo ceļu infrastruktūru valstī ar mērķi uzlabot alternatīvo tūrismu un pilsoņu dzīvi; šajā sakarībā mudina valsti īstenot dinamiskāku pieeju reģionālās attīstības projektos saskaņā ar pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, kas palielinās pārrobežu sadarbības apjomu un uzlabos saikni starp reģiona valstīm; |
| --- | --- |

48.

ņem vērā, ka valdība pieliek pūles, lai atjaunotu vietējo ceļu infrastruktūru valstī ar mērķi uzlabot alternatīvo tūrismu un pilsoņu dzīvi; šajā sakarībā mudina valsti īstenot dinamiskāku pieeju reģionālās attīstības projektos saskaņā ar pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, kas palielinās pārrobežu sadarbības apjomu un uzlabos saikni starp reģiona valstīm;

| 49. | norāda, ka vides jomā ir nepieciešami būtiski centieni, jo īpaši attiecībā uz ūdens kvalitāti, dabas aizsardzību, rūpniecisko piesārņojumu un riska pārvaldību; uzsver to, ka būtiskus panākumus nav iespējams gūt, pietiekami nepastiprinot administratīvās spējas; aicina valsts valdību veikt šajā sakarībā vajadzīgos pasākumus; |
| --- | --- |

49.

norāda, ka vides jomā ir nepieciešami būtiski centieni, jo īpaši attiecībā uz ūdens kvalitāti, dabas aizsardzību, rūpniecisko piesārņojumu un riska pārvaldību; uzsver to, ka būtiskus panākumus nav iespējams gūt, pietiekami nepastiprinot administratīvās spējas; aicina valsts valdību veikt šajā sakarībā vajadzīgos pasākumus;

| 50. | vēlreiz norāda uz atjaunojamās enerģijas potenciālu šai valstij un atzinīgi vērtē to, ka ir gūti panākumi, piešķirot 21 jaunu koncesiju mazajām hidroelektrostacijām, un ka viena hidroelektrostacija jau darbojas un notiek vēja ģeneratoru parka būvniecība; aicina valdību paaugstināt publisko debašu līmeni par klimata pārmaiņu ietekmi un pielikt lielākas pūles, lai saskaņotu valsts tiesību aktus ar ES acquis šajā jomā, kā arī īstenot valsts tiesību aktus, jo īpaši ūdens apsaimniekošanas, rūpnieciskā piesārņojuma kontroles, dabas aizsardzības un klimata pārmaiņu jomā; uzsver nepieciešamību stiprināt administratīvās spējas gan centrālajā, gan vietējā līmenī; |
| --- | --- |

50.

vēlreiz norāda uz atjaunojamās enerģijas potenciālu šai valstij un atzinīgi vērtē to, ka ir gūti panākumi, piešķirot 21 jaunu koncesiju mazajām hidroelektrostacijām, un ka viena hidroelektrostacija jau darbojas un notiek vēja ģeneratoru parka būvniecība; aicina valdību paaugstināt publisko debašu līmeni par klimata pārmaiņu ietekmi un pielikt lielākas pūles, lai saskaņotu valsts tiesību aktus ar ES acquis šajā jomā, kā arī īstenot valsts tiesību aktus, jo īpaši ūdens apsaimniekošanas, rūpnieciskā piesārņojuma kontroles, dabas aizsardzības un klimata pārmaiņu jomā; uzsver nepieciešamību stiprināt administratīvās spējas gan centrālajā, gan vietējā līmenī;

| 51. | mudina iestādes pielikt lielākas pūles, lai ieviestu e-pārvaldi kā daļu no publiskās administrācijas reformām ar mērķi nodrošināt pilsoņiem un uzņēmumiem efektīvus, pieejamus un pārredzamus pakalpojumus; |
| --- | --- |

51.

mudina iestādes pielikt lielākas pūles, lai ieviestu e-pārvaldi kā daļu no publiskās administrācijas reformām ar mērķi nodrošināt pilsoņiem un uzņēmumiem efektīvus, pieejamus un pārredzamus pakalpojumus;

Reģionālā un starptautiskā sadarbība

| 52. | atzinīgi vērtē to, ka šī valsts pašlaik vada Dienvidaustrumu Eiropas sadarbības procesu un sniedz tajā ieguldījumu, ar cerību, ka tas nostiprinās spēcīgu Eiropas darba kārtību, labas kaimiņattiecības un iekļautību; uzsver reģionālās sadarbības nozīmi saskaņā ar Eiropas darba kārtību un Eiropas vērtībām un prasa gūt turpmākus panākumus šajā jomā; atkārtoti iestājas par to, ka ir būtiski, lai ES turpinātu visu reģiona valstu bez izņēmuma pievienošanās procesu; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē to, ka šī valsts pašlaik vada Dienvidaustrumu Eiropas sadarbības procesu un sniedz tajā ieguldījumu, ar cerību, ka tas nostiprinās spēcīgu Eiropas darba kārtību, labas kaimiņattiecības un iekļautību; uzsver reģionālās sadarbības nozīmi saskaņā ar Eiropas darba kārtību un Eiropas vērtībām un prasa gūt turpmākus panākumus šajā jomā; atkārtoti iestājas par to, ka ir būtiski, lai ES turpinātu visu reģiona valstu bez izņēmuma pievienošanās procesu;

| 53. | uzskata, ka pārmaiņas uztverē, ko radītu jēdzieniska pāreja no “Rietumbalkāniem” uz “Dienvidaustrumu Eiropu”, varētu palīdzēt šajos centienos; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka pārmaiņas uztverē, ko radītu jēdzieniska pāreja no “Rietumbalkāniem” uz “Dienvidaustrumu Eiropu”, varētu palīdzēt šajos centienos;

| 54. | atzinīgi vērtē valsts līdzdalību EUFOR misijā Althea un piekrišanu piedalīties KDAP krīzes pārvarēšanas operācijās; aicina valsti saskaņot savu nostāju ar ES nostāju par Starptautisko Krimināltiesu; |
| --- | --- |

54.

atzinīgi vērtē valsts līdzdalību EUFOR misijā Althea un piekrišanu piedalīties KDAP krīzes pārvarēšanas operācijās; aicina valsti saskaņot savu nostāju ar ES nostāju par Starptautisko Krimināltiesu;

| 55. | aicina valdību un visas kompetentās organizācijas censties ievērot nepieciešamos kritērijus un nosacījumus bezvīzu režīma kārtības ieviešanai Šengenas zonā; uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai sabiedrība tiktu pilnībā informēta par bezvīzu režīma ierobežojumiem un lai bezvīzu režīms vai vīzu režīma liberalizācijas politika netiktu ļaunprātīgi izmantota; uzsver, ka bezvīzu režīma apturēšana nevar nelabvēlīgi neietekmēt ekonomiku un sabiedrību; |
| --- | --- |

55.

aicina valdību un visas kompetentās organizācijas censties ievērot nepieciešamos kritērijus un nosacījumus bezvīzu režīma kārtības ieviešanai Šengenas zonā; uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai sabiedrība tiktu pilnībā informēta par bezvīzu režīma ierobežojumiem un lai bezvīzu režīms vai vīzu režīma liberalizācijas politika netiktu ļaunprātīgi izmantota; uzsver, ka bezvīzu režīma apturēšana nevar nelabvēlīgi neietekmēt ekonomiku un sabiedrību;

o

o o

| 56. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī šīs valsts valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

56.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī šīs valsts valdībai un parlamentam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0453.

(2)  X transporta koridors ir viens no 10 Viseiropas transporta koridoriem un tas stiepjas no Zalcburgas (Austrija) līdz Tesalonīkai (Grieķija). Tā B atzars iekļaujas posmā Velesa – Prilepa – Bitola – Florina – Igumenica (caur Egnatiju).

(3)  VIII transporta koridors ir viens no 10 Viseiropas transporta koridoriem un tas stiepjas no Duresas (Albānija) līdz Varnai (Bulgārija). Tas arī šķērso Skopji.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/108 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/108

---

P7_TA(2013)0227

ES un ASV sarunas par tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par ES un ASV sarunām par tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu (2013/2558(RSP))

(2016/C 055/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu augstākā līmeņa sanāksmes 2011. gada 28. novembrī publicēto kopīgo paziņojumu un Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu Transatlantiskās ekonomikas padomes (TEP) 2011. gada 29. novembrī publicēto kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu augstākā līmeņa sanāksmes 2011. gada 28. novembrī publicēto kopīgo paziņojumu un Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu Transatlantiskās ekonomikas padomes (TEP) 2011. gada 29. novembrī publicēto kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā ES un ASV Augsta līmeņa darba grupas nodarbinātības un izaugsmes jautājumos (HLWG) 2013. gada 11. februāra galīgo ziņojumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un ASV Augsta līmeņa darba grupas nodarbinātības un izaugsmes jautājumos (HLWG) 2013. gada 11. februāra galīgo ziņojumu (1),

| — | ņemot vērā ASV prezidenta Barack Obama, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja José Manuel Barroso un Eiropadomes priekšsēdētāja Herman Van Rompuy2013. gada 13. februāra kopīgo paziņojumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV prezidenta Barack Obama, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja José Manuel Barroso un Eiropadomes priekšsēdētāja Herman Van Rompuy2013. gada 13. februāra kopīgo paziņojumu (2),

| — | ņemot vērā 2013. gada 7. un 8. februāra Eiropadomes secinājumus (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 7. un 8. februāra Eiropadomes secinājumus (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas, jo īpaši 2012. gada 23. oktobra rezolūciju par tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām ar Amerikas Savienotajām Valstīm (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas, jo īpaši 2012. gada 23. oktobra rezolūciju par tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām ar Amerikas Savienotajām Valstīm (4),

| — | ņemot vērā 2012. gada 30. novembrī un 1. decembrī Vašingtonā notikušās Transatlantiskā likumdevēju dialoga (TLD) 73. starpparlamentārās sanāksmes pieņemto kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 30. novembrī un 1. decembrī Vašingtonā notikušās Transatlantiskā likumdevēju dialoga (TLD) 73. starpparlamentārās sanāksmes pieņemto kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā Londonas Ekonomikas politikas pētījumu centra 2013. gada marta galīgo ziņojumu par projektu “Transatlantisko šķēršļu mazināšana tirdzniecībā un ieguldījumos – ekonomisks novērtējums” (5),, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Londonas Ekonomikas politikas pētījumu centra 2013. gada marta galīgo ziņojumu par projektu “Transatlantisko šķēršļu mazināšana tirdzniecībā un ieguldījumos – ekonomisks novērtējums” (5),,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ES un ASV ir divas no pasaules ievērojamākajām tirdzniecības dalībniecēm un ieguldītājām, kopā veidojot gandrīz pusi no pasaules IKP un trešdaļu no pasaules tirdzniecības; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un ASV ir divas no pasaules ievērojamākajām tirdzniecības dalībniecēm un ieguldītājām, kopā veidojot gandrīz pusi no pasaules IKP un trešdaļu no pasaules tirdzniecības;

| B. | tā kā ES un ASV tirgi ir spēcīgi savstarpēji integrēti un ik dienas divpusēji tiek tirgotas preces un pakalpojumi par vidēji gandrīz EUR 2 miljardiem, atbalstot daudzus miljonus darbvietu abās tautsaimniecībās, un tā kā ES un ASV ieguldījumi ir īsts transatlantisko attiecību dzinējspēks, divpusējiem ieguldījumiem 2011. gadā pārsniedzot EUR 2 394 triljonus; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un ASV tirgi ir spēcīgi savstarpēji integrēti un ik dienas divpusēji tiek tirgotas preces un pakalpojumi par vidēji gandrīz EUR 2 miljardiem, atbalstot daudzus miljonus darbvietu abās tautsaimniecībās, un tā kā ES un ASV ieguldījumi ir īsts transatlantisko attiecību dzinējspēks, divpusējiem ieguldījumiem 2011. gadā pārsniedzot EUR 2 394 triljonus;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Komisijas ietekmes novērtējuma ziņojumu, kas sagatavots, pamatojoties uz Ekonomikas politikas pētījumu centra ziņojumu, tālejoša un visaptveroša transatlantiskās tirdzniecības un ieguldījumu partnerība – tiklīdz tā tiks pilnībā īstenota – varētu nodrošināt ievērojamu kopēju ekonomisku ieguvumu gan ES (EUR 119,2 miljardus gadā), gan ASV (EUR 94,9 miljardus gadā); ņemot vērā to, ka ES eksports uz ASV varētu palielināties par 28 % un kopējais ES eksports – par 6 %, nodrošinot ieguvumus ES preču un pakalpojumu eksportētājiem, kā arī ES patērētājiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Komisijas ietekmes novērtējuma ziņojumu, kas sagatavots, pamatojoties uz Ekonomikas politikas pētījumu centra ziņojumu, tālejoša un visaptveroša transatlantiskās tirdzniecības un ieguldījumu partnerība – tiklīdz tā tiks pilnībā īstenota – varētu nodrošināt ievērojamu kopēju ekonomisku ieguvumu gan ES (EUR 119,2 miljardus gadā), gan ASV (EUR 94,9 miljardus gadā); ņemot vērā to, ka ES eksports uz ASV varētu palielināties par 28 % un kopējais ES eksports – par 6 %, nodrošinot ieguvumus ES preču un pakalpojumu eksportētājiem, kā arī ES patērētājiem;

| D. | tā kā ES un ASV ir kopējas vērtības, salīdzināmas tiesiskās sistēmas un augsti, lai arī atšķirīgi standarti nodarbinātības, patērētāju un vides aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES un ASV ir kopējas vērtības, salīdzināmas tiesiskās sistēmas un augsti, lai arī atšķirīgi standarti nodarbinātības, patērētāju un vides aizsardzības jomā;

| E. | tā kā pasaules ekonomikā ir vērojamas grūtības un jaunu dalībnieku parādīšanās, un gan ES, gan ASV ir pilnībā jāizmanto ciešākas sadarbības potenciāls, lai starptautiskā tirdzniecība palīdzētu pārvarēt ekonomisko krīzi un lai panāktu ilgstošu pasaules ekonomikas atveseļošanos; |
| --- | --- |

E.

tā kā pasaules ekonomikā ir vērojamas grūtības un jaunu dalībnieku parādīšanās, un gan ES, gan ASV ir pilnībā jāizmanto ciešākas sadarbības potenciāls, lai starptautiskā tirdzniecība palīdzētu pārvarēt ekonomisko krīzi un lai panāktu ilgstošu pasaules ekonomikas atveseļošanos;

| F. | tā kā pēc ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes, kas notika 2011. gada novembrī, HLWG tika uzticēts uzdevums noteikt iespējas palielināt tirdzniecību un ieguldījumus, lai atbalstītu abpusēji izdevīgu darbvietu radīšanu, ekonomisko izaugsmi un konkurētspēju; |
| --- | --- |

F.

tā kā pēc ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes, kas notika 2011. gada novembrī, HLWG tika uzticēts uzdevums noteikt iespējas palielināt tirdzniecību un ieguldījumus, lai atbalstītu abpusēji izdevīgu darbvietu radīšanu, ekonomisko izaugsmi un konkurētspēju;

| G. | tā kā HLWG ir vienkopus analizējusi plašu potenciālo iespēju loku transatlantiskās tirdzniecības un ieguldījumu paplašināšanai, savā galīgajā ziņojumā secinot, ka visaptverošs tirdzniecības un ieguldījumu nolīgums būtu izdevīgākais risinājums abām tautsaimniecībām; |
| --- | --- |

G.

tā kā HLWG ir vienkopus analizējusi plašu potenciālo iespēju loku transatlantiskās tirdzniecības un ieguldījumu paplašināšanai, savā galīgajā ziņojumā secinot, ka visaptverošs tirdzniecības un ieguldījumu nolīgums būtu izdevīgākais risinājums abām tautsaimniecībām;

| H. | tā kā ES ir pārliecināta, ka daudzpusējās sistēmas attīstīšana un stiprināšana ir izšķirošs mērķis; tā kā tas neizslēdz divpusējos nolīgumus, kuros paredzēti plašāki nosacījumi nekā saskaņā ar PTO uzņemtās saistības, un kuri tādējādi papildina daudzpusējos noteikumus, jo gan reģionālo nolīgumu, gan brīvās tirdzniecības nolīgumu mērķis ir lielāka standartu saskaņošana un plašāka liberalizācija, kas ir labvēlīga daudzpusējai tirdzniecības sistēmai; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES ir pārliecināta, ka daudzpusējās sistēmas attīstīšana un stiprināšana ir izšķirošs mērķis; tā kā tas neizslēdz divpusējos nolīgumus, kuros paredzēti plašāki nosacījumi nekā saskaņā ar PTO uzņemtās saistības, un kuri tādējādi papildina daudzpusējos noteikumus, jo gan reģionālo nolīgumu, gan brīvās tirdzniecības nolīgumu mērķis ir lielāka standartu saskaņošana un plašāka liberalizācija, kas ir labvēlīga daudzpusējai tirdzniecības sistēmai;

| I. | tā kā Komisija 2013. gada 12. martā ierosināja dot atļauju uzsākt sarunas un izstrādāt sarunu norādījumus apspriešanai Padomē, |
| --- | --- |

I.

tā kā Komisija 2013. gada 12. martā ierosināja dot atļauju uzsākt sarunas un izstrādāt sarunu norādījumus apspriešanai Padomē,

Stratēģiskais, politiskais un ekonomiskais konteksts

| 1. | uzskata, ka ir no jauna jāapstiprina un jāpadziļina ES un ASV ekonomisko attiecību stratēģiskā nozīme un ka ES un ASV ir jāizstrādā kopīgas pieejas globālajai tirdzniecībai, ieguldījumiem un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem, piemēram, standartiem, normām un noteikumiem, lai panāktu plašāku transatlantisku redzējumu un vienotu stratēģisko mērķu kopumu; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka ir no jauna jāapstiprina un jāpadziļina ES un ASV ekonomisko attiecību stratēģiskā nozīme un ka ES un ASV ir jāizstrādā kopīgas pieejas globālajai tirdzniecībai, ieguldījumiem un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem, piemēram, standartiem, normām un noteikumiem, lai panāktu plašāku transatlantisku redzējumu un vienotu stratēģisko mērķu kopumu;

| 2. | uzskata, ka ES un ASV ir ārkārtīgi būtiski realizēt to neizmantoto potenciālu, kas piemīt patiesi transatlantiskai tirdzniecībai, lai maksimāli palielinātu pienācīgas kvalitātes darba vietu izveidi un sekmētu viedas, spēcīgas, ilgtspējīgas un līdzsvarotas izaugsmes potenciālu; uzskata, ka tas ir jo īpaši aktuāli, ņemot vērā ekonomikas pašreizējo krīzi, finanšu tirgu stāvokli un finansēšanas nosacījumus, augsto valsts parāda un bezdarba līmeni un sliktas izredzes izaugsmei abās Atlantijas okeāna pusēs, kā arī ieguvumus, kurus sniegtu patiesi saskaņoti atbildes pasākumi šo kopīgo problēmu risināšanā; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ES un ASV ir ārkārtīgi būtiski realizēt to neizmantoto potenciālu, kas piemīt patiesi transatlantiskai tirdzniecībai, lai maksimāli palielinātu pienācīgas kvalitātes darba vietu izveidi un sekmētu viedas, spēcīgas, ilgtspējīgas un līdzsvarotas izaugsmes potenciālu; uzskata, ka tas ir jo īpaši aktuāli, ņemot vērā ekonomikas pašreizējo krīzi, finanšu tirgu stāvokli un finansēšanas nosacījumus, augsto valsts parāda un bezdarba līmeni un sliktas izredzes izaugsmei abās Atlantijas okeāna pusēs, kā arī ieguvumus, kurus sniegtu patiesi saskaņoti atbildes pasākumi šo kopīgo problēmu risināšanā;

| 3. | uzskata, ka ES ir jāizmanto tās plašā pieredze, apspriežot nozīmīgus un visaptverošus divpusējas tirdzniecības nolīgumus, lai kopā ar ASV panāktu vēl tālejošākus mērķus; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka ES ir jāizmanto tās plašā pieredze, apspriežot nozīmīgus un visaptverošus divpusējas tirdzniecības nolīgumus, lai kopā ar ASV panāktu vēl tālejošākus mērķus;

HLWG galīgais ziņojums

| 4. | atzinīgi vērtē HLWG galīgā ziņojuma parādīšanos un pilnībā atbalsta ieteikumu uzsākt sarunas visaptveroša tirdzniecības un ieguldījumu nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē HLWG galīgā ziņojuma parādīšanos un pilnībā atbalsta ieteikumu uzsākt sarunas visaptveroša tirdzniecības un ieguldījumu nolīguma noslēgšanai;

| 5. | atzinīgi vērtē uzmanību, kas galīgajā ziņojumā pievērsta šādiem jautājumiem: i) mērķtiecīgi uzlabot savstarpēju tirgus pieejamību precēm, pakalpojumiem, ieguldījumiem un publiskajam iepirkumam visos valdības līmeņos; ii) samazināt beztarifu barjeras un palielināt regulatīvo režīmu saderību; un iii) izstrādāt kopīgus noteikumus kopīgo globālās tirdzniecības problēmu risināšanai un iespēju izmantošanai; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē uzmanību, kas galīgajā ziņojumā pievērsta šādiem jautājumiem: i) mērķtiecīgi uzlabot savstarpēju tirgus pieejamību precēm, pakalpojumiem, ieguldījumiem un publiskajam iepirkumam visos valdības līmeņos; ii) samazināt beztarifu barjeras un palielināt regulatīvo režīmu saderību; un iii) izstrādāt kopīgus noteikumus kopīgo globālās tirdzniecības problēmu risināšanai un iespēju izmantošanai;

| 6. | atbalsta viedokli, ka, ņemot vērā jau zemās vidējās tarifu likmes, lielākā nozīme transatlantisko attiecību potenciāla atbrīvošanai ir to beztarifu barjeru samazināšanai, kas pamatā sastāv no muitas procedūrām, tehniskajiem standartiem un valsts iekšējiem normatīviem ierobežojumiem; atbalsta HLWG ierosināto mērķi pamazām virzīties uz vēl vairāk integrētu transatlantisko tirgu; |
| --- | --- |

6.

atbalsta viedokli, ka, ņemot vērā jau zemās vidējās tarifu likmes, lielākā nozīme transatlantisko attiecību potenciāla atbrīvošanai ir to beztarifu barjeru samazināšanai, kas pamatā sastāv no muitas procedūrām, tehniskajiem standartiem un valsts iekšējiem normatīviem ierobežojumiem; atbalsta HLWG ierosināto mērķi pamazām virzīties uz vēl vairāk integrētu transatlantisko tirgu;

| 7. | atzinīgi vērtē ieteikumu izpētīt jaunas iespējas kā samazināt nevajadzīgus izdevumus un administratīvu kavēšanos, kas izriet no reglamentēšanas, vienlaikus panākot tādu veselības aizsardzības, drošības un vides aizsardzības līmeni, kas ir pieņemama abām pusēm, vai arī ievērojot likumā noteiktos regulatīvos mērķus; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē ieteikumu izpētīt jaunas iespējas kā samazināt nevajadzīgus izdevumus un administratīvu kavēšanos, kas izriet no reglamentēšanas, vienlaikus panākot tādu veselības aizsardzības, drošības un vides aizsardzības līmeni, kas ir pieņemama abām pusēm, vai arī ievērojot likumā noteiktos regulatīvos mērķus;

Sarunu pilnvaras

| 8. | atkārto atbalstu dziļam un visaptverošam tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumam ar ASV, ar kuru tiktu veicināta augstas kvalitātes darbvietu radīšana Eiropas darba ņēmējiem, nodrošināti tieši ieguvumi Eiropas patērētājiem, radītas jaunas iespējas ES uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), pārdot savas preces un pakalpojumus ASV, nodrošināta pilna piekļuve publiskā iepirkuma tirgiem ASV un uzlabotas iespējas ES ieguldījumiem ASV; |
| --- | --- |

8.

atkārto atbalstu dziļam un visaptverošam tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumam ar ASV, ar kuru tiktu veicināta augstas kvalitātes darbvietu radīšana Eiropas darba ņēmējiem, nodrošināti tieši ieguvumi Eiropas patērētājiem, radītas jaunas iespējas ES uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), pārdot savas preces un pakalpojumus ASV, nodrošināta pilna piekļuve publiskā iepirkuma tirgiem ASV un uzlabotas iespējas ES ieguldījumiem ASV;

| 9. | aicina Padomi uzraudzīt HLWG galīgajā ziņojumā pausto ieteikumu izpildi un atļaut Komisijai uzsākt sarunas, lai noslēgtu transatlantisku tirdzniecības un ieguldījumu partnerības nolīgumu (TTIP) ar ASV; |
| --- | --- |

9.

aicina Padomi uzraudzīt HLWG galīgajā ziņojumā pausto ieteikumu izpildi un atļaut Komisijai uzsākt sarunas, lai noslēgtu transatlantisku tirdzniecības un ieguldījumu partnerības nolīgumu (TTIP) ar ASV;

| 10. | uzsver, ka šādam nolīgumam ir jābūt tālejošam un saistošam visos valdības līmeņos abās Atlantijas okeāna pusēs, tostarp visu regulatoru un citu kompetento iestāžu līmenī; uzsver, ka nolīgumam ir jāpanāk noturīga un patiesa savstarpēja tirgus atvērtība un jāveicina tirdzniecība uz vietas, kā arī jāpievērš īpaša uzmanība strukturālām metodēm, kā panākt lielāku transatlantisko regulatīvo konverģenci; uzskata, ka nolīgums nedrīkst apdraudēt Savienības kultūras un valodu dažādību, tostarp audiovizuālo un kultūras pakalpojumu nozarē; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka šādam nolīgumam ir jābūt tālejošam un saistošam visos valdības līmeņos abās Atlantijas okeāna pusēs, tostarp visu regulatoru un citu kompetento iestāžu līmenī; uzsver, ka nolīgumam ir jāpanāk noturīga un patiesa savstarpēja tirgus atvērtība un jāveicina tirdzniecība uz vietas, kā arī jāpievērš īpaša uzmanība strukturālām metodēm, kā panākt lielāku transatlantisko regulatīvo konverģenci; uzskata, ka nolīgums nedrīkst apdraudēt Savienības kultūras un valodu dažādību, tostarp audiovizuālo un kultūras pakalpojumu nozarē;

| 11. | uzskata, ka Savienībai un dalībvalstīm ir būtiska iespēja saglabāt un attīstīt savu kultūras un audiovizuālo politiku, un īstenot to esošo tiesību aktu, standartu un nolīgumu kontekstā; tāpēc prasa nodrošināt, lai sarunu pilnvarās ir skaidri noteikts, ka tās neietver kultūras un audiovizuālos, tostarp tiešsaistes, pakalpojumus; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka Savienībai un dalībvalstīm ir būtiska iespēja saglabāt un attīstīt savu kultūras un audiovizuālo politiku, un īstenot to esošo tiesību aktu, standartu un nolīgumu kontekstā; tāpēc prasa nodrošināt, lai sarunu pilnvarās ir skaidri noteikts, ka tās neietver kultūras un audiovizuālos, tostarp tiešsaistes, pakalpojumus;

| 12. | uzsver, ka intelektuālais īpašums ir viens no inovāciju un jaunrades veicinātājiem, kā arī uz zināšanām balstītas ekonomikas svarīga sastāvdaļa, un ka nolīgumā ir jāparedz spēcīga aizsardzība attiecībā uz precīzi un skaidri definētām intelektuālā īpašuma tiesību jomām, tostarp ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, un jāsaglabā konsekvence ar esošajiem starptautiskajiem nolīgumiem; uzskata, ka pārējās intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības jomu atšķirības ir jānovērš saskaņā ar starptautiskajiem aizsardzības standartiem; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka intelektuālais īpašums ir viens no inovāciju un jaunrades veicinātājiem, kā arī uz zināšanām balstītas ekonomikas svarīga sastāvdaļa, un ka nolīgumā ir jāparedz spēcīga aizsardzība attiecībā uz precīzi un skaidri definētām intelektuālā īpašuma tiesību jomām, tostarp ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, un jāsaglabā konsekvence ar esošajiem starptautiskajiem nolīgumiem; uzskata, ka pārējās intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības jomu atšķirības ir jānovērš saskaņā ar starptautiskajiem aizsardzības standartiem;

| 13. | uzskata, ka nolīgumam būtu jāgarantē pilnīga ES pamattiesību standartu ievērošana; atkārto atbalstu augstai personas datu aizsardzībai, no kuras ir jāgūst labums patērētājiem abās Atlantijas okeāna pusēs; uzskata, ka nolīgumā ir jāņem vērā Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) personas datu aizsardzības noteikumi; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka nolīgumam būtu jāgarantē pilnīga ES pamattiesību standartu ievērošana; atkārto atbalstu augstai personas datu aizsardzībai, no kuras ir jāgūst labums patērētājiem abās Atlantijas okeāna pusēs; uzskata, ka nolīgumā ir jāņem vērā Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) personas datu aizsardzības noteikumi;

| 14. | atgādina, cik liela nozīme izaugsmē un darbvietu radīšanā ir transporta nozarei, jo īpaši aviācijas nozarei, kurā ES un ASV tirgi veido 60 % no gaisa satiksmes pasaulē; uzsver, ka sarunās ir jēgpilni jāapspriež pašreizējie ierobežojumi, kas tiek piemēroti tiem jūras un gaisa satiksmes pakalpojumiem, kurus piedāvā Eiropas uzņēmumi, tostarp saistībā ar ārvalstu īpašumtiesībām uz aviosabiedrībām un savstarpīgumu kabotāžas, kā arī jūras kravu pārbaudes jomā; |
| --- | --- |

14.

atgādina, cik liela nozīme izaugsmē un darbvietu radīšanā ir transporta nozarei, jo īpaši aviācijas nozarei, kurā ES un ASV tirgi veido 60 % no gaisa satiksmes pasaulē; uzsver, ka sarunās ir jēgpilni jāapspriež pašreizējie ierobežojumi, kas tiek piemēroti tiem jūras un gaisa satiksmes pakalpojumiem, kurus piedāvā Eiropas uzņēmumi, tostarp saistībā ar ārvalstu īpašumtiesībām uz aviosabiedrībām un savstarpīgumu kabotāžas, kā arī jūras kravu pārbaudes jomā;

| 15. | uzsver, ka ir būtiski veikt riska novērtējumu un abām pusēm apmainīties ar informāciju par tirgus uzraudzību un viltotu produktu atklāšanu; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka ir būtiski veikt riska novērtējumu un abām pusēm apmainīties ar informāciju par tirgus uzraudzību un viltotu produktu atklāšanu;

| 16. | jo īpaši atzinīgi vērtē HLWG ieteikumu ES un ASV risināt tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības vides un nodarbinātības aspektus; uzskata, ka jāņem vērā iepriekšējo ES tirdzniecības nolīgumu un ilgtermiņa ES un ASV saistību pieredze, lai stiprinātu nodarbinātības un vides aizsardzības tiesību aktu un politikas izstrādi un īstenošanu, kā arī lai veicinātu Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) noteiktos standartus un kritērijus, kā arī labas kvalitātes darba vietas un ilgtspējīgu attīstību; aicina saskaņot uzņēmumu sociālās atbildības standartus; atzīst, ka kopīgu standartu panākšanai, iespējams, vajadzēs atrisināt gan tehniskas, gan politiskas grūtības, un uzsver, ka vajadzētu ievērot kopīgu mērķi, proti, nodrošināt, ka netiek samazināti mērķi vides jomā; |
| --- | --- |

16.

jo īpaši atzinīgi vērtē HLWG ieteikumu ES un ASV risināt tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības vides un nodarbinātības aspektus; uzskata, ka jāņem vērā iepriekšējo ES tirdzniecības nolīgumu un ilgtermiņa ES un ASV saistību pieredze, lai stiprinātu nodarbinātības un vides aizsardzības tiesību aktu un politikas izstrādi un īstenošanu, kā arī lai veicinātu Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) noteiktos standartus un kritērijus, kā arī labas kvalitātes darba vietas un ilgtspējīgu attīstību; aicina saskaņot uzņēmumu sociālās atbildības standartus; atzīst, ka kopīgu standartu panākšanai, iespējams, vajadzēs atrisināt gan tehniskas, gan politiskas grūtības, un uzsver, ka vajadzētu ievērot kopīgu mērķi, proti, nodrošināt, ka netiek samazināti mērķi vides jomā;

| 17. | uzsver atsevišķu sarunu jomu, piemēram, attiecībā uz lauksaimniecības nozari, jutīgumu, jo atšķiras ASV un ES nostāja attiecībā uz ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO), klonēšanu un patērētāju veselību; saskata iespēju uzlabot sadarbību lauksaimniecības produktu tirdzniecības jomā un uzsver, cik liela nozīme šai saistībā ir tālejošiem un līdzsvarotiem rezultātiem; uzsver, ka nolīgumā nedrīkst apdraudēt nevienas puses pamatvērtības, piemēram, ES piesardzības principu; aicina ASV, lai palielinātu uzticību, atcelt tās aizliegumu importēt ES liellopu gaļu; |
| --- | --- |

17.

uzsver atsevišķu sarunu jomu, piemēram, attiecībā uz lauksaimniecības nozari, jutīgumu, jo atšķiras ASV un ES nostāja attiecībā uz ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO), klonēšanu un patērētāju veselību; saskata iespēju uzlabot sadarbību lauksaimniecības produktu tirdzniecības jomā un uzsver, cik liela nozīme šai saistībā ir tālejošiem un līdzsvarotiem rezultātiem; uzsver, ka nolīgumā nedrīkst apdraudēt nevienas puses pamatvērtības, piemēram, ES piesardzības principu; aicina ASV, lai palielinātu uzticību, atcelt tās aizliegumu importēt ES liellopu gaļu;

| 18. | uzsver, ka finanšu pakalpojumus ir jāiekļauj TTIP sarunās, un aicina šajā sakarībā īpašu uzmanību pievērst līdzvērtībai, savstarpējai atzīšanai, konverģencei un eksteritorialitātei, jo šie ir svarīgi jautājumi abām pusēm; uzsver, ka būtu lietderīgi panākt konverģenci, veidojot kopēju ES un ASV finanšu tiesisko regulējumu; uzsver – kaut gan tirgus pieejamība ir jāuzskata par pozitīvu soli, pienācīgas konverģences panākšanai ir būtiski uzraudzības procesi; uzsver, ka iespējami jāsamazina eksteritorialitātes negatīvā ietekme, un nedrīkst pieļaut, ka tā novirza no konsekventas pieejas finanšu pakalpojumu reglamentēšanā; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka finanšu pakalpojumus ir jāiekļauj TTIP sarunās, un aicina šajā sakarībā īpašu uzmanību pievērst līdzvērtībai, savstarpējai atzīšanai, konverģencei un eksteritorialitātei, jo šie ir svarīgi jautājumi abām pusēm; uzsver, ka būtu lietderīgi panākt konverģenci, veidojot kopēju ES un ASV finanšu tiesisko regulējumu; uzsver – kaut gan tirgus pieejamība ir jāuzskata par pozitīvu soli, pienācīgas konverģences panākšanai ir būtiski uzraudzības procesi; uzsver, ka iespējami jāsamazina eksteritorialitātes negatīvā ietekme, un nedrīkst pieļaut, ka tā novirza no konsekventas pieejas finanšu pakalpojumu reglamentēšanā;

| 19. | atkārto atbalstu nevajadzīgu regulatīvu barjeru nojaukšanai un mudina Komisiju un ASV valdību iekļaut nolīgumā mehānismus (tostarp agrīnu augšupēju sadarbību regulējuma jomā), kuru mērķis būtu turpmāku barjeru nepieļaušana; uzskata, ka labāka regulējums un regulatīvā un administratīvā sloga samazināšana ir jautājumi, kurus ir jāizvirza priekšplānā, apspriežot TTIP, un ka labākai transatlantiskā regulējuma konverģencei ir jāveicina vienkāršāks regulējums, kuru ir viegli izprast un piemērot, jo īpaši MVU; |
| --- | --- |

19.

atkārto atbalstu nevajadzīgu regulatīvu barjeru nojaukšanai un mudina Komisiju un ASV valdību iekļaut nolīgumā mehānismus (tostarp agrīnu augšupēju sadarbību regulējuma jomā), kuru mērķis būtu turpmāku barjeru nepieļaušana; uzskata, ka labāka regulējums un regulatīvā un administratīvā sloga samazināšana ir jautājumi, kurus ir jāizvirza priekšplānā, apspriežot TTIP, un ka labākai transatlantiskā regulējuma konverģencei ir jāveicina vienkāršāks regulējums, kuru ir viegli izprast un piemērot, jo īpaši MVU;

| 20. | atkārtoti pauž pārliecību par to, ka ES un ASV visaptverošajam tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumam ir potenciāls, lai panāktu risinājumu, kas ir izdevīgs abām tautsaimniecībām, un ka ciešāka integrācija ievērojami vairotu abu tautsaimniecību ieguvumus; pauž pārliecību, ka, pēc iespējas saskaņojot ES un ASV regulatīvi tehniskos standartus, ES un ASV saglabātu savu pozīciju kā pasaules standartu noteicējas, un tas pavērtu ceļu starptautiskajiem standartiem; pauž ciešu pārliecību, ka šā nolīguma pozitīvajai ietekmei uz pasaules tirdzniecību un standartizāciju ir jābūt precīzi apsvērtai un formulētai; |
| --- | --- |

20.

atkārtoti pauž pārliecību par to, ka ES un ASV visaptverošajam tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumam ir potenciāls, lai panāktu risinājumu, kas ir izdevīgs abām tautsaimniecībām, un ka ciešāka integrācija ievērojami vairotu abu tautsaimniecību ieguvumus; pauž pārliecību, ka, pēc iespējas saskaņojot ES un ASV regulatīvi tehniskos standartus, ES un ASV saglabātu savu pozīciju kā pasaules standartu noteicējas, un tas pavērtu ceļu starptautiskajiem standartiem; pauž ciešu pārliecību, ka šā nolīguma pozitīvajai ietekmei uz pasaules tirdzniecību un standartizāciju ir jābūt precīzi apsvērtai un formulētai;

| 21. | atgādina, ka Komisijai visā sarunu laikā ir aktīvi jāinformē un pastāvīgā un pārredzamā veidā jāiesaista plašs ieinteresēto personu loks, tostarp uzņēmumi, vides, lauksaimniecības, patērētāju, nodarbinātības un citu jomu pārstāvji, lai nodrošinātu ar faktiem pamatotas diskusijas, uzticību sarunām, iegūtu proporcionālu ieguldījumu no dažādām pusēm un sekmētu sabiedrības atbalstu, ņemot vērā ieinteresēto personu apsvērumus; aicina visas ieinteresētās personas aktīvi piedalīties un piedāvāt ierosmes un nodrošināt informāciju, kas ir būtiska sarunām; |
| --- | --- |

21.

atgādina, ka Komisijai visā sarunu laikā ir aktīvi jāinformē un pastāvīgā un pārredzamā veidā jāiesaista plašs ieinteresēto personu loks, tostarp uzņēmumi, vides, lauksaimniecības, patērētāju, nodarbinātības un citu jomu pārstāvji, lai nodrošinātu ar faktiem pamatotas diskusijas, uzticību sarunām, iegūtu proporcionālu ieguldījumu no dažādām pusēm un sekmētu sabiedrības atbalstu, ņemot vērā ieinteresēto personu apsvērumus; aicina visas ieinteresētās personas aktīvi piedalīties un piedāvāt ierosmes un nodrošināt informāciju, kas ir būtiska sarunām;

| 22. | brīdina, ka priekšroka ir jādod sarunu kvalitātei, nevis ilgumam, un pauž cerības, ka sarunu vedēji nesteigsies panākt vienošanos, kas nenodrošina taustāmus un ievērojamus ieguvumus mūsu uzņēmumiem, darba ņēmējiem un iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

22.

brīdina, ka priekšroka ir jādod sarunu kvalitātei, nevis ilgumam, un pauž cerības, ka sarunu vedēji nesteigsies panākt vienošanos, kas nenodrošina taustāmus un ievērojamus ieguvumus mūsu uzņēmumiem, darba ņēmējiem un iedzīvotājiem;

Parlamentu loma

| 23. | ar cerībām gaida sarunu uzsākšanu ar ASV un apņemas uzmanīgi sekot to virzībai un sniegt ieguldījumu veiksmīgu rezultātu panākšanā; atgādina Komisijai pienākumu nekavējoties un pilnībā informēt Parlamentu par visiem sarunu posmiem (pirms un pēc sarunu kārtām); pauž apņemšanos risināt likumdošanas un regulatīvās problēmas, kuras var rasties saistībā ar sarunām un nākamo nolīgumu; atkārto, ka tā galvenais pienākums ir pārstāvēt Eiropas Savienības iedzīvotājus, un cer veicināt iekļaujošas un atvērtas diskusijas sarunu procesā; pauž apņemšanos, ieviešot jaunus noteikumus, uzņemties aktīvu lomu sadarbībā ar ASV partneriem; |
| --- | --- |

23.

ar cerībām gaida sarunu uzsākšanu ar ASV un apņemas uzmanīgi sekot to virzībai un sniegt ieguldījumu veiksmīgu rezultātu panākšanā; atgādina Komisijai pienākumu nekavējoties un pilnībā informēt Parlamentu par visiem sarunu posmiem (pirms un pēc sarunu kārtām); pauž apņemšanos risināt likumdošanas un regulatīvās problēmas, kuras var rasties saistībā ar sarunām un nākamo nolīgumu; atkārto, ka tā galvenais pienākums ir pārstāvēt Eiropas Savienības iedzīvotājus, un cer veicināt iekļaujošas un atvērtas diskusijas sarunu procesā; pauž apņemšanos, ieviešot jaunus noteikumus, uzņemties aktīvu lomu sadarbībā ar ASV partneriem;

| 24. | pauž apņemšanos strādāt ciešā sadarbībā ar Padomi, Komisiju, ASV Kongresu, ASV valdību un ieinteresētajām personām, lai sasniegtu pilnu ekonomisko, sociālo un vides aizsardzības potenciālu transatlantiskajās ekonomiskajās attiecībās un stiprināt ES un ASV līderību tirdzniecības un ārvalstu ieguldījumu liberalizācijā un regulēšanā; pauž apņemšanos veicināt ciešāku divpusējo ES un ASV sadarbību, lai apstiprinātu abu partneru vadošo lomu starptautiskajā tirdzniecībā un ieguldījumos; |
| --- | --- |

24.

pauž apņemšanos strādāt ciešā sadarbībā ar Padomi, Komisiju, ASV Kongresu, ASV valdību un ieinteresētajām personām, lai sasniegtu pilnu ekonomisko, sociālo un vides aizsardzības potenciālu transatlantiskajās ekonomiskajās attiecībās un stiprināt ES un ASV līderību tirdzniecības un ārvalstu ieguldījumu liberalizācijā un regulēšanā; pauž apņemšanos veicināt ciešāku divpusējo ES un ASV sadarbību, lai apstiprinātu abu partneru vadošo lomu starptautiskajā tirdzniecībā un ieguldījumos;

| 25. | atgādina, ka Parlamentam būs jāsniedz piekrišana gaidāmajam TTIP nolīgumam, kā paredzēts Līgumā par Eiropas Savienības darbību, un ka tādēļ tā nostāja ir pienācīgi jāņem vērā visos sarunu posmos; |
| --- | --- |

25.

atgādina, ka Parlamentam būs jāsniedz piekrišana gaidāmajam TTIP nolīgumam, kā paredzēts Līgumā par Eiropas Savienības darbību, un ka tādēļ tā nostāja ir pienācīgi jāņem vērā visos sarunu posmos;

| 26. | atgādina, ka Parlaments apņemas uzraudzīt gaidāmā nolīguma īstenošanu; |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka Parlaments apņemas uzraudzīt gaidāmā nolīguma īstenošanu;

o

o o

| 27. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un ASV valdībai un Kongresam. |
| --- | --- |

27.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un ASV valdībai un Kongresam.

---

(1)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2013/february/tradoc_150519.pdf

(2)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-13-94_en.htm

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/135324.pdf.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0388.

(5)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2013/march/tradoc_150737.pdf

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/112 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/112

---

P7_TA(2013)0228

Mjanmas/Birmas piekļuve vispārējām tarifa preferencēm

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par vispārējo tarifa preferenču pieejamības atjaunošanu attiecībā uz Mjanmu/Birmu (2012/2929(RSP))

(2016/C 055/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Birmu/Mjanmu, jo īpaši 2012. gada 20. aprīļa (1) un 2012. gada 22. novembra (2) rezolūciju, kā arī 2012. gada 13. septembra rezolūciju par rohingu musulmaņu vajāšanu Birmā/Mjanmā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Birmu/Mjanmu, jo īpaši 2012. gada 20. aprīļa (1) un 2012. gada 22. novembra (2) rezolūciju, kā arī 2012. gada 13. septembra rezolūciju par rohingu musulmaņu vajāšanu Birmā/Mjanmā (3),

| — | ņemot vērā ES Ārlietu padomes 2012. gada 23. aprīļa secinājumus par Mjanmu/Birmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Ārlietu padomes 2012. gada 23. aprīļa secinājumus par Mjanmu/Birmu,

| — | ņemot vērā ES augstās pārstāves Ketrinas Eštones un ES tirdzniecības komisāra Karela de Gihta 2012. gada 15. jūnija kopīgo paziņojumu, kurā aicināts atjaunot tirdzniecības preferences Mjanmai/Birmai, kā arī ņemot vērā ES augstās pārstāves referenta 2013. gada 6. februāra paziņojumu, kurā norādīts uz iespējamo Mjanmas un ES īpašās darba grupas izveidi nolūkā nostiprināt ekonomisko sadarbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES augstās pārstāves Ketrinas Eštones un ES tirdzniecības komisāra Karela de Gihta 2012. gada 15. jūnija kopīgo paziņojumu, kurā aicināts atjaunot tirdzniecības preferences Mjanmai/Birmai, kā arī ņemot vērā ES augstās pārstāves referenta 2013. gada 6. februāra paziņojumu, kurā norādīts uz iespējamo Mjanmas un ES īpašās darba grupas izveidi nolūkā nostiprināt ekonomisko sadarbību,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 552/97, ar ko uz laiku atsauc Mjanmas Savienības piekļuvi vispārējām tarifa preferencēm (COM (2012)0524), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 552/97, ar ko uz laiku atsauc Mjanmas Savienības piekļuvi vispārējām tarifa preferencēm (COM (2012)0524),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 732/2008 (4) par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 732/2008 (4) par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 2012. gada 13. jūnijā pieņemto rezolūciju par pasākumiem, kas attiecībā uz Mjanmu pieņemti saskaņā ar SDO konstitūcijas 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 2012. gada 13. jūnijā pieņemto rezolūciju par pasākumiem, kas attiecībā uz Mjanmu pieņemti saskaņā ar SDO konstitūcijas 33. pantu,

| — | ņemot vērā 2012. gada 5. jūlijā Mjanmas/Birmas iestāžu apstiprināto kopīgo Mjanmas un SDO stratēģiju piespiedu darba izskaušanai līdz 2015. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 5. jūlijā Mjanmas/Birmas iestāžu apstiprināto kopīgo Mjanmas un SDO stratēģiju piespiedu darba izskaušanai līdz 2015. gada 31. decembrim,

| — | ņemot vērā ASV valdības 2012. gada 11. jūlijā noteiktās ziņošanas prasības par atbildīgu ieguldīšanu Birmā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV valdības 2012. gada 11. jūlijā noteiktās ziņošanas prasības par atbildīgu ieguldīšanu Birmā (5),

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta 2013. gada 6. marta ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā/Birmā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta 2013. gada 6. marta ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā/Birmā,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas 1998. gadā pieņemto Deklarāciju par pamatprincipiem un tiesībām darbā un SDO konvencijas, ar kurām nosaka vispārējus darba pamatstandartus attiecībā uz: piespiedu darba aizliegumu ((Nr. 29 (1930) un Nr. 105 (1957)); biedrošanās brīvību un tiesībām slēgt koplīgumus (Nr. 87 (1948) un Nr. 98 (1949)); bērnu darba aizliegumu ((Nr. 138 (1973) un Nr. 182 (1999)); un diskriminācijas aizliegumu darbā (Nr. 100 (1951) un Nr. 111 (1958)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas 1998. gadā pieņemto Deklarāciju par pamatprincipiem un tiesībām darbā un SDO konvencijas, ar kurām nosaka vispārējus darba pamatstandartus attiecībā uz: piespiedu darba aizliegumu ((Nr. 29 (1930) un Nr. 105 (1957)); biedrošanās brīvību un tiesībām slēgt koplīgumus (Nr. 87 (1948) un Nr. 98 (1949)); bērnu darba aizliegumu ((Nr. 138 (1973) un Nr. 182 (1999)); un diskriminācijas aizliegumu darbā (Nr. 100 (1951) un Nr. 111 (1958)),

| — | ņemot vērā Birmas/Mjanmas valdības un ANO 2012. gada 27. jūnijā parakstīto rīcības plānu nolūkā novērst bērnu rekrutēšanu un izmantošanu Mjanmas bruņotajos spēkos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Birmas/Mjanmas valdības un ANO 2012. gada 27. jūnijā parakstīto rīcības plānu nolūkā novērst bērnu rekrutēšanu un izmantošanu Mjanmas bruņotajos spēkos,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām un jo īpaši tās 38. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām un jo īpaši tās 38. pantu,

| — | ņemot vērā ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus (6) un Ārlietu padomes 2009. gada 8. decembra secinājumus (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus (6) un Ārlietu padomes 2009. gada 8. decembra secinājumus (7),

| — | ņemot vērā ESAO pamatnostādnes starptautiskiem uzņēmumiem, kas tika atjauninātas 2011. gada maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO pamatnostādnes starptautiskiem uzņēmumiem, kas tika atjauninātas 2011. gada maijā,

| — | ņemot vērā Vispārējo ziņošanas iniciatīvu un tajā iekļautās Ilgtspējīgas ziņošanas pamatnostādnes (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo ziņošanas iniciatīvu un tajā iekļautās Ilgtspējīgas ziņošanas pamatnostādnes (8),

| — | ņemot vērā ANO Atbildīgas ieguldīšanas principus (UNPRI), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Atbildīgas ieguldīšanas principus (UNPRI),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Dokumentu komplekts “Atbildīgi uzņēmumi”” (COM(2011)0685), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Dokumentu komplekts “Atbildīgi uzņēmumi”” (COM(2011)0685),

| — | ņemot vērā notiekošās sarunas par Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2004/109/EK (pārredzamības direktīvu) (COM(2011)0683) un Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem (COM(2011)0684), ar kuru groza Direktīvu 2003/51/EK (pārskatu direktīvu), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā notiekošās sarunas par Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2004/109/EK (pārredzamības direktīvu) (COM(2011)0683) un Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem (COM(2011)0684), ar kuru groza Direktīvu 2003/51/EK (pārskatu direktīvu),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskos tirdzniecības nolīgumos (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskos tirdzniecības nolīgumos (9),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 6. februāra rezolūciju par korporatīvo sociālo atbildību: sabiedrības interešu veicināšana un ceļš uz ilgtspējīgu un iekļaujošu atlabšanu (10), kā arī par korporatīvo sociālo atbildību: atbildīga un pārredzama uzņēmējdarbības prakse un noturīga izaugsme (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 6. februāra rezolūciju par korporatīvo sociālo atbildību: sabiedrības interešu veicināšana un ceļš uz ilgtspējīgu un iekļaujošu atlabšanu (10), kā arī par korporatīvo sociālo atbildību: atbildīga un pārredzama uzņēmējdarbības prakse un noturīga izaugsme (11),

| — | ņemot vērā EP un Mjanmas Pirmo starpparlamentāro sanāksmi, kas notika no 2012. gada 26. februāra līdz 2. martam, un tajā sagatavoto ziņojumu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EP un Mjanmas Pirmo starpparlamentāro sanāksmi, kas notika no 2012. gada 26. februāra līdz 2. martam, un tajā sagatavoto ziņojumu (12),

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā, neraugoties uz prezidenta Thein Sein valdības veiktajiem pasākumiem, cilvēktiesību situācija Mjanmā/Birmā joprojām ir nestabila; |
| --- | --- |

A.

tā kā, neraugoties uz prezidenta Thein Sein valdības veiktajiem pasākumiem, cilvēktiesību situācija Mjanmā/Birmā joprojām ir nestabila;

| B. | tā kā Mjanma/Birma ģeogrāfiski atrodas reģionā, par kuru stratēģisku un ģeopolitisku interesi jo īpaši izrāda ES, Savienotās Valstis, Ķīna, Indija un Austrālija; |
| --- | --- |

B.

tā kā Mjanma/Birma ģeogrāfiski atrodas reģionā, par kuru stratēģisku un ģeopolitisku interesi jo īpaši izrāda ES, Savienotās Valstis, Ķīna, Indija un Austrālija;

| C. | tā kā šīs pašreizējās pārmaiņas rada nozīmīgas iespējas veidot daudz labākas attiecības starp ES un Mjanmu/Birmu, sniedzot atbalstu reformu procesā un sekmējot ekonomisko, politisko un sociālo izaugsmi; |
| --- | --- |

C.

tā kā šīs pašreizējās pārmaiņas rada nozīmīgas iespējas veidot daudz labākas attiecības starp ES un Mjanmu/Birmu, sniedzot atbalstu reformu procesā un sekmējot ekonomisko, politisko un sociālo izaugsmi;

| D. | tā kā Komisija, ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) vērtējumu, ka SDO Piespiedu darba konvencijas pārkāpumi vairs nav uzskatāmi par smagiem un sistemātiskiem, ir ierosinājusi atjaunot Mjanmai/Birmai piekļuvi vispārējām tarifa preferencēm; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija, ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) vērtējumu, ka SDO Piespiedu darba konvencijas pārkāpumi vairs nav uzskatāmi par smagiem un sistemātiskiem, ir ierosinājusi atjaunot Mjanmai/Birmai piekļuvi vispārējām tarifa preferencēm;

| E. | tā kā saskaņā ar SDO aplēsēm Mjanmā/Birmā vēl aizvien ir ap 5000 bērnu karavīru; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar SDO aplēsēm Mjanmā/Birmā vēl aizvien ir ap 5000 bērnu karavīru;

| F. | tā kā ir jāsaglabā piesardzība, paturot prātā, ka saskaņā ar ANO īpašā cilvēktiesību referenta Mjanmā ziņojumu joprojām ir apdraudēta cilvēktiesību ievērošana, tostarp konstatēta patvaļīga aizturēšana, piespiedu pārvietošana, zemes konfiskācija, bērnu karavīru izmantošana, agresīva rīcība pret mazākumtautībām un vāja tiesu sistēma; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir jāsaglabā piesardzība, paturot prātā, ka saskaņā ar ANO īpašā cilvēktiesību referenta Mjanmā ziņojumu joprojām ir apdraudēta cilvēktiesību ievērošana, tostarp konstatēta patvaļīga aizturēšana, piespiedu pārvietošana, zemes konfiskācija, bērnu karavīru izmantošana, agresīva rīcība pret mazākumtautībām un vāja tiesu sistēma;

| G. | tā kā iepriekš vairākas Mjanmas/Birmas saimnieciskās darbības nozares, piemēram, kalnrūpniecība, kokmateriālu, naftas un gāzes ieguve un dambju izbūve, bija tieši saistītas ar būtiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem un vides iznīcināšanu un vienlaikus bija militārās valdības ieņēmumu galvenais avots; |
| --- | --- |

G.

tā kā iepriekš vairākas Mjanmas/Birmas saimnieciskās darbības nozares, piemēram, kalnrūpniecība, kokmateriālu, naftas un gāzes ieguve un dambju izbūve, bija tieši saistītas ar būtiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem un vides iznīcināšanu un vienlaikus bija militārās valdības ieņēmumu galvenais avots;

| H. | tā kā uzņēmumiem, kas darbojas ekonomiski nestabilās valstīs un vāji pārvaldītās zonās, kā, piemēram, Mjanmā/Birmā, ir lielāks risks izdarīt vai veicināt cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā līdz ar to ir vajadzīgi īpaši pasākumi, ar kuriem novērst šo risku, kā tas atzīts ASV valdības noteiktajās ziņošanas prasībās par atbildīgu ieguldīšanu Mjanmā/Birmā; |
| --- | --- |

H.

tā kā uzņēmumiem, kas darbojas ekonomiski nestabilās valstīs un vāji pārvaldītās zonās, kā, piemēram, Mjanmā/Birmā, ir lielāks risks izdarīt vai veicināt cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā līdz ar to ir vajadzīgi īpaši pasākumi, ar kuriem novērst šo risku, kā tas atzīts ASV valdības noteiktajās ziņošanas prasībās par atbildīgu ieguldīšanu Mjanmā/Birmā;

| I. | tā kā Eiropas uzņēmumiem, to meitasuzņēmumiem un apakšuzņēmējiem var būt liela nozīme sociālo un darba standartu veicināšanā un izplatīšanā visā pasaulē; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas uzņēmumiem, to meitasuzņēmumiem un apakšuzņēmējiem var būt liela nozīme sociālo un darba standartu veicināšanā un izplatīšanā visā pasaulē;

| J. | tā kā ir jāprasa, lai visi uzņēmumi, kas darbojas Mjanmā/Birmā, pildītu savus pienākumus ievērot starptautiskos cilvēktiesību standartus un līdz ar to:






  a) | ievērotu tiem izvirzītās valsts un starptautiskās juridiskās prasības cilvēktiesību, sociālo un darba standartu jomā, kā arī vides tiesību aktus; |
| --- | --- | --- |

J.

tā kā ir jāprasa, lai visi uzņēmumi, kas darbojas Mjanmā/Birmā, pildītu savus pienākumus ievērot starptautiskos cilvēktiesību standartus un līdz ar to:

a)

ievērotu tiem izvirzītās valsts un starptautiskās juridiskās prasības cilvēktiesību, sociālo un darba standartu jomā, kā arī vides tiesību aktus;

| b) | demonstrētu īstenu apņemšanos ievērot nodarbināto personu un pārējo iedzīvotāju tiesības, aizsardzību un labjutību; |
| --- | --- |

b)

demonstrētu īstenu apņemšanos ievērot nodarbināto personu un pārējo iedzīvotāju tiesības, aizsardzību un labjutību;

| c) | atbalstītu biedrošanās brīvību un tiesības slēgt koplīgumus; |
| --- | --- |

c)

atbalstītu biedrošanās brīvību un tiesības slēgt koplīgumus;

| d) | atturētos no zemes sagrābšanas un vietējo iedzīvotāju piespiedu pārvietošanas; |
| --- | --- |

d)

atturētos no zemes sagrābšanas un vietējo iedzīvotāju piespiedu pārvietošanas;

| e) | ikvienu pārkāpumu izskatītu nekavējoties un efektīvi, |
| --- | --- |

e)

ikvienu pārkāpumu izskatītu nekavējoties un efektīvi,

| 1. | atzinīgi vērtē prezidenta Thein Sein un citu reformu atbalstītāju nozīmīgos pasākumus Mjanmā/Birmā, pagājušajā gadā ieviešot demokrātiskas reformas, kā rezultātā Komisija ierosināja atjaunot Mjanmas/Birmas piekļuvi vispārējo preferenču sistēmai (VPS); mudina viņus steidzami turpināt šo procesu, lai virzība uz pilnīgu demokratizāciju, tiesiskuma konsolidāciju, kā arī visu cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana kļūtu gan pastāvīga, gan noturīga; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē prezidenta Thein Sein un citu reformu atbalstītāju nozīmīgos pasākumus Mjanmā/Birmā, pagājušajā gadā ieviešot demokrātiskas reformas, kā rezultātā Komisija ierosināja atjaunot Mjanmas/Birmas piekļuvi vispārējo preferenču sistēmai (VPS); mudina viņus steidzami turpināt šo procesu, lai virzība uz pilnīgu demokratizāciju, tiesiskuma konsolidāciju, kā arī visu cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana kļūtu gan pastāvīga, gan noturīga;

| 2. | aicina turpināt miera sarunas ar etniskām grupām, jo īpaši kačiniem, un mudina Mjanmas/Birmas iestādes izstrādāt rīcības plānu, lai izbeigtu represijas pret rohingiem un citām apspiestām mazākumtautībām, tostarp piešķirot tiesības uz pilsonību, pievēršoties aizspriedumiem, kas ir dziļi iesakņojušies, un diskriminējošai attieksmei, pamatojoties uz etnisko izcelsmi un reliģiju, kā arī izstrādājot politiku pārvietoto kopienu integrācijai un samierināšanai; |
| --- | --- |

2.

aicina turpināt miera sarunas ar etniskām grupām, jo īpaši kačiniem, un mudina Mjanmas/Birmas iestādes izstrādāt rīcības plānu, lai izbeigtu represijas pret rohingiem un citām apspiestām mazākumtautībām, tostarp piešķirot tiesības uz pilsonību, pievēršoties aizspriedumiem, kas ir dziļi iesakņojušies, un diskriminējošai attieksmei, pamatojoties uz etnisko izcelsmi un reliģiju, kā arī izstrādājot politiku pārvietoto kopienu integrācijai un samierināšanai;

| 3. | aicina Mjanmas/Birmas valdību ievērot labas pārvaldības principus un nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus atlikušos politieslodzītos; turklāt aicina valdību nodrošināt vārda un uzskatu, biedrošanās un pulcēšanās brīvības ievērošanu un turpināt ciešo sadarbību ar tādām organizācijām kā SDO, lai izskaustu piespiedu darbu un nodrošinātu, ka tiesību akti par arodorganizācijām un miermīlīgām demonstrācijām un pulcēšanos atbilst starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; |
| --- | --- |

3.

aicina Mjanmas/Birmas valdību ievērot labas pārvaldības principus un nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus atlikušos politieslodzītos; turklāt aicina valdību nodrošināt vārda un uzskatu, biedrošanās un pulcēšanās brīvības ievērošanu un turpināt ciešo sadarbību ar tādām organizācijām kā SDO, lai izskaustu piespiedu darbu un nodrošinātu, ka tiesību akti par arodorganizācijām un miermīlīgām demonstrācijām un pulcēšanos atbilst starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem;

| 4. | mudina Mjanmas/Birmas valdību ratificēt Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu un tās fakultatīvo protokolu, piešķirt Starptautiskajai Sarkanā Krusta komitejai un valstu uzraudzības grupām pilnu piekļuvi cietumiem un veikt nekavējošus un efektīvus pasākumus, lai novērstu spīdzināšanu un sliktu izturēšanos; |
| --- | --- |

4.

mudina Mjanmas/Birmas valdību ratificēt Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu un tās fakultatīvo protokolu, piešķirt Starptautiskajai Sarkanā Krusta komitejai un valstu uzraudzības grupām pilnu piekļuvi cietumiem un veikt nekavējošus un efektīvus pasākumus, lai novērstu spīdzināšanu un sliktu izturēšanos;

| 5. | mudina Mjanmas/Birmas valdību drīzāk pārskatīt un reformēt tiesību aktus un tiesību normas, kas ir pretrunā starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, nosakot skaidrus plānotos datumus katras pārskatīšanas pabeigšanai; norāda, ka ar šīm reformām jānodrošina pilsoniskās sabiedrības grupu neierobežota līdzdalība un starptautisko cilvēktiesību iestāžu, piemēram, ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (OHCHR), palīdzība; prasa, lai valdība nodrošinātu jauno un pārskatīto likumu efektīvu īstenošanu, tostarp veicot izpildinstitūciju darbinieku, juridiskās profesijas pārstāvju, tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku un tieslietu sistēmā strādājošo apmācību un pilnveidojot viņu spēju; |
| --- | --- |

5.

mudina Mjanmas/Birmas valdību drīzāk pārskatīt un reformēt tiesību aktus un tiesību normas, kas ir pretrunā starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, nosakot skaidrus plānotos datumus katras pārskatīšanas pabeigšanai; norāda, ka ar šīm reformām jānodrošina pilsoniskās sabiedrības grupu neierobežota līdzdalība un starptautisko cilvēktiesību iestāžu, piemēram, ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (OHCHR), palīdzība; prasa, lai valdība nodrošinātu jauno un pārskatīto likumu efektīvu īstenošanu, tostarp veicot izpildinstitūciju darbinieku, juridiskās profesijas pārstāvju, tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku un tieslietu sistēmā strādājošo apmācību un pilnveidojot viņu spēju;

| 6. | pauž nožēlu par to, ka, neskatoties uz vairākkārtējiem prezidenta Thein Sein solījumiem, ANO Augstā cilvēktiesību komisāra birojam vēl nav izdevies izveidot pastāvīgu pārstāvību valstī; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu par to, ka, neskatoties uz vairākkārtējiem prezidenta Thein Sein solījumiem, ANO Augstā cilvēktiesību komisāra birojam vēl nav izdevies izveidot pastāvīgu pārstāvību valstī;

| 7. | uzsver, ka ir svarīgi neatkarīgā veidā risināt visus apvainojumus par cilvēktiesību pārkāpumiem konflikta skartajos apgabalos un piešķirt ANO un citiem palīdzības un humanitārajiem darbiniekiem piekļuvi visiem tiem, kuriem vajadzīga humānā palīdzība, gan valdības kontrolētajās teritorijās, gan citur; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ir svarīgi neatkarīgā veidā risināt visus apvainojumus par cilvēktiesību pārkāpumiem konflikta skartajos apgabalos un piešķirt ANO un citiem palīdzības un humanitārajiem darbiniekiem piekļuvi visiem tiem, kuriem vajadzīga humānā palīdzība, gan valdības kontrolētajās teritorijās, gan citur;

| 8. | aicina Mjanmas/Birmas valdību pilnībā un kopā ar SDO īstenot kopīgo rīcības plānu par piespiedu darba izskaušanu līdz 2015. gada 31. decembrim un turpināt cieši sadarboties ar tādām organizācijām kā SDO, lai izskaustu šādu piespiedu darbu, kā arī nodrošināt, lai, īstenojot tiesību aktus par arodorganizācijām un miermīlīgām demonstrācijām un pulcēšanos, tiktu nodrošināta atbilstība starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; |
| --- | --- |

8.

aicina Mjanmas/Birmas valdību pilnībā un kopā ar SDO īstenot kopīgo rīcības plānu par piespiedu darba izskaušanu līdz 2015. gada 31. decembrim un turpināt cieši sadarboties ar tādām organizācijām kā SDO, lai izskaustu šādu piespiedu darbu, kā arī nodrošināt, lai, īstenojot tiesību aktus par arodorganizācijām un miermīlīgām demonstrācijām un pulcēšanos, tiktu nodrošināta atbilstība starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem;

| 9. | norāda, ka tiek īstenots 2012. gada novembra ārzemju ieguldījumu likums, kas paredz līdz šim nepieredzētu ekonomikas liberalizāciju; uzsver, ka ir svarīgi ratificēt Mjanmas Darba ministrijas parakstīto SDO saprašanās memorandu, lai līdz 2015. gadam izskaustu piespiedu darbu, un īstenot plānu, kas paredz pretkorupcijas un nodokļu tiesību aktu pieņemšanu; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka tiek īstenots 2012. gada novembra ārzemju ieguldījumu likums, kas paredz līdz šim nepieredzētu ekonomikas liberalizāciju; uzsver, ka ir svarīgi ratificēt Mjanmas Darba ministrijas parakstīto SDO saprašanās memorandu, lai līdz 2015. gadam izskaustu piespiedu darbu, un īstenot plānu, kas paredz pretkorupcijas un nodokļu tiesību aktu pieņemšanu;

| 10. | atzīst, ka ilgā militārās varas perioda dēļ, kas valdīja visos Birmas sabiedrības līmeņos un noteica tās uzbūvi, un neraugoties uz nozīmīgajām demokratizācijas iniciatīvām, pārmaiņas ir lēnas un tām vajadzīgs starptautisks atbalsts un palīdzība; |
| --- | --- |

10.

atzīst, ka ilgā militārās varas perioda dēļ, kas valdīja visos Birmas sabiedrības līmeņos un noteica tās uzbūvi, un neraugoties uz nozīmīgajām demokratizācijas iniciatīvām, pārmaiņas ir lēnas un tām vajadzīgs starptautisks atbalsts un palīdzība;

| 11. | ir ļoti nobažījies par ziņojumiem, kas norāda uz to, ka vēl aizvien nav pārtraukta bērnu piespiedu rekrutēšana Tatmadaw Kyi (Mjanmas armijas) rindās un robežapsardzes spēkos, un tāpēc aicina Mjanmas/Birmas valdību drīzumā īstenot visus aspektus, kas ietverti kopīgi ar ANO parakstītajā rīcības plānā par bērniem karavīriem, un panākt, ka bērnu aizsardzība kļūst par reformu programmas būtisku prioritāti; |
| --- | --- |

11.

ir ļoti nobažījies par ziņojumiem, kas norāda uz to, ka vēl aizvien nav pārtraukta bērnu piespiedu rekrutēšana Tatmadaw Kyi (Mjanmas armijas) rindās un robežapsardzes spēkos, un tāpēc aicina Mjanmas/Birmas valdību drīzumā īstenot visus aspektus, kas ietverti kopīgi ar ANO parakstītajā rīcības plānā par bērniem karavīriem, un panākt, ka bērnu aizsardzība kļūst par reformu programmas būtisku prioritāti;

| 12. | aicina Mjanmas/Birmas valdību nodrošināt, ka lauksaimniekus un kopienas aizsargā no zemes konfiskācijas un piespiedu padzīšanas, kā to paredz starptautiskie standarti; ar bažām norāda uz konstitūciju, Aramzemes likumu un Neapstrādātās zemes pārvaldības likumu, ar ko valdībai atļauj konfiscēt zemi ikviena projekta realizēšanai, ko valdība uzskata par atbilstīgu nācijas interesēm, un ļauj valdībai izmantot visu “brīvo” zemi, daļa no kuras patiesībā tiek apstrādāta un nodrošina iztiku vietējām kopienām; turklāt norāda, ka uzņēmēji ar labiem sakariem šo likumu izmanto, lai šādu zemi reģistrētu uz sava vārda; |
| --- | --- |

12.

aicina Mjanmas/Birmas valdību nodrošināt, ka lauksaimniekus un kopienas aizsargā no zemes konfiskācijas un piespiedu padzīšanas, kā to paredz starptautiskie standarti; ar bažām norāda uz konstitūciju, Aramzemes likumu un Neapstrādātās zemes pārvaldības likumu, ar ko valdībai atļauj konfiscēt zemi ikviena projekta realizēšanai, ko valdība uzskata par atbilstīgu nācijas interesēm, un ļauj valdībai izmantot visu “brīvo” zemi, daļa no kuras patiesībā tiek apstrādāta un nodrošina iztiku vietējām kopienām; turklāt norāda, ka uzņēmēji ar labiem sakariem šo likumu izmanto, lai šādu zemi reģistrētu uz sava vārda;

| 13. | uzsver, cik svarīgi ir 2013. gadā sākt ar tirdzniecību saistīto Komisijas īstermiņa palīdzības programmu; aicina Mjanmas/Birmas valdību nostiprināt savas tirdzniecības iestādes un politiku, ņemot vērā to labvēlīgo ietekmi uz valsts ekonomiku, un veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai gūtu maksimālu labumu no ar tirdzniecību saistītās ES palīdzības un no preferenču “viss, izņemot ieročus” atjaunošanas; |
| --- | --- |

13.

uzsver, cik svarīgi ir 2013. gadā sākt ar tirdzniecību saistīto Komisijas īstermiņa palīdzības programmu; aicina Mjanmas/Birmas valdību nostiprināt savas tirdzniecības iestādes un politiku, ņemot vērā to labvēlīgo ietekmi uz valsts ekonomiku, un veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai gūtu maksimālu labumu no ar tirdzniecību saistītās ES palīdzības un no preferenču “viss, izņemot ieročus” atjaunošanas;

| 14. | aicina 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā paredzēt vairāk līdzekļu ES divpusējo attīstības palīdzībai Mjanmai/Birmai un aicina Mjanmas/Birmas valdību veicināt un atbalstīt pasākumus galvenajās Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta (EIDHR) jomās: demokrātijas konsolidācija, tiesiskums un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana; šajā sakarā norāda uz ES finansētā Mjanmas Miera centra darbību; sagaida, ka Mjanmas/Birmas valdība akceptēs un atvieglos ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos reģionālā biroja atvēršanu, kuram būs neierobežots mandāts, jo valstij ir nepieciešama ne tikai tehniskā palīdzība, bet arī mehānisms ciešai cilvēktiesību ievērošanas uzraudzībai; |
| --- | --- |

14.

aicina 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā paredzēt vairāk līdzekļu ES divpusējo attīstības palīdzībai Mjanmai/Birmai un aicina Mjanmas/Birmas valdību veicināt un atbalstīt pasākumus galvenajās Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta (EIDHR) jomās: demokrātijas konsolidācija, tiesiskums un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana; šajā sakarā norāda uz ES finansētā Mjanmas Miera centra darbību; sagaida, ka Mjanmas/Birmas valdība akceptēs un atvieglos ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos reģionālā biroja atvēršanu, kuram būs neierobežots mandāts, jo valstij ir nepieciešama ne tikai tehniskā palīdzība, bet arī mehānisms ciešai cilvēktiesību ievērošanas uzraudzībai;

| 15. | uzskata, ka Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijas lēmums apstiprināt Mjanmas/Birmas pieteikumu 2014. gadā vadīt šo asociāciju liecina par to, ka šī valsts ir atguvusi uzticību; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijas lēmums apstiprināt Mjanmas/Birmas pieteikumu 2014. gadā vadīt šo asociāciju liecina par to, ka šī valsts ir atguvusi uzticību;

| 16. | uzsver, ka Mjanmas/Birmas valdībai ir jānostiprina savas tirdzniecības iestādes un politika, jāizstrādā plāns pretkorupcijas un nodokļu tiesību aktu nostiprināšanai un jāizveido uzņēmumu darbības pamatsistēma, kas atbilstu starptautiskajiem standartiem par korporatīvo sociālo atbildību un ekoloģisko atbildību; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka Mjanmas/Birmas valdībai ir jānostiprina savas tirdzniecības iestādes un politika, jāizstrādā plāns pretkorupcijas un nodokļu tiesību aktu nostiprināšanai un jāizveido uzņēmumu darbības pamatsistēma, kas atbilstu starptautiskajiem standartiem par korporatīvo sociālo atbildību un ekoloģisko atbildību;

| 17. | atzinīgi vērtē Mjanmas/Birmas valdības apņemšanos īstenot Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu (EITI), saskaņā ar kuru tai vajadzēs publiskot ieņēmumus, ko tā guvusi no kalnrūpniecības un saimnieciskās darbības; aicina Mjanmas/Birmas valdību pēc iespējas ātrāk sākt ievērot EITI un izpildīt attiecīgās prasības, vienlaikus pilnībā iesaistot šajā procesā pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē Mjanmas/Birmas valdības apņemšanos īstenot Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu (EITI), saskaņā ar kuru tai vajadzēs publiskot ieņēmumus, ko tā guvusi no kalnrūpniecības un saimnieciskās darbības; aicina Mjanmas/Birmas valdību pēc iespējas ātrāk sākt ievērot EITI un izpildīt attiecīgās prasības, vienlaikus pilnībā iesaistot šajā procesā pilsonisko sabiedrību;

| 18. | atzīst, ka atbildīga un ilgtspējīga tirdzniecība un ieguldījumi – tostarp ar Savienību un no tās, – var atbalstīt Mjanmas/Birmas centienus cīņā pret nabadzību un nodrošināt, ka pasākumi ietver plašākas iedzīvotāju grupas; tomēr norāda, ka šādi pasākumi jāīsteno, popularizējot augstāko integritātes un korporatīvās sociālās atbildības standartu praksi, kā noteikts ESAO pamatnostādnēs starptautiskiem uzņēmumiem, ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipos un ES Korporatīvās sociālās atbildības (KSA) stratēģijā 2011.–2014. gadam (COM(2011)0681); |
| --- | --- |

18.

atzīst, ka atbildīga un ilgtspējīga tirdzniecība un ieguldījumi – tostarp ar Savienību un no tās, – var atbalstīt Mjanmas/Birmas centienus cīņā pret nabadzību un nodrošināt, ka pasākumi ietver plašākas iedzīvotāju grupas; tomēr norāda, ka šādi pasākumi jāīsteno, popularizējot augstāko integritātes un korporatīvās sociālās atbildības standartu praksi, kā noteikts ESAO pamatnostādnēs starptautiskiem uzņēmumiem, ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipos un ES Korporatīvās sociālās atbildības (KSA) stratēģijā 2011.–2014. gadam (COM(2011)0681);

| 19. | uzskata, ka informācijas sniegšana ieguldītājiem un patērētājiem ir galvenais korporatīvās sociālās atbildības (KSA) virzītājspēks un tās pamatā jābūt viegli piemērojamiem un izmērāmiem sociāliem un ekoloģiskiem principiem; uzsver, ka tas ir arī svarīgi nolūkā ilgtermiņā aizsargāt Eiropas ieguldījumu vērtību; prasa, lai šādas informācijas sniegšanas pamatā būtu stingri noteikts atbalsts ANO izvirzītajiem atbildīgas ieguldīšanas principiem un integrētās ziņošanas principam; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka informācijas sniegšana ieguldītājiem un patērētājiem ir galvenais korporatīvās sociālās atbildības (KSA) virzītājspēks un tās pamatā jābūt viegli piemērojamiem un izmērāmiem sociāliem un ekoloģiskiem principiem; uzsver, ka tas ir arī svarīgi nolūkā ilgtermiņā aizsargāt Eiropas ieguldījumu vērtību; prasa, lai šādas informācijas sniegšanas pamatā būtu stingri noteikts atbalsts ANO izvirzītajiem atbildīgas ieguldīšanas principiem un integrētās ziņošanas principam;

| 20. | norāda uz konstruktīvajiem pasākumiem, kas veikti saistībā ar pašreizējām Atklātības prasību direktīvas un Pārskatu direktīvas reformām KSA jautājuma risināšanā, vienlaikus likumīgos centienus nodrošināt atklātību un atbildību līdzsvarojot ar slogu, ko uzņēmumiem rada ziņošanas pienākums; stingri atbalsta tiesību akta priekšlikumu, ar ko paredz ziņojumu sagatavošanu atsevišķi par katru valsti, pamatojoties uz EITI standartiem, ziņojumus par pārdošanu un peļņu, kā arī par nodokļiem un ieņēmumiem, lai nepieļautu korupciju un novērstu nodokļu apiešanu; uzsver, ka ziņojumos par valstīm ir jāiekļauj nozares, kas Mjanmā/Birmā ir bijušas tieši saistītas ar smagiem un sistemātiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem un kaitējumu videi, piemēram, tādās jomās kā kalnrūpniecība, kokrūpniecība, naftas un gāzes ieguve; |
| --- | --- |

20.

norāda uz konstruktīvajiem pasākumiem, kas veikti saistībā ar pašreizējām Atklātības prasību direktīvas un Pārskatu direktīvas reformām KSA jautājuma risināšanā, vienlaikus likumīgos centienus nodrošināt atklātību un atbildību līdzsvarojot ar slogu, ko uzņēmumiem rada ziņošanas pienākums; stingri atbalsta tiesību akta priekšlikumu, ar ko paredz ziņojumu sagatavošanu atsevišķi par katru valsti, pamatojoties uz EITI standartiem, ziņojumus par pārdošanu un peļņu, kā arī par nodokļiem un ieņēmumiem, lai nepieļautu korupciju un novērstu nodokļu apiešanu; uzsver, ka ziņojumos par valstīm ir jāiekļauj nozares, kas Mjanmā/Birmā ir bijušas tieši saistītas ar smagiem un sistemātiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem un kaitējumu videi, piemēram, tādās jomās kā kalnrūpniecība, kokrūpniecība, naftas un gāzes ieguve;

| 21. | aicina lielos Eiropas uzņēmumus, kuri darbojas Mjanmā/Birmā, sniegt ziņojumus par to pienācīgo politiku un procedūrām attiecībā uz cilvēktiesībām, strādājošo tiesībām u vidi, kā arī īstenot šādu politiku un procedūras; |
| --- | --- |

21.

aicina lielos Eiropas uzņēmumus, kuri darbojas Mjanmā/Birmā, sniegt ziņojumus par to pienācīgo politiku un procedūrām attiecībā uz cilvēktiesībām, strādājošo tiesībām u vidi, kā arī īstenot šādu politiku un procedūras;

| 22. | aicina Komisiju saistībā ar tās paziņojumu par ES KAS stratēģiju uzraudzīt ES uzņēmumu apņemšanos attiecībā uz starptautiski atzītiem KSA principiem un pamatnostādnēm, kā arī jebkādas brīvprātīgas prasības, ko ES uzņēmumi var pieņemt vienpusēji, un izstrādāt cilvēktiesību pamatnostādnes naftas un gāzes ieguves nozarei; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju saistībā ar tās paziņojumu par ES KAS stratēģiju uzraudzīt ES uzņēmumu apņemšanos attiecībā uz starptautiski atzītiem KSA principiem un pamatnostādnēm, kā arī jebkādas brīvprātīgas prasības, ko ES uzņēmumi var pieņemt vienpusēji, un izstrādāt cilvēktiesību pamatnostādnes naftas un gāzes ieguves nozarei;

| 23. | aicina Komisiju arī turpmāk uzraudzīt notikumu gaitu Mjanmā/Birmā attiecībā uz piespiedu darbu un visiem citiem smagiem un sistemātiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem un reaģēt uz tiem saskaņā ar spēkā esošajām procedūrām un mehānismiem, tostarp vajadzības gadījumā iesniedzot jaunus priekšlikumus par tirdzniecības preferenču atcelšanu; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju arī turpmāk uzraudzīt notikumu gaitu Mjanmā/Birmā attiecībā uz piespiedu darbu un visiem citiem smagiem un sistemātiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem un reaģēt uz tiem saskaņā ar spēkā esošajām procedūrām un mehānismiem, tostarp vajadzības gadījumā iesniedzot jaunus priekšlikumus par tirdzniecības preferenču atcelšanu;

| 24. | sagaida, ka EĀDD apspriedīsies ar Parlamentu un informēs to par cilvēktiesību dialoga ar Mjanmu/Birmu izveides gaitu; |
| --- | --- |

24.

sagaida, ka EĀDD apspriedīsies ar Parlamentu un informēs to par cilvēktiesību dialoga ar Mjanmu/Birmu izveides gaitu;

| 25. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Mjanmas/Birmas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

25.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Mjanmas/Birmas valdībai un parlamentam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0142.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0464.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0355.

(4)  OV L 211, 6.8.2008., 1. lpp.

(5)  http://www.humanrights.gov/wp-content/uploads/2012/07/Burma-Responsible-Investment-Reporting-Reqs.pdf.

(6)  “Uzņēmējdarbības pamatprincipi un cilvēktiesības: Apvienoto Nāciju Organizācijas satvara “Aizsargāt, ievērot un labot” īstenošana”, ko ANO Cilvēktiesību padome pieņēma 2011. gada 16. jūnijā, http://www.business-humanrights.org/media/documents/ruggie/ruggie-guiding-principles-21-mar-2011.pdf.

(7)  http://www.business-humanrights.org/SpecialRepPortal/Home/Protect-Respect-Remedy-Framework un http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/111819.pdf.

(8)  Versija 3.1., 2011. gada marts: https://www.globalreporting.org/resourcelibrary/G3.1-Sustainability-Reporting-Guidelines.pdf

(9)  OV C 99 E, 3.4.2012., 101. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0050.

(11)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0049.

(12)  http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/dase/cr/897/897838/897838en.pdf

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/117 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/117

---

P7_TA(2013)0229

Alpu makroreģionālā stratēģija

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par Alpu makroreģionālo stratēģiju (2013/2549(RSP))

(2016/C 055/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 192. pantu, 265. panta 5. punktu un 174. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 192. pantu, 265. panta 5. punktu un 174. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam (COM(2009)0248), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam (COM(2009)0248),

| — | ņemot vērā 1991. gada 7. novembra Alpu konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1991. gada 7. novembra Alpu konvenciju,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 8. decembra paziņojumu par Eiropas stratēģiju Donavas reģionam (COM(2010)0715) un orientējošo rīcības plānu, kas papildina stratēģiju (SEC(2009)0712), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 8. decembra paziņojumu par Eiropas stratēģiju Donavas reģionam (COM(2010)0715) un orientējošo rīcības plānu, kas papildina stratēģiju (SEC(2009)0712),

| — | ņemot vērā 2011. gada 17. februāra rezolūciju par Donavas reģionam paredzētās ES stratēģijas īstenošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 17. februāra rezolūciju par Donavas reģionam paredzētās ES stratēģijas īstenošanu (1),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 24. jūnija secinājumus, kuros pausts aicinājums dalībvalstīm “sadarbībā ar Komisiju turpināt darbu ar iespējamām turpmākām makroreģionālām stratēģijām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 24. jūnija secinājumus, kuros pausts aicinājums dalībvalstīm “sadarbībā ar Komisiju turpināt darbu ar iespējamām turpmākām makroreģionālām stratēģijām”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 6. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (COM(2011)0611), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 6. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (COM(2011)0611),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā makroreģionālās stratēģijas izstrādā, lai labāk izmantotu pieejamos resursus un risinātu teritoriālās attīstības jautājumus, kopīgi reaģējot uz kopīgām problēmām, pastiprinot teritoriālo integrāciju un atbalstot vairākas ES atbalstītu politiku u partnerību formas starp publisko pārvaldi un vietējām un reģionālām pašvaldībām un arī citām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

A.

tā kā makroreģionālās stratēģijas izstrādā, lai labāk izmantotu pieejamos resursus un risinātu teritoriālās attīstības jautājumus, kopīgi reaģējot uz kopīgām problēmām, pastiprinot teritoriālo integrāciju un atbalstot vairākas ES atbalstītu politiku u partnerību formas starp publisko pārvaldi un vietējām un reģionālām pašvaldībām un arī citām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām;

| B. | tā kā Komisija ierosina pastiprināt teritoriālās sadarbības politikas transnacionālo daļu un īstenot pašreizējās un visas turpmākās makroreģionālās stratēģijas brīvprātīgi, tomēr pamatojoties uz iepriekšēju pieredzi un paraugpraksi; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija ierosina pastiprināt teritoriālās sadarbības politikas transnacionālo daļu un īstenot pašreizējās un visas turpmākās makroreģionālās stratēģijas brīvprātīgi, tomēr pamatojoties uz iepriekšēju pieredzi un paraugpraksi;

| C. | tā kā teritorijām, kas veido Alpu reģionu, ir daudz kopīgu iezīmju, piemēram, unikālā augstkalnu ģeogrāfiskā situācija un ciešā sadarbība ar Alpu tuvumā esošajām lielākām pilsētām; |
| --- | --- |

C.

tā kā teritorijām, kas veido Alpu reģionu, ir daudz kopīgu iezīmju, piemēram, unikālā augstkalnu ģeogrāfiskā situācija un ciešā sadarbība ar Alpu tuvumā esošajām lielākām pilsētām;

| D. | tā kā Alpu makroreģionālā stratēģija, kurai vajadzētu būt salīdzināmai ar ES pieņemtajām stratēģijām Baltijas jūras reģionam un Donavas reģionam, dos iespēju Alpu reģionam attīstīties un būt nozīmīgākam ES kontekstā attiecībā uz labāku finansējuma pieejamību; |
| --- | --- |

D.

tā kā Alpu makroreģionālā stratēģija, kurai vajadzētu būt salīdzināmai ar ES pieņemtajām stratēģijām Baltijas jūras reģionam un Donavas reģionam, dos iespēju Alpu reģionam attīstīties un būt nozīmīgākam ES kontekstā attiecībā uz labāku finansējuma pieejamību;

| E. | tā kā Alpu reģionā atrodas vairākas ES dalībvalstis un trešās valstis, un tas ir uzskatāms par savstarpēji saistītu makroreģionu, kurā ekonomiskās jaudas rādītāji ir atšķirīgi un kurā pieaug bažas par vides problēmām, demogrāfiskajām izmaiņām, transporta infrastruktūru, tūrismu un ar enerģētiku saistītiem jautājumiem, un tā kā visu ieinteresēto personu iekšējās un ārējās politikas koordinācija varētu dot labākus rezultātus un pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

E.

tā kā Alpu reģionā atrodas vairākas ES dalībvalstis un trešās valstis, un tas ir uzskatāms par savstarpēji saistītu makroreģionu, kurā ekonomiskās jaudas rādītāji ir atšķirīgi un kurā pieaug bažas par vides problēmām, demogrāfiskajām izmaiņām, transporta infrastruktūru, tūrismu un ar enerģētiku saistītiem jautājumiem, un tā kā visu ieinteresēto personu iekšējās un ārējās politikas koordinācija varētu dot labākus rezultātus un pievienoto vērtību;

| F. | tā kā Alpi ir Eiropas un pasaules nozīmes kalni, to ekosistēma ir trausla, daudzus ledājus nopietni ietekmē klimata pārmaiņas un tajos ir daudzas aizsargātās dabas teritorijas un dažādas aizsargātās vietējās floras un faunas sugas; |
| --- | --- |

F.

tā kā Alpi ir Eiropas un pasaules nozīmes kalni, to ekosistēma ir trausla, daudzus ledājus nopietni ietekmē klimata pārmaiņas un tajos ir daudzas aizsargātās dabas teritorijas un dažādas aizsargātās vietējās floras un faunas sugas;

| G. | tā kā kohēzijas politikas mērķis ir panākt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju visā Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

G.

tā kā kohēzijas politikas mērķis ir panākt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju visā Eiropas Savienībā,

| 1. | uzskata, ka liela mēroga stratēģiju, piemēram, makroreģionālu stratēģiju izstrādei būtu jāveicina vietējā un reģionālā līmeņa lomas palielināšana ES politikas īstenošanā un ka Alpu stratēģija būtu jāplāno un jāīsteno, pamatojoties uz daudzlīmeņu pārvaldības principu; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka liela mēroga stratēģiju, piemēram, makroreģionālu stratēģiju izstrādei būtu jāveicina vietējā un reģionālā līmeņa lomas palielināšana ES politikas īstenošanā un ka Alpu stratēģija būtu jāplāno un jāīsteno, pamatojoties uz daudzlīmeņu pārvaldības principu;

| 2. | atgādina par Baltijas jūras stratēģijas un Donavas stratēģijas īstenošanā gūto pieredzi attiecībā uz lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamību un ES finansējuma piešķiršanu; aicina Komisiju attiecībā uz šo reģionu iesniegt konkrētu rīcības plānu, kurā būtu ņemtas vērā kalnu apgabaliem raksturīgās strukturālās grūtības un ar kuru tiktu radīti pareizie apstākļi šā reģiona ekonomikas izaugsmei un sociālajai un teritoriālajai kohēzijai; |
| --- | --- |

2.

atgādina par Baltijas jūras stratēģijas un Donavas stratēģijas īstenošanā gūto pieredzi attiecībā uz lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamību un ES finansējuma piešķiršanu; aicina Komisiju attiecībā uz šo reģionu iesniegt konkrētu rīcības plānu, kurā būtu ņemtas vērā kalnu apgabaliem raksturīgās strukturālās grūtības un ar kuru tiktu radīti pareizie apstākļi šā reģiona ekonomikas izaugsmei un sociālajai un teritoriālajai kohēzijai;

| 3. | uzsver ES tiesisko instrumentu, piemēram, Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) pozitīvo ietekmi saistībā ar makroreģioniem, jo šie instrumenti sniedz strukturālu atbalstu konkrētiem sadarbības aspektiem un apmaiņai ar labāko praksi, kā arī teritoriālo attīstības stratēģiju izstrādei un īstenošanai, dodot iespēju dažādu līmeņu varas iestādēm sadarboties; |
| --- | --- |

3.

uzsver ES tiesisko instrumentu, piemēram, Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) pozitīvo ietekmi saistībā ar makroreģioniem, jo šie instrumenti sniedz strukturālu atbalstu konkrētiem sadarbības aspektiem un apmaiņai ar labāko praksi, kā arī teritoriālo attīstības stratēģiju izstrādei un īstenošanai, dodot iespēju dažādu līmeņu varas iestādēm sadarboties;

| 4. | atzinīgi vērtē Alpu teritorijas reģionu pašreizējās tendences, kā arī pieņemto augšupējo pieeju, un šie reģioni ir atkārtoti pauduši vēlmi, lai Alpu stratēģija efektīvi risinātu visai Alpu teritorijai kopējās problēmas, lai šīs teritorijas ievērības cienīgais potenciāls būtu konsekventāk izmantots, kā arī, lai risinātu vajadzības, kas saistītas ar mobilitātes uzlabošanu, energoapgādes drošību, vides aizsardzību, sociālo un ekonomisko attīstību, apmaiņu kultūras jomā un civilo aizsardzību Alpu reģionā; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Alpu teritorijas reģionu pašreizējās tendences, kā arī pieņemto augšupējo pieeju, un šie reģioni ir atkārtoti pauduši vēlmi, lai Alpu stratēģija efektīvi risinātu visai Alpu teritorijai kopējās problēmas, lai šīs teritorijas ievērības cienīgais potenciāls būtu konsekventāk izmantots, kā arī, lai risinātu vajadzības, kas saistītas ar mobilitātes uzlabošanu, energoapgādes drošību, vides aizsardzību, sociālo un ekonomisko attīstību, apmaiņu kultūras jomā un civilo aizsardzību Alpu reģionā;

| 5. | uzskata, ka Alpu ilgtspējīgai attīstībai ir jābūt makroreģionālās stratēģijas vienam no galvenajiem mērķiem, ņemot vērā lielo skaitu ledāju, kurus skar klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka Alpu ilgtspējīgai attīstībai ir jābūt makroreģionālās stratēģijas vienam no galvenajiem mērķiem, ņemot vērā lielo skaitu ledāju, kurus skar klimata pārmaiņas;

| 6. | uzskata, ka šai stratēģijai arī jāveicina sadarbība Eiropas aizsargājamo teritoriju noteikšanā, par piemēru ņemot neseno Parc National du Mercantour (Francija) un Naturale delle Alpi Marittime (Itālija) kopīgo iniciatīvu; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka šai stratēģijai arī jāveicina sadarbība Eiropas aizsargājamo teritoriju noteikšanā, par piemēru ņemot neseno Parc National du Mercantour (Francija) un Naturale delle Alpi Marittime (Itālija) kopīgo iniciatīvu;

| 7. | norāda uz to, cik nozīmīgi ir saskaņot Alpu stratēģijas saturu ar Alpu Konvenciju un tai pievienotajiem protokoliem, kā arī ņemt vērā jau notiekošo transnacionālo sadarbību un tīklus šajā jomā; |
| --- | --- |

7.

norāda uz to, cik nozīmīgi ir saskaņot Alpu stratēģijas saturu ar Alpu Konvenciju un tai pievienotajiem protokoliem, kā arī ņemt vērā jau notiekošo transnacionālo sadarbību un tīklus šajā jomā;

| 8. | uzsver, ka Alpu makroreģionālajā stratēģijā būtu jāņem vērā tradicionālie – galvenokārt lauksaimnieciskie – zemes izmantošanas veidi, lai veicinātu bioloģisko daudzveidību, kā arī lai saglabātu jau aizsargātās teritorijas; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka Alpu makroreģionālajā stratēģijā būtu jāņem vērā tradicionālie – galvenokārt lauksaimnieciskie – zemes izmantošanas veidi, lai veicinātu bioloģisko daudzveidību, kā arī lai saglabātu jau aizsargātās teritorijas;

| 9. | prasa nodrošināt, lai Komisija visaptveroši izvērtētu Alpu makroreģionālo stratēģiju, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un izmērāmiem rādītājiem; |
| --- | --- |

9.

prasa nodrošināt, lai Komisija visaptveroši izvērtētu Alpu makroreģionālo stratēģiju, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un izmērāmiem rādītājiem;

| 10. | aicina Komisiju patiesi īstenot LESD 174. pantu, izstrādājot stratēģisko plānu kalnu reģionu strukturālo apgrūtinājumu pārvarēšanai un piemērotu apstākļu nodrošināšanai ekonomiskajai izaugsmei, kā arī efektīvai sociālajai un teritoriālajai kohēzijai Alpu reģionā; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju patiesi īstenot LESD 174. pantu, izstrādājot stratēģisko plānu kalnu reģionu strukturālo apgrūtinājumu pārvarēšanai un piemērotu apstākļu nodrošināšanai ekonomiskajai izaugsmei, kā arī efektīvai sociālajai un teritoriālajai kohēzijai Alpu reģionā;

| 11. | uzskata, ka, īstenojot stratēģijas teritoriālo aspektu, tiks nodrošināta teritoriālās kohēzijas konkrēta attīstība; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka, īstenojot stratēģijas teritoriālo aspektu, tiks nodrošināta teritoriālās kohēzijas konkrēta attīstība;

| 12. | uzsver, ka Alpu makroreģionālā stratēģija ir efektīvs līdzeklis Eiropas teritoriālās sadarbības veicināšanai attiecīgajā reģionā, piemērojot augšupēju pieeju un izvēršot sadarbību ar efektīvāku pieejamo resursu izmantošanu un tādējādi sekmējot pārnozaru politikas virzienu koordināciju; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka Alpu makroreģionālā stratēģija ir efektīvs līdzeklis Eiropas teritoriālās sadarbības veicināšanai attiecīgajā reģionā, piemērojot augšupēju pieeju un izvēršot sadarbību ar efektīvāku pieejamo resursu izmantošanu un tādējādi sekmējot pārnozaru politikas virzienu koordināciju;

| 13. | uzsver, ka Alpu makroreģionālā stratēģija nodrošinātu, ka ES dažādās iniciatīvas saistībā ar Alpu reģionu un kalnu teritorijām savstarpēji papildinātu viena otru, un nodrošinātu patiesu pievienoto vērtību konkrētiem projektiem; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka Alpu makroreģionālā stratēģija nodrošinātu, ka ES dažādās iniciatīvas saistībā ar Alpu reģionu un kalnu teritorijām savstarpēji papildinātu viena otru, un nodrošinātu patiesu pievienoto vērtību konkrētiem projektiem;

| 14. | uzskata, ka Alpu makroreģionālajai stratēģijai jākoordinē pieejamie ES fondi, jo īpaši saistībā ar kohēzijas politiku, lai īstenotu projektus kopīgo problēmu risināšanai tādās jomās, kā vides aizsardzība, ieguldījumi konkurētspējā un inovācijās, lauksaimniecība un mežsaimniecība, ūdens, enerģija, vides un klimata jautājumi, kā arī transports; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka Alpu makroreģionālajai stratēģijai jākoordinē pieejamie ES fondi, jo īpaši saistībā ar kohēzijas politiku, lai īstenotu projektus kopīgo problēmu risināšanai tādās jomās, kā vides aizsardzība, ieguldījumi konkurētspējā un inovācijās, lauksaimniecība un mežsaimniecība, ūdens, enerģija, vides un klimata jautājumi, kā arī transports;

| 15. | uzsver, ka iespējamā Alpu makroreģionālā stratēģija būtu saskaņā ar stratēģijas “ES 2020” mērķiem, tādējādi nodrošinot atbilstību ES saistībām attiecībā uz viedu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka iespējamā Alpu makroreģionālā stratēģija būtu saskaņā ar stratēģijas “ES 2020” mērķiem, tādējādi nodrošinot atbilstību ES saistībām attiecībā uz viedu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi;

| 16. | uzsver, cik nozīmīgi, izmantojot šādu stratēģiju, ir palielināt Alpu reģiona inovācijas spējas, efektīvi izmantojot šā reģiona darbaspēka prasmes, veidojot partnerības un sadarbību starp galvenajām iesaistītajām personām (no darba tirgus, izglītības, apmācības un pētniecības jomām, kā arī darba devējiem), nodrošinot, ka teritorijā paliek aktīvi jauni cilvēki, atbalstot radošumu un palielinot atšķirīgo reģionu veiktspēju izglītības, zinātnes un pētniecības jomā; |
| --- | --- |

16.

uzsver, cik nozīmīgi, izmantojot šādu stratēģiju, ir palielināt Alpu reģiona inovācijas spējas, efektīvi izmantojot šā reģiona darbaspēka prasmes, veidojot partnerības un sadarbību starp galvenajām iesaistītajām personām (no darba tirgus, izglītības, apmācības un pētniecības jomām, kā arī darba devējiem), nodrošinot, ka teritorijā paliek aktīvi jauni cilvēki, atbalstot radošumu un palielinot atšķirīgo reģionu veiktspēju izglītības, zinātnes un pētniecības jomā;

| 17. | uzsver, ka jaunajai makroreģionālajai sadarbības sistēmai ir jānodrošina, lai perifēro reģionu dabiskie apgrūtinājumi, piemēram, augstkalnu teritorijās, tiktu pārveidoti par vērtībām un iespējām, un lai tiktu stimulēta šo reģionu ilgtspējīga attīstība; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka jaunajai makroreģionālajai sadarbības sistēmai ir jānodrošina, lai perifēro reģionu dabiskie apgrūtinājumi, piemēram, augstkalnu teritorijās, tiktu pārveidoti par vērtībām un iespējām, un lai tiktu stimulēta šo reģionu ilgtspējīga attīstība;

| 18. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai un citām attiecīgajām iestādēm. |
| --- | --- |

18.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai un citām attiecīgajām iestādēm.

---

(1)  OV C 188 E, 28.6.2012., 30. lpp.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/120 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/120

---

P7_TA(2013)0230

Darba apstākļi un veselības aizsardzības un drošības standarti pēc nesenajiem rūpnīcu ugunsgrēkiem un ēkas sabrukšanas Bangladešā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par darba apstākļiem un veselības aizsardzības un drošības standartiem pēc nesenajiem rūpnīcu ugunsgrēkiem un ēkas sabrukšanas Bangladešā (2013/2638(RSP))

(2016/C 055/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Bangladešu, jo īpaši 2013. gada 17. janvāra rezolūciju par cilvēku bojāeju nesenajos tekstilrūpnīcu ugunsgrēkos, jo īpaši Bangladešā (1), un 2013. gada 14. marta rezolūciju par stāvokli Bangladešā (2) un par ilgtspējības nodrošināšanu kokvilnas ražošanas ķēdē pasaules mērogā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Bangladešu, jo īpaši 2013. gada 17. janvāra rezolūciju par cilvēku bojāeju nesenajos tekstilrūpnīcu ugunsgrēkos, jo īpaši Bangladešā (1), un 2013. gada 14. marta rezolūciju par stāvokli Bangladešā (2) un par ilgtspējības nodrošināšanu kokvilnas ražošanas ķēdē pasaules mērogā (3),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton un par tirdzniecības jautājumiem atbildīgā Komisijas locekļa Karel De Gucht2013. gada 30. aprīļa kopējos paziņojumus, kurus viņi sniedza par neseno ēku sabrukšanas gadījumu Bangladešā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton un par tirdzniecības jautājumiem atbildīgā Komisijas locekļa Karel De Gucht2013. gada 30. aprīļa kopējos paziņojumus, kurus viņi sniedza par neseno ēku sabrukšanas gadījumu Bangladešā,

| — | ņemot vērā nolīgumu par ugunsdrošību un ēku drošību Bangladešā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu par ugunsdrošību un ēku drošību Bangladešā,

| — | ņemot vērā SDO deklarāciju par pamata principiem un tiesībām, kas jāievēro darbavietā, Apvienoto Nāciju Globālo līgumu par uzņēmumiem un EDSO vadlīnijas, kas ir paredzētas daudznacionāliem uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO deklarāciju par pamata principiem un tiesībām, kas jāievēro darbavietā, Apvienoto Nāciju Globālo līgumu par uzņēmumiem un EDSO vadlīnijas, kas ir paredzētas daudznacionāliem uzņēmumiem,

| — | ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par cilvēktiesībām un sociāliem un vides standartiem starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos (4) un rezolūciju par uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskos tirdzniecības nolīgumos (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par cilvēktiesībām un sociāliem un vides standartiem starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos (4) un rezolūciju par uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskos tirdzniecības nolīgumos (5),

| — | ņemot vērā Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bangladešas Tautas Republiku par partnerību un attīstību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bangladešas Tautas Republiku par partnerību un attīstību (6),

| — | ņemot vērā SDO Konvenciju par stimulējošu pamatu drošībai un veselības aizsardzībai darbā (2006, C-187) un Konvenciju par darba drošību un arodveselību (1981, C-155), kuras Bangladeša vēl nav ratificējusi, kā arī to attiecīgos ieteikumus (R-197); ņemot vērā arī Bangladešas parakstīto Darba inspekcijas konvenciju (1947, C-081), kā arī tās ieteikumus (R-164), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO Konvenciju par stimulējošu pamatu drošībai un veselības aizsardzībai darbā (2006, C-187) un Konvenciju par darba drošību un arodveselību (1981, C-155), kuras Bangladeša vēl nav ratificējusi, kā arī to attiecīgos ieteikumus (R-197); ņemot vērā arī Bangladešas parakstīto Darba inspekcijas konvenciju (1947, C-081), kā arī tās ieteikumus (R-164),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” (COM(2011)0681),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 6. februāra rezolūciju par korporatīvo sociālo atbildību – atbildīga un pārredzama uzņēmējdarbības prakse un noturīga izaugsme (7), un par korporatīvo sociālo atbildību – sabiedrības interešu veicināšana un ceļš uz ilgtspējīgu un iekļaujošu atlabšanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 6. februāra rezolūciju par korporatīvo sociālo atbildību – atbildīga un pārredzama uzņēmējdarbības prakse un noturīga izaugsme (7), un par korporatīvo sociālo atbildību – sabiedrības interešu veicināšana un ceļš uz ilgtspējīgu un iekļaujošu atlabšanu (8),

| — | ņemot vērā ANO Pamatprincipus uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā, ar kuriem valdībām un uzņēmumiem tiek noteikts cilvēktiesību aizsardzības un ievērošanas pamats un kurus Cilvēktiesību padome apstiprināja 2011. gada jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Pamatprincipus uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā, ar kuriem valdībām un uzņēmumiem tiek noteikts cilvēktiesību aizsardzības un ievērošanas pamats un kurus Cilvēktiesību padome apstiprināja 2011. gada jūnijā,

| — | ņemot vērā kampaņu “Tīrās drēbes”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kampaņu “Tīrās drēbes”,

| — | – ņemot vērā SDO augsta līmeņa misijas secinājumus par vizīti Bangladešā 2013. gada 1.–4. maijā; |
| --- | --- |

—

– ņemot vērā SDO augsta līmeņa misijas secinājumus par vizīti Bangladešā 2013. gada 1.–4. maijā;

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā 2013. gada 24. aprīlī vairāk nekā 1 100 cilvēku gāja bojā un aptuveni 2 500 tika ievainoti, sabrūkot apģērbu šūšanas ražotnei Rana Plaza ēkā Dakā, Bangladešā, kas ir lielākā traģēdiju globālās apģērbu šūšanas nozares vēsturē; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2013. gada 24. aprīlī vairāk nekā 1 100 cilvēku gāja bojā un aptuveni 2 500 tika ievainoti, sabrūkot apģērbu šūšanas ražotnei Rana Plaza ēkā Dakā, Bangladešā, kas ir lielākā traģēdiju globālās apģērbu šūšanas nozares vēsturē;

| B. | tā kā 2012. gada 24. novembrī vismaz 112 cilvēku gāja bojā ugunsgrēkā, kas izcēlās Tazreen rūpnīcā Dakas Ashulia rajonā; tā kā astoņi cilvēki gāja bojā rūpnīcas ugunsgrēkā Dakā 2013. gada 8. maijā; un tā kā kopš 2005. gada Bangladešā vien ir gājuši bojā aptuveni 600 apģērbu šūšanas strādnieki, pirms notika traģēdija Rana Plaza ekā; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2012. gada 24. novembrī vismaz 112 cilvēku gāja bojā ugunsgrēkā, kas izcēlās Tazreen rūpnīcā Dakas Ashulia rajonā; tā kā astoņi cilvēki gāja bojā rūpnīcas ugunsgrēkā Dakā 2013. gada 8. maijā; un tā kā kopš 2005. gada Bangladešā vien ir gājuši bojā aptuveni 600 apģērbu šūšanas strādnieki, pirms notika traģēdija Rana Plaza ekā;

| C. | tā kā tika arestēts Rana Plaza ēkas īpašnieks un astoņas citas personas un tā kā viņiem tika izvirzītas apsūdzības kriminālnoziegumu izdarīšanā, jo ēkā ir būvēta nelikumīgi un tajā laika gaitā ir radušās lielas konstrukcijas problēmas, kaut arī strādnieki bija spiesti turpināt darbu, neraugoties uz bailēm par drošību; |
| --- | --- |

C.

tā kā tika arestēts Rana Plaza ēkas īpašnieks un astoņas citas personas un tā kā viņiem tika izvirzītas apsūdzības kriminālnoziegumu izdarīšanā, jo ēkā ir būvēta nelikumīgi un tajā laika gaitā ir radušās lielas konstrukcijas problēmas, kaut arī strādnieki bija spiesti turpināt darbu, neraugoties uz bailēm par drošību;

| D. | tā kā apstākļi šādās tekstilrūpnīcās bieži vien ir slikti un tajās netiek pievērsta uzmanība darba ņēmēju tiesībām, kas ir atzītas SDO svarīgākajās konvencijās, un dažkārt netiek pievērsta nekāda vērība darba drošībai un, ja tiek, tad pavisam neliela; tā kā šādu rūpnīcu īpašnieki bieži vien nav saņēmuši sodu un tādēļ nav pielikuši lielas pūles, lai uzlabotu darba apstākļus; |
| --- | --- |

D.

tā kā apstākļi šādās tekstilrūpnīcās bieži vien ir slikti un tajās netiek pievērsta uzmanība darba ņēmēju tiesībām, kas ir atzītas SDO svarīgākajās konvencijās, un dažkārt netiek pievērsta nekāda vērība darba drošībai un, ja tiek, tad pavisam neliela; tā kā šādu rūpnīcu īpašnieki bieži vien nav saņēmuši sodu un tādēļ nav pielikuši lielas pūles, lai uzlabotu darba apstākļus;

| E. | tā kā Tazreen rūpnīcas gadījumā, kaut arī valdības izmeklēšanas komiteja, kuras sastāvā darbojas Iekšlietu ministrijas un parlamentārā pastāvīgās komitejas par Darba ministriju pārstāvji, secināja, ka par neattaisnojamu nolaidību būtu jāizvirza kriminālapsūdzības pret īpašnieku, tomēr viņš joprojām nav apcietināts; |
| --- | --- |

E.

tā kā Tazreen rūpnīcas gadījumā, kaut arī valdības izmeklēšanas komiteja, kuras sastāvā darbojas Iekšlietu ministrijas un parlamentārā pastāvīgās komitejas par Darba ministriju pārstāvji, secināja, ka par neattaisnojamu nolaidību būtu jāizvirza kriminālapsūdzības pret īpašnieku, tomēr viņš joprojām nav apcietināts;

| F. | tā kā Eiropas tirgus ir Bangladešas apģērbu un tekstilizstrādājumu lielākais eksporta noieta tirgus un lieli rietumvalstu uzņēmumi ir atzinuši, ka tie ir noslēguši līgumus ar Rana Plaza ēkā izvietotajām rūpnīcām par apģērbu piegādi; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas tirgus ir Bangladešas apģērbu un tekstilizstrādājumu lielākais eksporta noieta tirgus un lieli rietumvalstu uzņēmumi ir atzinuši, ka tie ir noslēguši līgumus ar Rana Plaza ēkā izvietotajām rūpnīcām par apģērbu piegādi;

| G. | tā kā Bangladeša tūlīt aiz Ķīnas ir kļuvusi par pasaules otro lielāko gatavo apģērbu eksportētājvalsti, tā kā tajā darbojas vairāk par 500 tekstila rūpnīcām, kurās strādā aptuveni 4 miljoni cilvēku un tā kā apģērbi veido 75 % no šīs valsts eksporta; |
| --- | --- |

G.

tā kā Bangladeša tūlīt aiz Ķīnas ir kļuvusi par pasaules otro lielāko gatavo apģērbu eksportētājvalsti, tā kā tajā darbojas vairāk par 500 tekstila rūpnīcām, kurās strādā aptuveni 4 miljoni cilvēku un tā kā apģērbi veido 75 % no šīs valsts eksporta;

| H. | tā kā tekstila rūpniecība tiek uzskatīta par vienu no vispiesārņojošakajām rūpniecības nozarēm; tā kā rūpniecības šķiedru vērpšana, aušana un ražošana var pasliktināt gaisa kvalitāti un atmosfērā laist virkni nestabilu vielu, kas ir īpaši kaitējošas darbiniekiem, patērētājiem un videi; |
| --- | --- |

H.

tā kā tekstila rūpniecība tiek uzskatīta par vienu no vispiesārņojošakajām rūpniecības nozarēm; tā kā rūpniecības šķiedru vērpšana, aušana un ražošana var pasliktināt gaisa kvalitāti un atmosfērā laist virkni nestabilu vielu, kas ir īpaši kaitējošas darbiniekiem, patērētājiem un videi;

| I. | tā kā tiem, kas strādāja Rana Plaza ēkā, maksāja tikai EUR 29 mēnesī; tā kā saskaņā ar “Tīras drēbes” kampaņas datiem, darbaspēka izmaksas šajā nozarē veido 1 % līdz 3 % no produkta galējās cenas un tā kā pieaug spiediens uz cenu veidošanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā tiem, kas strādāja Rana Plaza ēkā, maksāja tikai EUR 29 mēnesī; tā kā saskaņā ar “Tīras drēbes” kampaņas datiem, darbaspēka izmaksas šajā nozarē veido 1 % līdz 3 % no produkta galējās cenas un tā kā pieaug spiediens uz cenu veidošanu;

| J. | tā kā pēc plašas kritikas par starptautiskiem uzņēmumiem, kas sadarbojas ar vietējiem apģērbu ražotājiem, rietumvalstu uzņēmumi tagad ir parakstījuši vietējo darba organizāciju apstiprinātu juridiski saistošu vienošanos, kuras mērķis ir nodrošināt darbavietas drošības apģērbu ražotnēs Bangladešā, |
| --- | --- |

J.

tā kā pēc plašas kritikas par starptautiskiem uzņēmumiem, kas sadarbojas ar vietējiem apģērbu ražotājiem, rietumvalstu uzņēmumi tagad ir parakstījuši vietējo darba organizāciju apstiprinātu juridiski saistošu vienošanos, kuras mērķis ir nodrošināt darbavietas drošības apģērbu ražotnēs Bangladešā,

| 1. | pauž nožēlu par traģisko vairāk nekā 1 100 dzīvību zaudējumu, kuru varēja novērst, un miesas bojājumiem, kurus papildus tam, sabrūkot Rana Plaza ēkai, ieguva tūkstošiem cilvēku; pauž līdzjūtību bojāgājušo ģimenēm un ievainotajiem un nosoda tos, kas ir atbildīgi par kārtējo nespēju novērst dzīvību zudumu lielā apmērā; |
| --- | --- |

1.

pauž nožēlu par traģisko vairāk nekā 1 100 dzīvību zaudējumu, kuru varēja novērst, un miesas bojājumiem, kurus papildus tam, sabrūkot Rana Plaza ēkai, ieguva tūkstošiem cilvēku; pauž līdzjūtību bojāgājušo ģimenēm un ievainotajiem un nosoda tos, kas ir atbildīgi par kārtējo nespēju novērst dzīvību zudumu lielā apmērā;

| 2. | uzsver, ka šādi negadījumi traģiski norāda uz to, ka ražotnēs netiek ievēroti drošības standarti, un apliecina steidzamu nepieciešamību pēc rīcības, lai uzlabotu SDO pamatstandartu īstenošanu un panāktu, ka daudznacionālie tekstilrūpniecības nozares mazumtirdzniecības uzņēmumi percīzāk ievēro korporatīvās sociālās atbildības principus; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka šādi negadījumi traģiski norāda uz to, ka ražotnēs netiek ievēroti drošības standarti, un apliecina steidzamu nepieciešamību pēc rīcības, lai uzlabotu SDO pamatstandartu īstenošanu un panāktu, ka daudznacionālie tekstilrūpniecības nozares mazumtirdzniecības uzņēmumi percīzāk ievēro korporatīvās sociālās atbildības principus;

| 3. | atbalsta Bangladešas darba ņēmēju tiesības veidot un reģistrēt neatkarīgas arodbiedrības un iesaistīties tajās, nebaidoties par represijām; uzskata, ka demokrātisku arodbiedrību struktūru pastāvēšana ir īpaši svarīgs instruments cīņā par labākiem veselības un drošības standartiem un darba apstākļiem, tostarp augstākām darba algām; aicina Bangladešas valdību nodrošināt šīs pamattiesības; |
| --- | --- |

3.

atbalsta Bangladešas darba ņēmēju tiesības veidot un reģistrēt neatkarīgas arodbiedrības un iesaistīties tajās, nebaidoties par represijām; uzskata, ka demokrātisku arodbiedrību struktūru pastāvēšana ir īpaši svarīgs instruments cīņā par labākiem veselības un drošības standartiem un darba apstākļiem, tostarp augstākām darba algām; aicina Bangladešas valdību nodrošināt šīs pamattiesības;

| 4. | atzinīgi vērtē arodbiedrību, NVO un aptuveni 40 starptautisku tekstilrūpniecības nozares mazumtirdzniecības uzņēmumu 2013. gada 15. maijā noslēgto Bangladešas ugunsdzēsības un ēku drošības nolīgumu, kura mērķis ir uzlabot drošības standartus ražotnēs (un apņemties maksāt par šādiem pasākumiem), jo īpaši ieviešot neatkarīgu pārbaužu sistēmu, tostarp paredzot publisku ziņošanu un obligātus remontdarbus un renovāciju, un aktīvi atbalstot tādu veselības un drošības komiteju izveidi visās rūpnīcās, kurās piedalās darba ņēmēju organizāciju pārstāvji; aicina atbalstīt šos centienus visus attiecīgos tekstilizstrādājumu zīmolus, tostarp mazumtirdzniecības uzņēmumus Walmart, Metro, NKD un Ernstings, kas turpina noraidīt jebkādas saistošas vienošanās; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē arodbiedrību, NVO un aptuveni 40 starptautisku tekstilrūpniecības nozares mazumtirdzniecības uzņēmumu 2013. gada 15. maijā noslēgto Bangladešas ugunsdzēsības un ēku drošības nolīgumu, kura mērķis ir uzlabot drošības standartus ražotnēs (un apņemties maksāt par šādiem pasākumiem), jo īpaši ieviešot neatkarīgu pārbaužu sistēmu, tostarp paredzot publisku ziņošanu un obligātus remontdarbus un renovāciju, un aktīvi atbalstot tādu veselības un drošības komiteju izveidi visās rūpnīcās, kurās piedalās darba ņēmēju organizāciju pārstāvji; aicina atbalstīt šos centienus visus attiecīgos tekstilizstrādājumu zīmolus, tostarp mazumtirdzniecības uzņēmumus Walmart, Metro, NKD un Ernstings, kas turpina noraidīt jebkādas saistošas vienošanās;

| 5. | atzinīgi vērtē rīcības plānu, par ko 2013.gada 4. maijā panāca vienošanos valdība, darba devēji, darba ņēmēji un SDO un kurā puses apņēmās jo īpaši veikt darba tiesību aktu reformu, kas ļautu darba ņēmējiem dibināt arodbiedrības bez rūpnīcu īpašnieku iepriekšējas atļaujas un slēgt koplīgumus, lai līdz 2013. gada beigām novērtētu drošību visās Bangladešas aktīvajās, uz eksportu orientētajās gatavo apģērbu rūpnīcās, pārceltu nedrošas rūpnīcas un pieņemtu darbā simtiem papildu inspektoru; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē rīcības plānu, par ko 2013.gada 4. maijā panāca vienošanos valdība, darba devēji, darba ņēmēji un SDO un kurā puses apņēmās jo īpaši veikt darba tiesību aktu reformu, kas ļautu darba ņēmējiem dibināt arodbiedrības bez rūpnīcu īpašnieku iepriekšējas atļaujas un slēgt koplīgumus, lai līdz 2013. gada beigām novērtētu drošību visās Bangladešas aktīvajās, uz eksportu orientētajās gatavo apģērbu rūpnīcās, pārceltu nedrošas rūpnīcas un pieņemtu darbā simtiem papildu inspektoru;

| 6. | cer, ka nolīgums un rīcības plāns tiks īstenots laikus un pilnībā; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka Bangladešas valdība 2013. gada 13. maijā apstiprināja grozīto 2013. gada Darba likumu, kurā ir paredzētas normas par grupveida apdrošināšanu un rūpnīcā sniegtajiem veselības pakalpojumiem; mudina Bangladešas parlamentu nākamajā sesijā nekavējoties pieņemt šo grozījumu; atzinīgi vērtē arī Bangladešas valdības lēmumu turpmākajās nedēļās palielināt minimālo algu un mudina šīs valsts valdību sodīt uzņēmumus, kas nelikumīgi samazina šo algu; |
| --- | --- |

6.

cer, ka nolīgums un rīcības plāns tiks īstenots laikus un pilnībā; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka Bangladešas valdība 2013. gada 13. maijā apstiprināja grozīto 2013. gada Darba likumu, kurā ir paredzētas normas par grupveida apdrošināšanu un rūpnīcā sniegtajiem veselības pakalpojumiem; mudina Bangladešas parlamentu nākamajā sesijā nekavējoties pieņemt šo grozījumu; atzinīgi vērtē arī Bangladešas valdības lēmumu turpmākajās nedēļās palielināt minimālo algu un mudina šīs valsts valdību sodīt uzņēmumus, kas nelikumīgi samazina šo algu;

| 7. | atgādina, ka Bangladešai saskaņā ar vispārējo preferenču sistēmas “Viss, izņemot ieročus” shēmu ir beznodokļu un bezkvotu piekļuve ES tirgum un ka šīs preferences saskaņā ar vispārējo preferenču sistēmas regulējuma 15. panta 1. punktu var atcelt, ja tiek nopietni un regulāri pārkāpti principi, kas paredzēti A daļas III pielikumā minētajās konvencijās, ņemot vērā attiecīgo uzraudzības struktūru secinājumus; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka Bangladešai saskaņā ar vispārējo preferenču sistēmas “Viss, izņemot ieročus” shēmu ir beznodokļu un bezkvotu piekļuve ES tirgum un ka šīs preferences saskaņā ar vispārējo preferenču sistēmas regulējuma 15. panta 1. punktu var atcelt, ja tiek nopietni un regulāri pārkāpti principi, kas paredzēti A daļas III pielikumā minētajās konvencijās, ņemot vērā attiecīgo uzraudzības struktūru secinājumus;

| 8. | aicina Komisiju izmeklēt Bangladešas atbilstību šīm konvencijām un cer, ka tiks apsvērta iespēja veikt izmeklēšanu saskaņā ar vispārējo preferenču sistēmas regulējuma 18. pantu, ja Bangladešā tiks konstatēti nopietni un regulāri minētajās konvencijās noteikto principu pārkāpumi; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju izmeklēt Bangladešas atbilstību šīm konvencijām un cer, ka tiks apsvērta iespēja veikt izmeklēšanu saskaņā ar vispārējo preferenču sistēmas regulējuma 18. pantu, ja Bangladešā tiks konstatēti nopietni un regulāri minētajās konvencijās noteikto principu pārkāpumi;

| 9. | uzskata, ka Bangladešas valdības nespēja kontrolēt valsts celtniecības normu ievērošanu izraisa dziļu nožēlu; aicina valdību un attiecīgās iestādes izmeklēt sūdzības par to, ka šo normu neīstenošana ir saistīta ar korumpētu amatpersonu un nekustamo īpašumu īpašnieku aizliegtu vienošanos par izmaksu samazināšanu; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka Bangladešas valdības nespēja kontrolēt valsts celtniecības normu ievērošanu izraisa dziļu nožēlu; aicina valdību un attiecīgās iestādes izmeklēt sūdzības par to, ka šo normu neīstenošana ir saistīta ar korumpētu amatpersonu un nekustamo īpašumu īpašnieku aizliegtu vienošanos par izmaksu samazināšanu;

| 10. | cer, ka tiks sodītas personas, kas atbildīgas par noziedzīgu nevērību vai par citiem krimināliem nodarījumiem attiecībā uz Rana Plaza ēkas sabrukumu, ugunsgrēku Tazreen rūpnīcā vai jebkādu citu ugunsgrēku; vēlas, lai vietējās pašvaldības un rūpnīcu vadība sadarbotos nolūkā nodrošināt visu cietušo neierobežotas iespējas panākt taisnību tiesībaizsardzības iestādēs un prasīt zaudējumu atlīdzību; sagaida, ka daudznacionālās tekstilnozares mazumtirdzniecības uzņēmumi, kas ražoja šajās rūpnīcās, piedalīsies finansiālās kompensācijas plāna izstrādē; atzinīgi vērtē Bangladešas valdības agrāk veiktos pasākumus, lai atbalstītu cietušos un viņu ģimenes; |
| --- | --- |

10.

cer, ka tiks sodītas personas, kas atbildīgas par noziedzīgu nevērību vai par citiem krimināliem nodarījumiem attiecībā uz Rana Plaza ēkas sabrukumu, ugunsgrēku Tazreen rūpnīcā vai jebkādu citu ugunsgrēku; vēlas, lai vietējās pašvaldības un rūpnīcu vadība sadarbotos nolūkā nodrošināt visu cietušo neierobežotas iespējas panākt taisnību tiesībaizsardzības iestādēs un prasīt zaudējumu atlīdzību; sagaida, ka daudznacionālās tekstilnozares mazumtirdzniecības uzņēmumi, kas ražoja šajās rūpnīcās, piedalīsies finansiālās kompensācijas plāna izstrādē; atzinīgi vērtē Bangladešas valdības agrāk veiktos pasākumus, lai atbalstītu cietušos un viņu ģimenes;

| 11. | aicina visus uzņēmumus, jo īpaši apģērbu zīmolus, kam ir līgums vai apakšlīgums ar rūpnīcām Bangladešā un citās valstīs, pilnībā ievērot starptautiski atzītu korporatīvās sociālās atbildības praksi, sevišķi nesen atjauninātās ESAO pamatnostādnes attiecībā uz daudznacionāliem, uzņēmumiem, ANO Globālā līguma par uzņēmumiem 10 principus, ISO 26000 pamatnostādņu standartu par sociālo atbildību, SDO trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku un ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus, un rūpīgi kontrolēt to piegādes ķēdes, lai nodrošinātu, ka to preces tiek ražotas vienīgi tādās rūpnīcās, kurās pilnībā ievēro drošības standartus un darba tiesības; |
| --- | --- |

11.

aicina visus uzņēmumus, jo īpaši apģērbu zīmolus, kam ir līgums vai apakšlīgums ar rūpnīcām Bangladešā un citās valstīs, pilnībā ievērot starptautiski atzītu korporatīvās sociālās atbildības praksi, sevišķi nesen atjauninātās ESAO pamatnostādnes attiecībā uz daudznacionāliem, uzņēmumiem, ANO Globālā līguma par uzņēmumiem 10 principus, ISO 26000 pamatnostādņu standartu par sociālo atbildību, SDO trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku un ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus, un rūpīgi kontrolēt to piegādes ķēdes, lai nodrošinātu, ka to preces tiek ražotas vienīgi tādās rūpnīcās, kurās pilnībā ievēro drošības standartus un darba tiesības;

| 12. | aicina Komisiju aktīvi veicināt atbildīgas uzņēmējdarbības normu noteikšanu ES uzņēmumiem, kas darbojas ārvalstīs, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai šie uzņēmumi stingri ievērotu visas savas juridiskās saistības, jo īpaši starptautiskos standartus un noteikumus cilvēktiesību, nodarbinātības un vides jomā; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju aktīvi veicināt atbildīgas uzņēmējdarbības normu noteikšanu ES uzņēmumiem, kas darbojas ārvalstīs, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai šie uzņēmumi stingri ievērotu visas savas juridiskās saistības, jo īpaši starptautiskos standartus un noteikumus cilvēktiesību, nodarbinātības un vides jomā;

| 13. | aicina mazumtirdzniecības uzņēmumus, NVO un visus citus iesaistītos dalībniekus, tostarp attiecīgā gadījumā Komisiju, sadarboties, lai izveidotu brīvprātīgu marķējuma standartu, kas liecinātu, ka produkts visā tā piegādes ķēdē ir ražots, ievērojot SDO darba tiesību pamatstandartus; aicina uzņēmumus, kas izmanto korporatīvo sociālo atbildību kā tirgzinības instrumentu, nodrošināt, lai visi apgalvojumi būtu patiesi; |
| --- | --- |

13.

aicina mazumtirdzniecības uzņēmumus, NVO un visus citus iesaistītos dalībniekus, tostarp attiecīgā gadījumā Komisiju, sadarboties, lai izveidotu brīvprātīgu marķējuma standartu, kas liecinātu, ka produkts visā tā piegādes ķēdē ir ražots, ievērojot SDO darba tiesību pamatstandartus; aicina uzņēmumus, kas izmanto korporatīvo sociālo atbildību kā tirgzinības instrumentu, nodrošināt, lai visi apgalvojumi būtu patiesi;

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir atbalstījusi Bangladešas darba un nodarbinātības ministriju un Bangladešas apģērbu ražotāju un eksportētāju asociāciju; prasa šādu sadarbību stiprināt un attiecīgā gadījumā īstenot arī citās šā reģiona valstīs; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir atbalstījusi Bangladešas darba un nodarbinātības ministriju un Bangladešas apģērbu ražotāju un eksportētāju asociāciju; prasa šādu sadarbību stiprināt un attiecīgā gadījumā īstenot arī citās šā reģiona valstīs;

| 15. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Cilvēktiesību padomei, Bangladešas valdībai un parlamentam un SDO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

15.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Cilvēktiesību padomei, Bangladešas valdībai un parlamentam un SDO ģenerālsekretāram.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0027.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0100.

(3)  Pieņemtie teksti P7_TA(2013)0099.

(4)  OV C 99 E, 3.4.2012., 31. lpp.

(5)  OV C 99 E, 3.4.2012., 101. lpp.

(6)  OV L 118, 27.4.2001., 48. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0049.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0050.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/123 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/123

---

P7_TA(2013)0231

Guatenamo ieslodzīto badastreiks

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par Gvantanamo – ieslodzīto bada streiks (2013/2654(RSP))

(2016/C 055/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Gvantanamo, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Gvantanamo,

| — | ņemot vērā 2012. gada 18. aprīļa rezolūciju par gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā, tostarp arī ietekmi uz ES politikas stratēģiju cilvēktiesību jomā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 18. aprīļa rezolūciju par gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā, tostarp arī ietekmi uz ES politikas stratēģiju cilvēktiesību jomā (1),

| — | ņemot vērā starptautiskos, Eiropas un valsts instrumentus par cilvēktiesībām un pamatbrīvībām un par apzināti nelikumīgas apcietināšanas, cilvēku piespiedu nozušanas un spīdzināšanas aizliegumu, piemēram, 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) un 1984. gada 10. decembra ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu un tai pievienotos attiecīgos protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautiskos, Eiropas un valsts instrumentus par cilvēktiesībām un pamatbrīvībām un par apzināti nelikumīgas apcietināšanas, cilvēku piespiedu nozušanas un spīdzināšanas aizliegumu, piemēram, 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) un 1984. gada 10. decembra ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu un tai pievienotos attiecīgos protokolus,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un Amerikas Savienoto Valstu 2009. gada 15. jūnija kopīgo paziņojumu par Gvantanamo līcī izvietotā aizturēšanas centra slēgšanu un turpmākajām pret terorismu vērstajām operācijām, pamatojoties uz kopējām vērtībām, starptautiskajām tiesībām un tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un Amerikas Savienoto Valstu 2009. gada 15. jūnija kopīgo paziņojumu par Gvantanamo līcī izvietotā aizturēšanas centra slēgšanu un turpmākajām pret terorismu vērstajām operācijām, pamatojoties uz kopējām vērtībām, starptautiskajām tiesībām un tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanu,

| — | ņemot vērā ANO Augstās komisāres Cilvēktiesību jautājumos Navi Pillay2013. gada 5. aprīļa paziņojumu par Gvantanamo apcietināšanas režīmu, kurā viņa paziņoja, ka: “daudzu ieslodzīto ilgstošā ieslodzīšana uz nenoteiktu laiku ir uzskatāma par patvaļīgu aizturēšanu un ir nepārprotams starptautisko tiesību aktu un standartu pārkāpums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Augstās komisāres Cilvēktiesību jautājumos Navi Pillay2013. gada 5. aprīļa paziņojumu par Gvantanamo apcietināšanas režīmu, kurā viņa paziņoja, ka: “daudzu ieslodzīto ilgstošā ieslodzīšana uz nenoteiktu laiku ir uzskatāma par patvaļīgu aizturēšanu un ir nepārprotams starptautisko tiesību aktu un standartu pārkāpums”,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtos un Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā noteiktos principus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtos un Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā noteiktos principus,

| — | ņemot vērā Parlamenta Reglamenta 122. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta Reglamenta 122. pantu,

| A. | tā kā daudzi no 166 Gvantanamo līcī vēl joprojām turētajiem ieslodzītajiem ir sākuši bada streiku, lai protestētu pret aizturēšanas centrā pastāvošajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā daudzi no 166 Gvantanamo līcī vēl joprojām turētajiem ieslodzītajiem ir sākuši bada streiku, lai protestētu pret aizturēšanas centrā pastāvošajiem apstākļiem;

| B. | tā kā 86 no šiem ieslodzītajiem ir atzīti par atbrīvojamiem, bet joprojām tiek turēti ieslodzījumā uz nenoteiktu laiku; |
| --- | --- |

B.

tā kā 86 no šiem ieslodzītajiem ir atzīti par atbrīvojamiem, bet joprojām tiek turēti ieslodzījumā uz nenoteiktu laiku;

| C. | tā kā Eiropas Savienība un Amerikas Savienotās Valstis kopīgi atzīst tādas pamatvērtības kā brīvība, demokrātija un starptautisko tiesību, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošana; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Savienība un Amerikas Savienotās Valstis kopīgi atzīst tādas pamatvērtības kā brīvība, demokrātija un starptautisko tiesību, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošana;

| D. | tā kā vismaz 10 no ieslodzītajiem, kas piedalās badastreikā ir baroti piespiedu kārtā, lai uzturētu viņus pie dzīvības; tā kā ārstu parakstītajos starptautiskajos nolīgumos ir iekļauta arī prasība izrādīt cieņu pret personu informētu un brīvprātīgu lēmumu piedalīties badastreikā; |
| --- | --- |

D.

tā kā vismaz 10 no ieslodzītajiem, kas piedalās badastreikā ir baroti piespiedu kārtā, lai uzturētu viņus pie dzīvības; tā kā ārstu parakstītajos starptautiskajos nolīgumos ir iekļauta arī prasība izrādīt cieņu pret personu informētu un brīvprātīgu lēmumu piedalīties badastreikā;

| E. | tā kā Eiropas Savienība un Amerikas Savienotās Valstis kā kopēju vērtību atzīst reliģijas brīvību; tā kā ir saņemti daudzi ziņojumi par to, ka amerikāņu militārais personāls kameru pārmeklēšanas laikā necienīgi izturas pret ieslodzītajiem piederošajiem korāniem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Savienība un Amerikas Savienotās Valstis kā kopēju vērtību atzīst reliģijas brīvību; tā kā ir saņemti daudzi ziņojumi par to, ka amerikāņu militārais personāls kameru pārmeklēšanas laikā necienīgi izturas pret ieslodzītajiem piederošajiem korāniem;

| F. | tā kā ES un ASV 2009. gada 15. jūnija kopīgajā paziņojumā tika ņemta vērā prezidenta Obamas apņemšanās izdot pavēli slēgt Gvantanamo līča aizturēšanas centru līdz 2010. gada 22. janvārim un atzinīgi tika vērtēts nodoms par to, ka „jāveic citi pasākumi, tostarp vispusīgi jāpārskata tajā piekopto aizturēšanas, pārsūtīšanas, tiesāšanas un pratināšanas politiskās nostādnes saistībā ar terorisma apkarošanu, par lielāku atklātību saistībā ar agrākajiem paradumiem, īstenojot šo politiku; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES un ASV 2009. gada 15. jūnija kopīgajā paziņojumā tika ņemta vērā prezidenta Obamas apņemšanās izdot pavēli slēgt Gvantanamo līča aizturēšanas centru līdz 2010. gada 22. janvārim un atzinīgi tika vērtēts nodoms par to, ka „jāveic citi pasākumi, tostarp vispusīgi jāpārskata tajā piekopto aizturēšanas, pārsūtīšanas, tiesāšanas un pratināšanas politiskās nostādnes saistībā ar terorisma apkarošanu, par lielāku atklātību saistībā ar agrākajiem paradumiem, īstenojot šo politiku;

| G. | tā kā ASV slēdz savu vienīgo civilo aviolīniju uz Gvantanamo, kas nozīmē, ka vienīgi pieejamie lidojumi ir militārie reisi, uz kuriem cilvēks var nokļūt vienīgi ar Pentagona atļauju, tādējādi tiek ierobežotas pieejas iespējas presei, juristiem un cilvēktiesību jomas darbiniekiem, |
| --- | --- |

G.

tā kā ASV slēdz savu vienīgo civilo aviolīniju uz Gvantanamo, kas nozīmē, ka vienīgi pieejamie lidojumi ir militārie reisi, uz kuriem cilvēks var nokļūt vienīgi ar Pentagona atļauju, tādējādi tiek ierobežotas pieejas iespējas presei, juristiem un cilvēktiesību jomas darbiniekiem,

| 1. | norāda uz ciešajām transatlantiskajām attiecībām, kas pamatojas uz kopīgām pamatvērtībām un vispārējo neapstrīdamo pamata cilvēktiesību, piemēram, tiesību uz taisnīgu tiesu un patvaļīgas aizturēšanas aizlieguma, ievērošanu; atzinīgi vērtē ciešo transatlantisko sadarbību ļoti daudzos starptautisko cilvēktiesību jautājumos; |
| --- | --- |

1.

norāda uz ciešajām transatlantiskajām attiecībām, kas pamatojas uz kopīgām pamatvērtībām un vispārējo neapstrīdamo pamata cilvēktiesību, piemēram, tiesību uz taisnīgu tiesu un patvaļīgas aizturēšanas aizlieguma, ievērošanu; atzinīgi vērtē ciešo transatlantisko sadarbību ļoti daudzos starptautisko cilvēktiesību jautājumos;

| 2. | aicina ASV iestādes pienācīgi izturēties pret ieslodzītajiem, ievērojot viņiem dabiski piemītošo cieņu, un atbalstīt viņu cilvēktiesības un pamatbrīvības; |
| --- | --- |

2.

aicina ASV iestādes pienācīgi izturēties pret ieslodzītajiem, ievērojot viņiem dabiski piemītošo cieņu, un atbalstīt viņu cilvēktiesības un pamatbrīvības;

| 3. | auž bažas par to ieslodzīto labklājību, kuri pieteikuši bada streiku un kuri tiek baroti ar varu, un aicina ASV ievērot viņu tiesības un lēmumus; |
| --- | --- |

3.

auž bažas par to ieslodzīto labklājību, kuri pieteikuši bada streiku un kuri tiek baroti ar varu, un aicina ASV ievērot viņu tiesības un lēmumus;

| 4. | mudina ASV pārskatīt savu nodomu par vienīgo civilo lidojumu pārtraukšanu uz Gvantanamo līci, kas ierobežotu preses un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju piekļuvi; |
| --- | --- |

4.

mudina ASV pārskatīt savu nodomu par vienīgo civilo lidojumu pārtraukšanu uz Gvantanamo līci, kas ierobežotu preses un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju piekļuvi;

| 5. | mudina ASV obligāto pārmeklēšanas procedūru laikā ar pienācīgu rūpību un cieņu izturēties pret reliģiska satura materiāliem; |
| --- | --- |

5.

mudina ASV obligāto pārmeklēšanas procedūru laikā ar pienācīgu rūpību un cieņu izturēties pret reliģiska satura materiāliem;

| 6. | uzsver, ka apcietinājuma vietā vēl joprojām turētajiem ieslodzītajiem jābūt tiesībām uz to, lai regulāri pārskatītu viņu turēšanas apcietinājuma likumību atbilstīgi Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 9. panta noteikumiem, kur noteikts, ka “Ikvienam, kuram, arestējot vai turot apcietinājumā, atņemta brīvība, ir tiesības uz viņa lietas izskatīšanu tiesā, lai tiesa nekavējoties varētu lemt par aizturēšanas likumību un dot norādījumu par viņa atbrīvošanu, ja aizturēšana ir nelikumīga”; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka apcietinājuma vietā vēl joprojām turētajiem ieslodzītajiem jābūt tiesībām uz to, lai regulāri pārskatītu viņu turēšanas apcietinājuma likumību atbilstīgi Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 9. panta noteikumiem, kur noteikts, ka “Ikvienam, kuram, arestējot vai turot apcietinājumā, atņemta brīvība, ir tiesības uz viņa lietas izskatīšanu tiesā, lai tiesa nekavējoties varētu lemt par aizturēšanas likumību un dot norādījumu par viņa atbrīvošanu, ja aizturēšana ir nelikumīga”;

| 7. | atkārtoti pauž sašutumu par visiem teroristu uzbrukumiem un solidarizējas ar šādu uzbrukumu upuriem, kā arī izsaka līdzjūtību viņu ģimenēm, draugiem un radiniekiem par pārciestajām sāpēm un ciešanām; tomēr atkārtoti norāda, ka, cīnoties pret terorismu, nedrīkst ignorēt tādu kopīgi noteiktu pamatvērtību kā cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošana; |
| --- | --- |

7.

atkārtoti pauž sašutumu par visiem teroristu uzbrukumiem un solidarizējas ar šādu uzbrukumu upuriem, kā arī izsaka līdzjūtību viņu ģimenēm, draugiem un radiniekiem par pārciestajām sāpēm un ciešanām; tomēr atkārtoti norāda, ka, cīnoties pret terorismu, nedrīkst ignorēt tādu kopīgi noteiktu pamatvērtību kā cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošana;

| 8. | pauž nožēlu par to, ka ASV prezidenta apņemšanās slēgt Gvantanamo līdz 2010. gada janvārim vēl nav izpildīta; atkārtoti aicina ASV iestādes pārskatīt militāro komisiju sistēmu, lai nodrošinātu taisnīgu tiesu, slēgt Gvantanamo līča aizturēšanas centru un jebkurā gadījumā aizliegt spīdzināšanas izmantošanu, sliktu izturēšanos un aizturēšanas uz neierobežotu laiku bez tiesas sprieduma; |
| --- | --- |

8.

pauž nožēlu par to, ka ASV prezidenta apņemšanās slēgt Gvantanamo līdz 2010. gada janvārim vēl nav izpildīta; atkārtoti aicina ASV iestādes pārskatīt militāro komisiju sistēmu, lai nodrošinātu taisnīgu tiesu, slēgt Gvantanamo līča aizturēšanas centru un jebkurā gadījumā aizliegt spīdzināšanas izmantošanu, sliktu izturēšanos un aizturēšanas uz neierobežotu laiku bez tiesas sprieduma;

| 9. | pauž nožēlu par ASV prezidenta 2011. gada 7. martā pieņemto lēmumu parakstīt rīkojumu par apcietināšanu un aizlieguma rīkot militāros tribunālus atcelšanu; ir pārliecināts, ka parasta krimināltiesa atbilstīgi civilajai jurisdikcijai ir labākais veids, kā atrisināt jautājumu par Gvantanamo turēto ieslodzīto statusu; pieprasa, lai ka šiem ieslodzītajiem tiktu laicīgi izvirzīta apsūdzība un viņi tiktu tiesāti, ievērojot tiesiskās garantijas atbilstoši starptautiskajiem standartiem, vai arī viņi nekavējoties jāatbrīvo; šajā sakarībā uzsver, ka šie paši standarti attiecībā uz taisnīgu tiesu ir nediskriminējoši jāattiecina uz visiem; |
| --- | --- |

9.

pauž nožēlu par ASV prezidenta 2011. gada 7. martā pieņemto lēmumu parakstīt rīkojumu par apcietināšanu un aizlieguma rīkot militāros tribunālus atcelšanu; ir pārliecināts, ka parasta krimināltiesa atbilstīgi civilajai jurisdikcijai ir labākais veids, kā atrisināt jautājumu par Gvantanamo turēto ieslodzīto statusu; pieprasa, lai ka šiem ieslodzītajiem tiktu laicīgi izvirzīta apsūdzība un viņi tiktu tiesāti, ievērojot tiesiskās garantijas atbilstoši starptautiskajiem standartiem, vai arī viņi nekavējoties jāatbrīvo; šajā sakarībā uzsver, ka šie paši standarti attiecībā uz taisnīgu tiesu ir nediskriminējoši jāattiecina uz visiem;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Militāro komisiju CA, ASV Valsts sekretāram, ASV prezidentam, ASV Kongresam un Senātam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, ANO Ģenerālajai asamblejai un ANO dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Militāro komisiju CA, ASV Valsts sekretāram, ASV prezidentam, ASV Kongresam un Senātam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, ANO Ģenerālajai asamblejai un ANO dalībvalstu valdībām.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0126.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/125 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/125

---

P7_TA(2013)0232

Indija – nāvessoda izpilde Mohammad Afzal Guru un soda izpildes sekas

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par Indiju – nāvessoda izpilde Mohammad Afzal Guru un soda izpildes sekas (2013/2640(RSP))

(2016/C 055/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2007. gada 18. decembra Rezolūciju Nr. 62/149, kurā izteikts aicinājums noteikt moratoriju nāvessoda izmantošanai, un ANO Ģenerālās asamblejas 2008. gada 18. decembra Rezolūciju Nr. 63/168, kurā izteikts aicinājums īstenot Ģenerālās asamblejas 2007. gadā pieņemto Rezolūciju Nr. 62/149, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2007. gada 18. decembra Rezolūciju Nr. 62/149, kurā izteikts aicinājums noteikt moratoriju nāvessoda izmantošanai, un ANO Ģenerālās asamblejas 2008. gada 18. decembra Rezolūciju Nr. 63/168, kurā izteikts aicinājums īstenot Ģenerālās asamblejas 2007. gadā pieņemto Rezolūciju Nr. 62/149,

| — | ņemot vērā Ženēvā 2010. gada 24.–26. februārī notikušā ceturtā Pasaules kongresa dalībnieku pieņemto galīgo deklarāciju pret nāvessodu un tajā pausto prasību par vispārēju nāvessoda atcelšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ženēvā 2010. gada 24.–26. februārī notikušā ceturtā Pasaules kongresa dalībnieku pieņemto galīgo deklarāciju pret nāvessodu un tajā pausto prasību par vispārēju nāvessoda atcelšanu,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2010. gada 11. augusta ziņojumu par moratoriju nāvessoda izmantošanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2010. gada 11. augusta ziņojumu par moratoriju nāvessoda izmantošanai,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par nāvessoda atcelšanu, jo īpaši Parlamenta 2007. gada 26. aprīļa rezolūciju par iniciatīvu attiecībā uz vispasaules moratoriju nāvessodam (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par nāvessoda atcelšanu, jo īpaši Parlamenta 2007. gada 26. aprīļa rezolūciju par iniciatīvu attiecībā uz vispasaules moratoriju nāvessodam (1),

| — | ņemot vērā iesniegumu, ko 2012. gada jūlijā prezidentam iesniedza 14 atvaļinātie Indijas Augstākās tiesas un Augstās tiesas tiesneši, aicinot prezidentu aizstāt 13 ieslodzītajiem piespriesto nāvessodu, pamatojoties uz to, ka Augstākā tiesa spriedumu bija kļūdaini atstājusi spēkā iepriekšējo deviņu gadu laikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iesniegumu, ko 2012. gada jūlijā prezidentam iesniedza 14 atvaļinātie Indijas Augstākās tiesas un Augstās tiesas tiesneši, aicinot prezidentu aizstāt 13 ieslodzītajiem piespriesto nāvessodu, pamatojoties uz to, ka Augstākā tiesa spriedumu bija kļūdaini atstājusi spēkā iepriekšējo deviņu gadu laikā,

| — | ņemot vērā Pasaules dienu pret nāvessodu un Eiropas dienas pret nāvessodu noteikšanu katru gadu 10. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules dienu pret nāvessodu un Eiropas dienas pret nāvessodu noteikšanu katru gadu 10. oktobrī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2002. gadā tika piespriests nāvessods Mohammad Afzal Guru pēc tam, kad viņu notiesāja par sazvērestību saistībā ar 2001. gada decembra uzbrukumu Indijas parlamentam, un 2013. gada 9. februārī Indijas varas iestādes nāvessodu izpildīja; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2002. gadā tika piespriests nāvessods Mohammad Afzal Guru pēc tam, kad viņu notiesāja par sazvērestību saistībā ar 2001. gada decembra uzbrukumu Indijas parlamentam, un 2013. gada 9. februārī Indijas varas iestādes nāvessodu izpildīja;

| B. | tā kā nāvessods ir visvardarbīgākais, visnecilvēcīgākais un pazemojošākais soda veids un ar to tiek pārkāptas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā noteiktās tiesības uz dzīvību; |
| --- | --- |

B.

tā kā nāvessods ir visvardarbīgākais, visnecilvēcīgākais un pazemojošākais soda veids un ar to tiek pārkāptas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā noteiktās tiesības uz dzīvību;

| C. | tā kā 154 valstis pasaulē ir atcēlušas nāvessodu de jure vai de facto; tā kā Indija, piesakot savu kandidatūru ANO Cilvēktiesību padomei pirms 2011. gada 20. maija vēlēšanām, solīja ievērot visaugstākos standartus cilvēktiesību veicināšanā un aizsardzībā; |
| --- | --- |

C.

tā kā 154 valstis pasaulē ir atcēlušas nāvessodu de jure vai de facto; tā kā Indija, piesakot savu kandidatūru ANO Cilvēktiesību padomei pirms 2011. gada 20. maija vēlēšanām, solīja ievērot visaugstākos standartus cilvēktiesību veicināšanā un aizsardzībā;

| D. | tā kā Indija 2012. gada novembrī pārtrauca neoficiālo astoņu gadu moratoriju nāvessoda izpildei, kad nāvessods tika izpildīts Ajmal Kasab, kuru notiesāja par darbību 2008. gada uzbrukumu laikā Mumbajā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Indija 2012. gada novembrī pārtrauca neoficiālo astoņu gadu moratoriju nāvessoda izpildei, kad nāvessods tika izpildīts Ajmal Kasab, kuru notiesāja par darbību 2008. gada uzbrukumu laikā Mumbajā;

| E. | tā kā valsts un starptautiskās cilvēktiesību organizācijas ir paudušas nopietnas bažas par Afzal Guru lietas izskatīšanas taisnīgumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā valsts un starptautiskās cilvēktiesību organizācijas ir paudušas nopietnas bažas par Afzal Guru lietas izskatīšanas taisnīgumu;

| F. | tā kā vairāk nekā 1 455 ieslodzīto Indijā patlaban gaida nāvessoda izpildi; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairāk nekā 1 455 ieslodzīto Indijā patlaban gaida nāvessoda izpildi;

| G. | tā kā iedzīvotāji protestēja pret Afzal Guru nāvessodu, lai gan lielā daļā Indijas pārvaldītajā Kašmirā ir noteikta komandantstunda, |
| --- | --- |

G.

tā kā iedzīvotāji protestēja pret Afzal Guru nāvessodu, lai gan lielā daļā Indijas pārvaldītajā Kašmirā ir noteikta komandantstunda,

| 1. | atkārtoti uzsver savu pastāvīgo nostāju pret nāvessodu, proti, tas nav jāpiespriež nekādos apstākļos, un atkārtoti aicina nekavējoties ieviest moratoriju nāvessoda izpildei tajās valstīs, kurās vēl joprojām piemēro nāvessodu; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti uzsver savu pastāvīgo nostāju pret nāvessodu, proti, tas nav jāpiespriež nekādos apstākļos, un atkārtoti aicina nekavējoties ieviest moratoriju nāvessoda izpildei tajās valstīs, kurās vēl joprojām piemēro nāvessodu;

| 2. | nosoda Indijas valdību par to, ka Ņūdeli Tihar cietumā 2013. gada 9. februārī slepeni tika izpildīts nāvessods Afzal Guru pretēji vispārējai tendencei pasaulē atcelt nāvessodu, un pauž nožēlu, ka Afzal Guru dzīvesbiedre un citi ģimenes locekļi netika informēti par paredzēto nāvessoda izpildi un apbedīšanu; |
| --- | --- |

2.

nosoda Indijas valdību par to, ka Ņūdeli Tihar cietumā 2013. gada 9. februārī slepeni tika izpildīts nāvessods Afzal Guru pretēji vispārējai tendencei pasaulē atcelt nāvessodu, un pauž nožēlu, ka Afzal Guru dzīvesbiedre un citi ģimenes locekļi netika informēti par paredzēto nāvessoda izpildi un apbedīšanu;

| 3. | prasa Indijas valdībai atdot Afzal Guru mirstīgās atliekas ģimenei; |
| --- | --- |

3.

prasa Indijas valdībai atdot Afzal Guru mirstīgās atliekas ģimenei;

| 4. | mudina Indijas iestādes stingri ievērot augstākos valsts un starptautiskos tiesu darbības standartus visu lietu izskatīšanas laikā un visos tiesas procesos un nodrošināt nepieciešamo juridisko palīdzību visiem ieslodzītajiem un personām, kuras gaida lietas izskatīšanu; |
| --- | --- |

4.

mudina Indijas iestādes stingri ievērot augstākos valsts un starptautiskos tiesu darbības standartus visu lietu izskatīšanas laikā un visos tiesas procesos un nodrošināt nepieciešamo juridisko palīdzību visiem ieslodzītajiem un personām, kuras gaida lietas izskatīšanu;

| 5. | pauž nožēlu par triju Kašmiras jauniešu nāvi saistībā ar protestiem pret Afzal Guru nāvessoda izpildi; aicina drošības spēkus atturēties no spēka piemērošanas pret miermīlīgiem protestētājiem; pauž bažas par iespējamajām negatīvajām sekām uz Kašmiras miera procesu; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu par triju Kašmiras jauniešu nāvi saistībā ar protestiem pret Afzal Guru nāvessoda izpildi; aicina drošības spēkus atturēties no spēka piemērošanas pret miermīlīgiem protestētājiem; pauž bažas par iespējamajām negatīvajām sekām uz Kašmiras miera procesu;

| 6. | aicina Indijas valdību steidzami nodrošināt, ka turpmāk netiek apstiprināts neviens nāvessoda izpildes rīkojums; |
| --- | --- |

6.

aicina Indijas valdību steidzami nodrošināt, ka turpmāk netiek apstiprināts neviens nāvessoda izpildes rīkojums;

| 7. | aicina Indijas valdību un parlamentu pieņemt tiesību aktu, ar ko ievieš pastāvīgu moratoriju attiecībā uz visu nāvessodu izpildi, ar mērķi tuvā nākotnē atcelt nāvessodu; |
| --- | --- |

7.

aicina Indijas valdību un parlamentu pieņemt tiesību aktu, ar ko ievieš pastāvīgu moratoriju attiecībā uz visu nāvessodu izpildi, ar mērķi tuvā nākotnē atcelt nāvessodu;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Nāciju sadraudzības ģenerālsekretāram, ANO ģenerālsekretāram, ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētājam, ANO augstajai komisārei cilvēktiesību jautājumos, Indijas prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Nāciju sadraudzības ģenerālsekretāram, ANO ģenerālsekretāram, ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētājam, ANO augstajai komisārei cilvēktiesību jautājumos, Indijas prezidentam, valdībai un parlamentam.

---

(1)  OV C 74 E, 20.3.2008., 775. lpp.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/127 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/127

---

P7_TA(2013)0233

Ruanda – Victoire Ingabire lieta

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūcija par Ruandu – Victoire Ingabire lieta (2013/2641(RSP))

(2016/C 055/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Ruanda ratificēja 1975. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Ruanda ratificēja 1975. gadā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu (ACHPR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu (ACHPR),

| — | ņemot vērā ĀS hartu par demokrātiju, vēlēšanām un pārvaldību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀS hartu par demokrātiju, vēlēšanām un pārvaldību,

| — | ņemot vērā ANO un Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas instrumentus, jo īpaši – Principus un pamatnostādnes par tiesībām uz taisnīgu tiesu un juridisko palīdzību Āfrikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO un Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas instrumentus, jo īpaši – Principus un pamatnostādnes par tiesībām uz taisnīgu tiesu un juridisko palīdzību Āfrikā,

| — | ņemot vērā augstās pārstāves/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Catherine Ashton2013. gada 4. februāra atbildi uz rakstisko jautājumu E-010366/2012 par Victoire Ingabire, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā augstās pārstāves/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Catherine Ashton2013. gada 4. februāra atbildi uz rakstisko jautājumu E-010366/2012 par Victoire Ingabire,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā, un jo īpaši tā VII pielikumu, kurā aicināts veicināt cilvēktiesības un demokrātiju, balstoties uz tiesiskumu un pārredzamu un atbildīgu pārvaldību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā, un jo īpaši tā VII pielikumu, kurā aicināts veicināt cilvēktiesības un demokrātiju, balstoties uz tiesiskumu un pārredzamu un atbildīgu pārvaldību,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citādu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citādu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu,

| — | ņemot vērā Amnesty International ziņojumu “Tiesiskums ir apdraudēts – Pirmās instances tiesas process pret Victoire Ingabire” (2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amnesty International ziņojumu “Tiesiskums ir apdraudēts – Pirmās instances tiesas process pret Victoire Ingabire” (2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2010. gadā pēc 16 gadus ilgas trimdas Nīderlandē Victoire Ingabire, Apvienoto demokrātisko spēku (UDF
   (1)) – Ruandas opozīcijas partiju koalīcijas – prezidente, atgriezās Ruandā, lai kandidētu prezidenta vēlēšanās; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2010. gadā pēc 16 gadus ilgas trimdas Nīderlandē Victoire Ingabire, Apvienoto demokrātisko spēku (UDF
   (1)) – Ruandas opozīcijas partiju koalīcijas – prezidente, atgriezās Ruandā, lai kandidētu prezidenta vēlēšanās;

| B. | tā kā Victoire Ingabire, kurai tika liegts kandidēt vēlēšanās, 2010. gada 14. oktobrī tika apcietināta; tā kā vēlēšanās ar 93 % balsu uzvarēja iepriekšējais prezidents Paul Kagame, Ruandas Patriotiskās frontes (RPF) vadītājs; tā kā UDF nebija iespējas reģistrēties kā politiskajai partijai pirms 2010. gada vēlēšanām; tā kā līdzīga attieksme bija pret citām opozīcijas partijām; |
| --- | --- |

B.

tā kā Victoire Ingabire, kurai tika liegts kandidēt vēlēšanās, 2010. gada 14. oktobrī tika apcietināta; tā kā vēlēšanās ar 93 % balsu uzvarēja iepriekšējais prezidents Paul Kagame, Ruandas Patriotiskās frontes (RPF) vadītājs; tā kā UDF nebija iespējas reģistrēties kā politiskajai partijai pirms 2010. gada vēlēšanām; tā kā līdzīga attieksme bija pret citām opozīcijas partijām;

| C. | tā kā V. Ingabire politiskā darbība koncentrējās, citu jautājumu starpā, uz tiesiskumu, politisko apvienību brīvību un sieviešu lomas palielināšanu Ruandā; |
| --- | --- |

C.

tā kā V. Ingabire politiskā darbība koncentrējās, citu jautājumu starpā, uz tiesiskumu, politisko apvienību brīvību un sieviešu lomas palielināšanu Ruandā;

| D. | tā kā RPF joprojām ir dominējošā politiskā partija Ruandā tās prezidenta P. Kagame vadībā, kurš kontrolē sabiedrisko dzīvi saskaņā ar vienpartijas sistēmu, kurā Ruandas valdošo iestāžu kritizētāji tiek vajāti, iebiedēti un ieslodzīti cietumā; |
| --- | --- |

D.

tā kā RPF joprojām ir dominējošā politiskā partija Ruandā tās prezidenta P. Kagame vadībā, kurš kontrolē sabiedrisko dzīvi saskaņā ar vienpartijas sistēmu, kurā Ruandas valdošo iestāžu kritizētāji tiek vajāti, iebiedēti un ieslodzīti cietumā;

| E. | tā kā 2012. gada 30. oktobrīVictoire Ingabire tika piespriests astoņu gadu cietumsods; tā kā viņa tika notiesāta ar divām atjauninātām apsūdzībām un attaisnota četrās citās apsūdzībās; tā kā viņu atzina par vainīgu sazvērestībā ar nolūku kaitēt varas iestādēm, izmantojot terorismu, un 1994. gada genocīda mazināšanā, pamatojoties uz pieņēmumu par viņas attiecībām ar Demokrātiskajiem Ruandas atbrīvošanas spēkiem (FDLR), hutu nemiernieku grupu; tā kā valsts prokurors pieprasīja piespriest mūža ieslodzījumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2012. gada 30. oktobrīVictoire Ingabire tika piespriests astoņu gadu cietumsods; tā kā viņa tika notiesāta ar divām atjauninātām apsūdzībām un attaisnota četrās citās apsūdzībās; tā kā viņu atzina par vainīgu sazvērestībā ar nolūku kaitēt varas iestādēm, izmantojot terorismu, un 1994. gada genocīda mazināšanā, pamatojoties uz pieņēmumu par viņas attiecībām ar Demokrātiskajiem Ruandas atbrīvošanas spēkiem (FDLR), hutu nemiernieku grupu; tā kā valsts prokurors pieprasīja piespriest mūža ieslodzījumu;

| F. | tā kā 2013. gada 25. martāVictoire Ingabire stājās apelācijas tiesas priekšā un aicināja pārskatīt pierādījumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2013. gada 25. martāVictoire Ingabire stājās apelācijas tiesas priekšā un aicināja pārskatīt pierādījumus;

| G. | tā kā Victoire Ingabire kriminālvajāšana par “genocīda ideoloģiju” un “šķeltnieciskumu” demonstrē to, ka Ruandas valdībai trūkst politiskā plurālisma iecietības; |
| --- | --- |

G.

tā kā Victoire Ingabire kriminālvajāšana par “genocīda ideoloģiju” un “šķeltnieciskumu” demonstrē to, ka Ruandas valdībai trūkst politiskā plurālisma iecietības;

| H. | tā kā 2013. gada aprīlī viņas apelācijas gaitā Augstākajā tiesā, izskatot sešas apsūdzības, ko pret viņu izvirzījis prokurors, viņa tika notiesāta par jaunam apsūdzībām, kas netika balstītas uz juridiskiem dokumentiem un kas, kā to apgalvo viņas aizstāvības puse, netika iesniegti tiesas procesa laikā; tā kā divās jaunajās apsūdzībās ir iekļauts negatīvisms/revizionisms un valsts nodevība; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2013. gada aprīlī viņas apelācijas gaitā Augstākajā tiesā, izskatot sešas apsūdzības, ko pret viņu izvirzījis prokurors, viņa tika notiesāta par jaunam apsūdzībām, kas netika balstītas uz juridiskiem dokumentiem un kas, kā to apgalvo viņas aizstāvības puse, netika iesniegti tiesas procesa laikā; tā kā divās jaunajās apsūdzībās ir iekļauts negatīvisms/revizionisms un valsts nodevība;

| I. | tā kā 2013. gada maijā četri apsūdzības liecinieki un viens līdzvainīgi apsūdzētais, kas bija liecinājuši pret Victoire Ingabire 2012. gadā Ruandas Augstajā tiesā, paziņoja Augstākajai tiesai, ka viņu liecības ir safabricētas; tā kā ievērojama cilvēktiesību organizācija pauž bažas par viņu “ilgstošo ieslodzījumu bez iespējām sazināties” un “spīdzināšanu, lai panāktu atzīšanos”; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2013. gada maijā četri apsūdzības liecinieki un viens līdzvainīgi apsūdzētais, kas bija liecinājuši pret Victoire Ingabire 2012. gadā Ruandas Augstajā tiesā, paziņoja Augstākajai tiesai, ka viņu liecības ir safabricētas; tā kā ievērojama cilvēktiesību organizācija pauž bažas par viņu “ilgstošo ieslodzījumu bez iespējām sazināties” un “spīdzināšanu, lai panāktu atzīšanos”;

| J. | tā kā tiesas prāvu, kas sākās 2011. gadā, daudzi novērotāji uzskata par politiski motivētu prāvu; tā kā Ruandas valsts tiesību akti un tiesiskā sistēma ir pretrunā starptautiskajām konvencijām, kurās Ruanda ir dalībniece, jo īpaši Starptautiskajam paktam par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Ruanda parakstīja 1997. gada 16. jūlijā, konkrēti – tās noteikumiem par vārda brīvību un domas brīvību; |
| --- | --- |

J.

tā kā tiesas prāvu, kas sākās 2011. gadā, daudzi novērotāji uzskata par politiski motivētu prāvu; tā kā Ruandas valsts tiesību akti un tiesiskā sistēma ir pretrunā starptautiskajām konvencijām, kurās Ruanda ir dalībniece, jo īpaši Starptautiskajam paktam par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Ruanda parakstīja 1997. gada 16. jūlijā, konkrēti – tās noteikumiem par vārda brīvību un domas brīvību;

| K. | tā kā kopš 2012. gada 16. aprīļaV. Ingabire boikotē prāvu pret sevi, protestējot pret iebiedēšanas un nelegālo pratināšanu procedūrām, ko izmanto pret dažiem no viņas līdzdalības apsūdzētajiem, proti, bijušajiem FLDR dalībniekiem pulkvežleitnantu Tharcisse Nditurende, pulkvežleitnantu Noël Habiyaremye, kapteini Jean Marie Vianney Karuta un majoru Vital Uwumuremyi, kā arī pret tiesas lēmumu samazināt aizstāvības liecinieces Michel Habimana uzklausīšanu, kura apsūdzēja Ruandas varas iestādes liecību falsificēšanā; tā kā Ruandas iestādes nav apstiprinājušas šos apstākļus; |
| --- | --- |

K.

tā kā kopš 2012. gada 16. aprīļaV. Ingabire boikotē prāvu pret sevi, protestējot pret iebiedēšanas un nelegālo pratināšanu procedūrām, ko izmanto pret dažiem no viņas līdzdalības apsūdzētajiem, proti, bijušajiem FLDR dalībniekiem pulkvežleitnantu Tharcisse Nditurende, pulkvežleitnantu Noël Habiyaremye, kapteini Jean Marie Vianney Karuta un majoru Vital Uwumuremyi, kā arī pret tiesas lēmumu samazināt aizstāvības liecinieces Michel Habimana uzklausīšanu, kura apsūdzēja Ruandas varas iestādes liecību falsificēšanā; tā kā Ruandas iestādes nav apstiprinājušas šos apstākļus;

| L. | tā kā Bernard Ntaganda, partijas PS-Imberakuri dibinātājam, tika piespriests četru gadu cietumsods, pamatojoties uz apsūdzībām valsts drošības apdraudēšanā, “šķeltnieciskumā” un centienos rīkot neatļautas demonstrācijas; |
| --- | --- |

L.

tā kā Bernard Ntaganda, partijas PS-Imberakuri dibinātājam, tika piespriests četru gadu cietumsods, pamatojoties uz apsūdzībām valsts drošības apdraudēšanā, “šķeltnieciskumā” un centienos rīkot neatļautas demonstrācijas;

| M. | tā kā 2012. gada 13. septembrīVictoire Ingabire — kopā ar vēl divām personībām Ruandas politikā, Bernard Ntaganda un Deogratias Mushyayidi, visiem pašlaik atrodoties ieslodzījumā Kigali – tika nominēta Eiropas Parlamenta Saharova prēmijai par domas brīvību; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2012. gada 13. septembrīVictoire Ingabire — kopā ar vēl divām personībām Ruandas politikā, Bernard Ntaganda un Deogratias Mushyayidi, visiem pašlaik atrodoties ieslodzījumā Kigali – tika nominēta Eiropas Parlamenta Saharova prēmijai par domas brīvību;

| N. | tā kā Ruanda ir parakstījusi Kotonū nolīgumu, kura teikts, ka cilvēktiesību ievērošana ir būtisks ES un ĀKK sadarbības elements; |
| --- | --- |

N.

tā kā Ruanda ir parakstījusi Kotonū nolīgumu, kura teikts, ka cilvēktiesību ievērošana ir būtisks ES un ĀKK sadarbības elements;

| O. | tā kā cilvēktiesību ievērošana, ieskaitot politisko plurālismu un vārda un biedrošanās brīvību, Ruandā tiek būtiski ierobežota, apgrūtinot opozīcijas partiju darbību un neļaujot žurnālistiem paust kritiskus uzskatus; |
| --- | --- |

O.

tā kā cilvēktiesību ievērošana, ieskaitot politisko plurālismu un vārda un biedrošanās brīvību, Ruandā tiek būtiski ierobežota, apgrūtinot opozīcijas partiju darbību un neļaujot žurnālistiem paust kritiskus uzskatus;

| P. | tā kā demokrātijas konsolidēšanai – tostarp nodrošinot tiesu varas neatkarību un opozīcijas partiju piedalīšanos – ir būtiska nozīme, jo īpaši ņemot vērā 2013. gada parlamenta vēlēšanas un prezidenta vēlēšanas, kas tiks rīkotas 2017. gadā; |
| --- | --- |

P.

tā kā demokrātijas konsolidēšanai – tostarp nodrošinot tiesu varas neatkarību un opozīcijas partiju piedalīšanos – ir būtiska nozīme, jo īpaši ņemot vērā 2013. gada parlamenta vēlēšanas un prezidenta vēlēšanas, kas tiks rīkotas 2017. gadā;

| Q. | tā kā Ruandas genocīds un 1994. gada pilsoņu karš joprojām negatīvi ietekmē reģiona stabilitāti; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Ruandas genocīds un 1994. gada pilsoņu karš joprojām negatīvi ietekmē reģiona stabilitāti;

| 1. | pauž patiesas bažas par Victoire Ingabire sākotnējo tiesas prāvu, kas neatbilda ne starptautiskajiem standartiem, ne viņas tiesībām uz nevainīguma prezumpciju un kas balstījās uz safabricētiem pierādījumiem un citu tajā pašā lietā apsūdzēto personu atzīšanos, kuri bija turēti militārās aizturēšanas Kami nometnē un, domājams, tika spīdzināti, lai piespiestu viņus atzīties; |
| --- | --- |

1.

pauž patiesas bažas par Victoire Ingabire sākotnējo tiesas prāvu, kas neatbilda ne starptautiskajiem standartiem, ne viņas tiesībām uz nevainīguma prezumpciju un kas balstījās uz safabricētiem pierādījumiem un citu tajā pašā lietā apsūdzēto personu atzīšanos, kuri bija turēti militārās aizturēšanas Kami nometnē un, domājams, tika spīdzināti, lai piespiestu viņus atzīties;

| 2. | stingri nosoda tiesas prāvas politisko raksturu, politisko pretinieku sodīšanu un prāvas rezultātu iepriekšēju paredzēšanu; aicina Ruandas tiesu iestādes steidzami nodrošināt Victoire Ingabire taisnīgu pārsūdzības procedūru, kas atbilstu Ruandas un starptautisko tiesību standartiem; |
| --- | --- |

2.

stingri nosoda tiesas prāvas politisko raksturu, politisko pretinieku sodīšanu un prāvas rezultātu iepriekšēju paredzēšanu; aicina Ruandas tiesu iestādes steidzami nodrošināt Victoire Ingabire taisnīgu pārsūdzības procedūru, kas atbilstu Ruandas un starptautisko tiesību standartiem;

| 3. | prasa visos pasākumos iekļaut vienlīdzības principu, lai nodrošinātu, ka abas prāvā iesaistītās puses – apsūdzība un aizstāvība – saņem vienādus procesuālos līdzekļus un iespējas izvērtēt lietiskos pierādījumus, kas pieejami tiesas procesā, un tām tiek dota vienlīdzīga iespēja paust savus argumentus; mudina labāk iepazīties ar pierādījumiem, tostarp ar iespējām nodrošināt, ka tie nav iegūti spīdzināšanas rezultātā; |
| --- | --- |

3.

prasa visos pasākumos iekļaut vienlīdzības principu, lai nodrošinātu, ka abas prāvā iesaistītās puses – apsūdzība un aizstāvība – saņem vienādus procesuālos līdzekļus un iespējas izvērtēt lietiskos pierādījumus, kas pieejami tiesas procesā, un tām tiek dota vienlīdzīga iespēja paust savus argumentus; mudina labāk iepazīties ar pierādījumiem, tostarp ar iespējām nodrošināt, ka tie nav iegūti spīdzināšanas rezultātā;

| 4. | aicina ES nosūtīt novērotājus Victoire Ingabire pārsūdzības procedūras novērošanai; |
| --- | --- |

4.

aicina ES nosūtīt novērotājus Victoire Ingabire pārsūdzības procedūras novērošanai;

| 5. | uzsver, ka tas ciena Ruandas tiesu sistēmas neatkarību, tomēr atgādina Ruandas iestādēm, ka saistībā ar oficiālo politisko dialogu ar Ruandu saskaņā ar Kotonū nolīguma 8. pantu Savienībai ir radušās bažas par pienācīgu cilvēktiesību un tiesību uz taisnīgu tiesu ievērošanu; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka tas ciena Ruandas tiesu sistēmas neatkarību, tomēr atgādina Ruandas iestādēm, ka saistībā ar oficiālo politisko dialogu ar Ruandu saskaņā ar Kotonū nolīguma 8. pantu Savienībai ir radušās bažas par pienācīgu cilvēktiesību un tiesību uz taisnīgu tiesu ievērošanu;

| 6. | atgādina, ka pulcēšanās, biedrošanās un vārda brīvība ir svarīgi ikvienas demokrātijas elementi, un uzskata, ka šo principu piemērošana Ruandā tiek būtiski ierobežota; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka pulcēšanās, biedrošanās un vārda brīvība ir svarīgi ikvienas demokrātijas elementi, un uzskata, ka šo principu piemērošana Ruandā tiek būtiski ierobežota;

| 7. | nosoda visa veida represijas, iebiedēšanu un aizturēšanu, kas vērstas uz politiskajiem aktīvistiem, žurnālistiem un cilvēktiesību aktīvistiem; mudina Ruandas varas iestādes nekavējoties atbrīvot visas personas un pārējos aktīvistus, kas aizturēti vai notiesāti tikai par to, ka izmantojuši savas tiesības uz vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvību; šajā sakarībā mudina Ruandas iestādes pielāgot valsts tiesību aktus tā, lai garantētu vārda brīvības ievērošanu; |
| --- | --- |

7.

nosoda visa veida represijas, iebiedēšanu un aizturēšanu, kas vērstas uz politiskajiem aktīvistiem, žurnālistiem un cilvēktiesību aktīvistiem; mudina Ruandas varas iestādes nekavējoties atbrīvot visas personas un pārējos aktīvistus, kas aizturēti vai notiesāti tikai par to, ka izmantojuši savas tiesības uz vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvību; šajā sakarībā mudina Ruandas iestādes pielāgot valsts tiesību aktus tā, lai garantētu vārda brīvības ievērošanu;

| 8. | mudina Ruandas valdību ievērot starptautiskās tiesības un Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Āfrikas Hartu par cilvēktiesībām un tautu tiesībām; |
| --- | --- |

8.

mudina Ruandas valdību ievērot starptautiskās tiesības un Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Āfrikas Hartu par cilvēktiesībām un tautu tiesībām;

| 9. | atgādina, ka liecību iegūšana, izmantojot spīdzināšanu vai cita veida sliktu izturēšanos, ir nepieņemama jebkurā tiesvedībā; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka liecību iegūšana, izmantojot spīdzināšanu vai cita veida sliktu izturēšanos, ir nepieņemama jebkurā tiesvedībā;

| 10. | aicina Ruandas tiesu iestādes efektīvi izmeklēt iespējamās spīdzināšanas gadījumus un cita veida cilvēktiesību pārkāpumus un saukt par šādiem nodarījumiem atbildīgās personas pie atbildības, jo visatļautība nav pieļaujama; |
| --- | --- |

10.

aicina Ruandas tiesu iestādes efektīvi izmeklēt iespējamās spīdzināšanas gadījumus un cita veida cilvēktiesību pārkāpumus un saukt par šādiem nodarījumiem atbildīgās personas pie atbildības, jo visatļautība nav pieļaujama;

| 11. | pauž bažas par to, ka 19 gadus pēc Ruandas patriotiskās frontes (RPF) nākšanas pie varas un divus gadus pēc prezidenta P. Kagame atkārtotas ievēlēšanas Ruandā vēl nedarbojas neviena politiskās opozīcijas partija; |
| --- | --- |

11.

pauž bažas par to, ka 19 gadus pēc Ruandas patriotiskās frontes (RPF) nākšanas pie varas un divus gadus pēc prezidenta P. Kagame atkārtotas ievēlēšanas Ruandā vēl nedarbojas neviena politiskās opozīcijas partija;

| 12. | aicina Ruandas iestādes nodrošināt administratīvās, likumdošanas un tiesu varas nodalīšanu, jo īpaši tiesu iestāžu neatkarību, un kā daļu no demokrātiskā procesa veicināt opozīcijas partiju līdzdalību, kas balstīta uz savstarpēju cieņu un iekļaujošu dialogu; |
| --- | --- |

12.

aicina Ruandas iestādes nodrošināt administratīvās, likumdošanas un tiesu varas nodalīšanu, jo īpaši tiesu iestāžu neatkarību, un kā daļu no demokrātiskā procesa veicināt opozīcijas partiju līdzdalību, kas balstīta uz savstarpēju cieņu un iekļaujošu dialogu;

| 13. | uzskata, ka 2008. gadā pieņemtais genocīda ideoloģijas likums, kuru izmantoja, lai apsūdzētu Victoire Ingabire, ir kalpojis par politisko instrumentu, lai apklusinātu pret valdību vērsto kritiku; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka 2008. gadā pieņemtais genocīda ideoloģijas likums, kuru izmantoja, lai apsūdzētu Victoire Ingabire, ir kalpojis par politisko instrumentu, lai apklusinātu pret valdību vērsto kritiku;

| 14. | aicina Ruandas valdību pārskatīt genocīda ideoloģijas likumu, lai to pieskaņotu Ruandas saistībām saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, un grozīt likumu, kas paredz sodu par pārkāpumiem saistībā ar diskrimināciju un sektantismu, lai to saskaņotu ar Ruandu saistībām atbilstoši starptautiskajām cilvēktiesību normām; |
| --- | --- |

14.

aicina Ruandas valdību pārskatīt genocīda ideoloģijas likumu, lai to pieskaņotu Ruandas saistībām saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, un grozīt likumu, kas paredz sodu par pārkāpumiem saistībā ar diskrimināciju un sektantismu, lai to saskaņotu ar Ruandu saistībām atbilstoši starptautiskajām cilvēktiesību normām;

| 15. | uzsver, ka Victoire Ingabire krimināllieta, kas ir viena no ilgākajām Ruandas vēsturē, ir gan politiski, gan juridiski svarīga, jo tā ir pārbaude Ruandas tiesu varas spējai taisnīgi un neatkarīgi izskatīt augsta līmeņa politiskās lietas; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka Victoire Ingabire krimināllieta, kas ir viena no ilgākajām Ruandas vēsturē, ir gan politiski, gan juridiski svarīga, jo tā ir pārbaude Ruandas tiesu varas spējai taisnīgi un neatkarīgi izskatīt augsta līmeņa politiskās lietas;

| 16. | atgādina Ruandas iestādēm, ka demokrātija ir balstīta uz plurālistisku valdību, darboties spējīgu opozīciju, neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem un tiesu varu, cilvēktiesību ievērošanu un tiesību uz vārda un pulcēšanās brīvību ievērošanu; šajā sakarībā aicina Ruandu ievērot minētos standartus un veikt uzlabojumus cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

16.

atgādina Ruandas iestādēm, ka demokrātija ir balstīta uz plurālistisku valdību, darboties spējīgu opozīciju, neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem un tiesu varu, cilvēktiesību ievērošanu un tiesību uz vārda un pulcēšanās brīvību ievērošanu; šajā sakarībā aicina Ruandu ievērot minētos standartus un veikt uzlabojumus cilvēktiesību jomā;

| 17. | uzsver, ka saistībā ar Ruandas darbu starptautiskās attīstības jomā daudz svarīgāka prioritāte būtu jāpiešķir cilvēktiesībām, tiesiskumam un pārredzamai un atsaucīgai pārvaldībai; aicina ES sadarbībā ar citiem starptautiskajiem donoriem izdarīt nepārtrauktu spiedienu, lai veicinātu cilvēktiesību reformas Ruandā; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka saistībā ar Ruandas darbu starptautiskās attīstības jomā daudz svarīgāka prioritāte būtu jāpiešķir cilvēktiesībām, tiesiskumam un pārredzamai un atsaucīgai pārvaldībai; aicina ES sadarbībā ar citiem starptautiskajiem donoriem izdarīt nepārtrauktu spiedienu, lai veicinātu cilvēktiesību reformas Ruandā;

| 18. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ANO Drošības padomei, ANO ģenerālsekretāram, Āfrikas Savienības institūcijām, Austrumāfrikas Kopienai, ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai, Eiropas Savienības dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Victoire Ingabire aizstāvjiem un Ruandas prezidentam. |
| --- | --- |

18.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ANO Drošības padomei, ANO ģenerālsekretāram, Āfrikas Savienības institūcijām, Austrumāfrikas Kopienai, ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai, Eiropas Savienības dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Victoire Ingabire aizstāvjiem un Ruandas prezidentam.

---

(1)  franču valodā: Forces Démocratiques Unifiées (FDU–Inkingi).

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2013. gada 21. maijs

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/131 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/131

---

P7_TA(2013)0195

Pieprasījums aizstāvēt Gabriele Albertini imunitāti

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Gabriele Albertini imunitāti un privilēģijas (2012/2240(IMM))

(2016/C 055/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Gabriele Albertini2012. gada 19. jūlija pieprasījumu aizstāvēt viņa imunitāti saistībā ar Milānas (Itālija) tiesā uzsākto tiesvedību, kurš paziņots plenārsēdē 2012. gada 10. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Gabriele Albertini2012. gada 19. jūlija pieprasījumu aizstāvēt viņa imunitāti saistībā ar Milānas (Itālija) tiesā uzsākto tiesvedību, kurš paziņots plenārsēdē 2012. gada 10. septembrī,

| — | pēc Gabriele Albertini uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Gabriele Albertini uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 68. pantu Itālijas Republikas Konstitūcijā, kas grozīta ar 1993. gada 29. oktobra Konstitucionālo likumu Nr. 3, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 68. pantu Itālijas Republikas Konstitūcijā, kas grozīta ar 1993. gada 29. oktobra Konstitucionālo likumu Nr. 3,

| — | ņemot vērā Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. oktobra, 2008. gada 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. oktobra, 2008. gada 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumus (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 6. panta 3. punktu un 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 6. panta 3. punktu un 7. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0149/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0149/2013),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta deputāts Gabriele Albertini ir lūdzis aizstāvēt deputāta imunitāti saistībā ar tiesvedību Itālijas tiesā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta deputāts Gabriele Albertini ir lūdzis aizstāvēt deputāta imunitāti saistībā ar tiesvedību Itālijas tiesā;

| B. | tā kā Gabriele Albertini pieprasījums ir saistīts ar apsūdzību, kas pret viņu celta Milānas tiesā Alfredo Roblado vārdā sakarā ar Gabriele Albertini paziņojumiem kādā intervijā, ko 2011. gada 26. oktobrī publicēja Itālijas laikraksts Il Sole 24 Ore un citā intervijā, ko 2012. gada 19. februārī publicēja Itālijas laikraksts Corriere della Sera; |
| --- | --- |

B.

tā kā Gabriele Albertini pieprasījums ir saistīts ar apsūdzību, kas pret viņu celta Milānas tiesā Alfredo Roblado vārdā sakarā ar Gabriele Albertini paziņojumiem kādā intervijā, ko 2011. gada 26. oktobrī publicēja Itālijas laikraksts Il Sole 24 Ore un citā intervijā, ko 2012. gada 19. februārī publicēja Itālijas laikraksts Corriere della Sera;

| C. | tā kā saskaņā ar apsūdzības rakstu šajās intervijās sniegtie paziņojumi esot apmelojums, kā rezultātā izvirzīta prasība par kaitējuma atlīdzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar apsūdzības rakstu šajās intervijās sniegtie paziņojumi esot apmelojums, kā rezultātā izvirzīta prasība par kaitējuma atlīdzību;

| D. | tā kā abās intervijās sniegtie paziņojumi attiecas uz “atvasināto instrumentu tiesas prāvu” par to apstākļu izmeklēšanu, kuri attiecas uz 2005. gadu un Milānas pašvaldību un ir saistīti ar Gabriele Albertini kā šīs pilsētas mēra darbību; |
| --- | --- |

D.

tā kā abās intervijās sniegtie paziņojumi attiecas uz “atvasināto instrumentu tiesas prāvu” par to apstākļu izmeklēšanu, kuri attiecas uz 2005. gadu un Milānas pašvaldību un ir saistīti ar Gabriele Albertini kā šīs pilsētas mēra darbību;

| E. | tā kā Gabriele Albertini abas intervijas sniedza laikā, kad viņš bija Eiropas Parlamenta deputāts pēc viņa ievēlēšanas Eiropas Parlamentā 2004. un 2009. gada vēlēšanu rezultātā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Gabriele Albertini abas intervijas sniedza laikā, kad viņš bija Eiropas Parlamenta deputāts pēc viņa ievēlēšanas Eiropas Parlamentā 2004. un 2009. gada vēlēšanu rezultātā;

| F. | tā kā saskaņā ar Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu pret Eiropas Parlamenta deputātiem nedrīkst veikt izmeklēšanas darbības, viņus nedrīkst aizturēt vai sākt pret viņiem tiesvedību saistībā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot pienākumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu pret Eiropas Parlamenta deputātiem nedrīkst veikt izmeklēšanas darbības, viņus nedrīkst aizturēt vai sākt pret viņiem tiesvedību saistībā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot pienākumus;

| G. | tā kā saskaņā ar Parlamentā iedibināto kārtību tas, ka uzsāktā tiesvedība ir saistīta ar civiltiesībām vai administratīvajām tiesībām vai ka uz šo tiesvedību attiecas dažādi civiltiesību vai administratīvo tiesību aspekti, pats par sevi negarantē imunitāti, ko paredz minētais pants; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar Parlamentā iedibināto kārtību tas, ka uzsāktā tiesvedība ir saistīta ar civiltiesībām vai administratīvajām tiesībām vai ka uz šo tiesvedību attiecas dažādi civiltiesību vai administratīvo tiesību aspekti, pats par sevi negarantē imunitāti, ko paredz minētais pants;

| H. | tā kā no lietas apstākļiem, kas izklāstīti apsūdzības rakstā un Gabriele Albertini mutiskajos paskaidrojumos Juridiskajai komitejai, izriet, ka Gabriele Albertini paziņojumiem nav tiešas un acīmredzamas saistības ar deputāta pienākumu pildīšanu Eiropas Parlamentā; |
| --- | --- |

H.

tā kā no lietas apstākļiem, kas izklāstīti apsūdzības rakstā un Gabriele Albertini mutiskajos paskaidrojumos Juridiskajai komitejai, izriet, ka Gabriele Albertini paziņojumiem nav tiešas un acīmredzamas saistības ar deputāta pienākumu pildīšanu Eiropas Parlamentā;

| I. | tā kā Gabriele Albertini, sniedzot abas intervijas par “atvasināto instrumentu tiesas prāvu”, tobrīd nepildīja savus Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus, |
| --- | --- |

I.

tā kā Gabriele Albertini, sniedzot abas intervijas par “atvasināto instrumentu tiesas prāvu”, tobrīd nepildīja savus Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus,

| 1. | nolemj neaizstāvēt Gabriele Albertini imunitāti un privilēģijas; |
| --- | --- |

1.

nolemj neaizstāvēt Gabriele Albertini imunitāti un privilēģijas;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Itālijas Republikas kompetentajai iestādei un Gabriele Albertini. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Itālijas Republikas kompetentajai iestādei un Gabriele Albertini.

---

(1)  1964. gada 12. maija spriedums lietā 101/63, Wagner/Fohrmann un Krier (1964, Recueil, 387. lpp.), 1986. gada 10. jūlija spriedums lietā 149/85, Wybot/Faure u. c. (1986, Recueil, 2391. lpp.), 2008. gada 15. oktobra spriedums lietā T-345/05, Mote/Parlaments (2008, Krājums, II-2849. lpp.), 2008. gada 21. oktobra spriedums apvienotajās lietās C-200/07 un C-201/07, Marra/De Gregorio un Clemente (2008, Krājums, I-7929. lpp.), 2010. gada 19. marta spriedums lietā T-42/06, Gollnisch/Parlaments (2010, Krājums, II-1135. lpp.), 2011. gada 6. septembra spriedums lietā C-163/10, Patriciello (2011, Krājums, I-7565. lpp.).

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/132 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/132

---

P7_TA(2013)0196

Pieprasījums atcelt Spyros Danellis deputāta imunitāti (I)

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Spyros Danellis imunitāti (I) (2013/2014(IMM))

(2016/C 055/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Spyros Danellis imunitātes atcelšanas pieprasījumu (dokumenta Nr. 4634/2012) , ko Grieķijas Republikas Augstākās tiesas prokurora vietnieks nosūtījis 2012. gada 11. decembrī saistībā ar Krētas Apelācijas instances tiesas trīs tiesnešu sastāvā 2012. gada 22. marta lēmumu (Nr. 584/2012) un kas paziņots 2013. gada 14. janvāra plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Spyros Danellis imunitātes atcelšanas pieprasījumu (dokumenta Nr. 4634/2012) , ko Grieķijas Republikas Augstākās tiesas prokurora vietnieks nosūtījis 2012. gada 11. decembrī saistībā ar Krētas Apelācijas instances tiesas trīs tiesnešu sastāvā 2012. gada 22. marta lēmumu (Nr. 584/2012) un kas paziņots 2013. gada 14. janvāra plenārsēdē,

| — | pēc Spyros Danellis uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Spyros Danellis uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, kā arī Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, kā arī Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumus (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0159/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0159/2013),

| A. | tā kā Grieķijas Republikas Augstākās tiesas prokurora vietnieks ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Spyros Danellis imunitāti saistībā ar iespējamu kriminālvajāšanas uzsākšanu, pamatojoties uz aizdomām par noziedzīgu nodarījumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Grieķijas Republikas Augstākās tiesas prokurora vietnieks ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Spyros Danellis imunitāti saistībā ar iespējamu kriminālvajāšanas uzsākšanu, pamatojoties uz aizdomām par noziedzīgu nodarījumu;

| B. | tā kā saskaņā ar Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Parlamenta deputātiem viņu valsts teritorijā ir tāda pati imunitāte, kāda ir piešķirta šīs valsts parlamenta deputātiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Parlamenta deputātiem viņu valsts teritorijā ir tāda pati imunitāte, kāda ir piešķirta šīs valsts parlamenta deputātiem;

| C. | tā kā Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pantā ir paredzēts, ka parlamenta pilnvaru laikā pret parlamenta deputātiem bez tā iepriekšējas atļaujas nevar vērst kriminālvajāšanu, viņus nevar arestēt, apcietināt vai citādi ierobežot viņu brīvību; |
| --- | --- |

C.

tā kā Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pantā ir paredzēts, ka parlamenta pilnvaru laikā pret parlamenta deputātiem bez tā iepriekšējas atļaujas nevar vērst kriminālvajāšanu, viņus nevar arestēt, apcietināt vai citādi ierobežot viņu brīvību;

| D. | tā kā Spyros Danellis tiek apsūdzēts dienesta stāvokļa ļaunprātīga izmantošanā, jo ir aizdomas, ka viņš, būdams Hersonisas pilsētas mērs Iraklijas apgabalā, nav veicis nekādus pasākumus, lai slēgtu uzņēmumu, kas darbojās viņa pašvaldībā, neskatoties uz sanitārās uzraudzības iestādes lēmumu, ar kuru bija pieprasīta šāda pasākuma veikšana; |
| --- | --- |

D.

tā kā Spyros Danellis tiek apsūdzēts dienesta stāvokļa ļaunprātīga izmantošanā, jo ir aizdomas, ka viņš, būdams Hersonisas pilsētas mērs Iraklijas apgabalā, nav veicis nekādus pasākumus, lai slēgtu uzņēmumu, kas darbojās viņa pašvaldībā, neskatoties uz sanitārās uzraudzības iestādes lēmumu, ar kuru bija pieprasīta šāda pasākuma veikšana;

| E. | tā kā darbības, par kurām pastāv aizdomas, nav uzskatāmas par viedokļa paušanu vai balsojuma veikšanu, pildot Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus, kā tās minēts Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā; |
| --- | --- |

E.

tā kā darbības, par kurām pastāv aizdomas, nav uzskatāmas par viedokļa paušanu vai balsojuma veikšanu, pildot Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus, kā tās minēts Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā;

| F. | tā kā apsūdzība acīmredzami nekādi nav saistīta ar Spyros Danellis Eiropas Parlamenta deputāta statusu, bet attiecas uz viņa bijušo Hersonissos pilsētas mēra statusu; |
| --- | --- |

F.

tā kā apsūdzība acīmredzami nekādi nav saistīta ar Spyros Danellis Eiropas Parlamenta deputāta statusu, bet attiecas uz viņa bijušo Hersonissos pilsētas mēra statusu;

| G. | tā kā nav iemesla uzskatīt, ka runa ir par tendenciozu vajāšanu ar nodomu kaitēt konkrētai personai, jo īpaši paturot prātā, ka Spyros Danellis nav vienīgais apsūdzētais šajā konkrētajā lietā; |
| --- | --- |

G.

tā kā nav iemesla uzskatīt, ka runa ir par tendenciozu vajāšanu ar nodomu kaitēt konkrētai personai, jo īpaši paturot prātā, ka Spyros Danellis nav vienīgais apsūdzētais šajā konkrētajā lietā;

| 1. | nolemj atcelt Spyros Danellis deputāta imunitāti; |
| --- | --- |

1.

nolemj atcelt Spyros Danellis deputāta imunitāti;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Grieķijas Republikas Augstākās tiesas prokuroram un Spyros Danellis. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Grieķijas Republikas Augstākās tiesas prokuroram un Spyros Danellis.

---

(1)  1964. gada 12. maija spriedums lietā 101/63, Wagner/Fohrmann un Krier (1964, Recueil, 387. lpp.), 1986. gada 10. jūlija spriedums lietā 149/85, Wybot/Faure u. c. (1986, Recueil, 2391. lpp.), 2008. gada 15. oktobra spriedums lietā T-345/05, Mote/Parlaments (2008, Krājums, II-2849. lpp.), 2008. gada 21. oktobra spriedums apvienotajās lietās C-200/07 un C-201/07, Marra/De Gregorio un Clemente (2008, Krājums, I-7929. lpp.), 2010. gada 19. marta spriedums lietā T-42/06, Gollnisch/Parlaments (2010, Krājums, II-1135. lpp.), 2011. gada 6. septembra spriedums lietā C-163/10, Patriciello (2011, Krājums, I-7565. lpp.).

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/133 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/133

---

P7_TA(2013)0197

Pieprasījums atcelt Spyros Danellis deputāta imunitāti (II)

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Spyros Danellis deputāta imunitāti (II) (2013/2028(IMM))

(2016/C 055/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Spyros Danellis deputāta imunitātes atcelšanas pieprasījumu, ko Grieķijas Republikas Augstākās tiesas prokurora vietnieks nosūtījis 2012. gada 11. decembrī (atsauces Nr. 4825/2012) saistībā ar Krētas Apelācijas tiesas 2012. gada 9. un 16. oktobra spriedumu (atsauces Nr. 1382/2012) un kas paziņots 2013. gada 6. februāra plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Spyros Danellis deputāta imunitātes atcelšanas pieprasījumu, ko Grieķijas Republikas Augstākās tiesas prokurora vietnieks nosūtījis 2012. gada 11. decembrī (atsauces Nr. 4825/2012) saistībā ar Krētas Apelācijas tiesas 2012. gada 9. un 16. oktobra spriedumu (atsauces Nr. 1382/2012) un kas paziņots 2013. gada 6. februāra plenārsēdē,

| — | pēc Spyros Danellis uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Spyros Danellis uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, kā arī Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, kā arī Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumus (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0160/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0160/2013),

| A. | tā kā Grieķijas Republikas prokurora vietnieks ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Spyros Danellis deputāta imunitāti saistībā ar iespējamo tiesvedību pārkāpumā, par kura izdarīšanu deputāts tiek turēts aizdomās; |
| --- | --- |

A.

tā kā Grieķijas Republikas prokurora vietnieks ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Spyros Danellis deputāta imunitāti saistībā ar iespējamo tiesvedību pārkāpumā, par kura izdarīšanu deputāts tiek turēts aizdomās;

| B. | tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem savas valsts teritorijā ir tāda pati imunitāte, kāda ir piešķirta attiecīgās valsts parlamenta deputātiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem savas valsts teritorijā ir tāda pati imunitāte, kāda ir piešķirta attiecīgās valsts parlamenta deputātiem;

| C. | tā kā Ģrieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pants paredz to, ka parlamentārā sasaukuma laikā Parlamenta pret deputātiem nedrīkst sākt kriminālvajāšanu, viņus arestēt, apcietināt vai kā citādi aizturēt bez iepriekšējas Parlamenta atļaujas; |
| --- | --- |

C.

tā kā Ģrieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pants paredz to, ka parlamentārā sasaukuma laikā Parlamenta pret deputātiem nedrīkst sākt kriminālvajāšanu, viņus arestēt, apcietināt vai kā citādi aizturēt bez iepriekšējas Parlamenta atļaujas;

| D. | tā kā Spyros Danellis tiek apsūdzēts par to, ka viņš ir apzināti nepatiesi apsūdzējis trešo personu nelikumīgā nodarījumā ar mērķi panākt šīs personas kriminālvajāšanu un sniedzis nepatiesu informāciju par trešo personu, kas varētu kaitēt šīs personas reputācijai un labajam vārdam; |
| --- | --- |

D.

tā kā Spyros Danellis tiek apsūdzēts par to, ka viņš ir apzināti nepatiesi apsūdzējis trešo personu nelikumīgā nodarījumā ar mērķi panākt šīs personas kriminālvajāšanu un sniedzis nepatiesu informāciju par trešo personu, kas varētu kaitēt šīs personas reputācijai un labajam vārdam;

| E. | tā kā minētā nepatiesā informācija un apsūdzības attiecas uz tādu augļu pārdošanu, kas tika ievākti no olīvkokiem un citiem augļu kokiem, kuri atradās uz ekspropriētas zemes un kurus ar saknēm izgāza darbuzņēmējs, kas veica dambja būvdarbus publiskā sektora uzdevumā, lai uzbūvētu dambi Iraklijas prefektūras Hersonisosas pašvaldības teritorijā, kad šīs pašvaldības priekšsēdētājs bija Spyros Danellis; |
| --- | --- |

E.

tā kā minētā nepatiesā informācija un apsūdzības attiecas uz tādu augļu pārdošanu, kas tika ievākti no olīvkokiem un citiem augļu kokiem, kuri atradās uz ekspropriētas zemes un kurus ar saknēm izgāza darbuzņēmējs, kas veica dambja būvdarbus publiskā sektora uzdevumā, lai uzbūvētu dambi Iraklijas prefektūras Hersonisosas pašvaldības teritorijā, kad šīs pašvaldības priekšsēdētājs bija Spyros Danellis;

| F. | tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu minētās darbības nav saistītas ar viedokli, ko paudusi, vai ar balsojumu, ko veikusi attiecīgā persona, pildot Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu minētās darbības nav saistītas ar viedokli, ko paudusi, vai ar balsojumu, ko veikusi attiecīgā persona, pildot Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus;

| G. | tā kā šī apsūdzība acīmredzami ir saistīta nevis ar Spyros Danellis Eiropas Parlamenta deputāta statusu, bet gan ar viņa iepriekš ieņemto Hersonisosas pašvaldības priekšsēdētāja amatu; |
| --- | --- |

G.

tā kā šī apsūdzība acīmredzami ir saistīta nevis ar Spyros Danellis Eiropas Parlamenta deputāta statusu, bet gan ar viņa iepriekš ieņemto Hersonisosas pašvaldības priekšsēdētāja amatu;

| H. | tā kā nav iemesla aizdomām par fumus persecutionis, jo īpaši ņemot vērā to, ka Spyros Danellis šajā lietā nav vienīgais apsūdzētais, |
| --- | --- |

H.

tā kā nav iemesla aizdomām par fumus persecutionis, jo īpaši ņemot vērā to, ka Spyros Danellis šajā lietā nav vienīgais apsūdzētais,

| 1. | nolemj atcelt Spyros Danellis deputāta imunitāti; |
| --- | --- |

1.

nolemj atcelt Spyros Danellis deputāta imunitāti;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Grieķijas Republikas Augstākās tiesas prokuroram un Spyros Danellis. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Grieķijas Republikas Augstākās tiesas prokuroram un Spyros Danellis.

---

(1)  1964. gada 12. maija spriedums lietā 101/63, Wagner/Fohrmann un Krier (1964, Recueil, 387. lpp.), 1986. gada 10. jūlija spriedums lietā 149/85, Wybot/Faure u. c. (1986, Recueil, 2391. lpp.), 2008. gada 15. oktobra spriedums lietā T-345/05, Mote/Parlaments (2008, Krājums, II-2849. lpp.), 2008. gada 21. oktobra spriedums apvienotajās lietās C-200/07 un C-201/07, Marra/De Gregorio un Clemente (2008, Krājums, I-7929. lpp.), 2010. gada 19. marta spriedums lietā T-42/06, Gollnisch/Parlaments (2010, Krājums, II-1135. lpp.), 2011. gada 6. septembra spriedums lietā C-163/10, Patriciello (2011, Krājums, I-7565. lpp.).

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/135 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/135

---

P7_TA(2013)0207

Mutiskie grozījumi vai citas mutiskas izmaiņas (Reglamenta 156. panta 6. punkta interpretācija)

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija lēmums par mutiskiem grozījumiem un citām mutiskām izmaiņām (Eiropas Parlamenta Reglamenta 156. panta 6. punkta interpretācija)

(2016/C 055/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo lietu komitejas priekšsēdētāja 2013. gada 24. aprīļa vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo lietu komitejas priekšsēdētāja 2013. gada 24. aprīļa vēstuli,

| — | ņemot vērā Reglamenta 211. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 211. pantu,

| 1. | nolemj piemērot šādu 156. panta 6. punkta interpretāciju:
  “Pēc priekšsēdētāja priekšlikuma mutisku grozījums vai jebkādas citas mutiskas izmaiņas pielīdzina grozījumam, kurš nav izplatīts visās oficiālajās valodās. Ja priekšsēdētājs uzskata to par pieņemamu, pamatojoties uz 157. panta 3. punktu, un ja nav izteikti iebildumi saskaņā ar 156. panta 6. punktu, to nodod balsošanai atbilstīgi izveidotajai balsošanas secībai.
  Komitejā balsu skaitu, kāds nepieciešams, lai iebilstu pret šādu grozījumu vai šādu izmaiņu, nosaka, pamatojoties uz 196. pantu, proporcionāli plenārsēdei noteiktajam balsu skaitam, vajadzības gadījumā noapaļojot uz augšu līdz veselam skaitlim.” |
| --- | --- |

1.

nolemj piemērot šādu 156. panta 6. punkta interpretāciju:

“Pēc priekšsēdētāja priekšlikuma mutisku grozījums vai jebkādas citas mutiskas izmaiņas pielīdzina grozījumam, kurš nav izplatīts visās oficiālajās valodās. Ja priekšsēdētājs uzskata to par pieņemamu, pamatojoties uz 157. panta 3. punktu, un ja nav izteikti iebildumi saskaņā ar 156. panta 6. punktu, to nodod balsošanai atbilstīgi izveidotajai balsošanas secībai.

Komitejā balsu skaitu, kāds nepieciešams, lai iebilstu pret šādu grozījumu vai šādu izmaiņu, nosaka, pamatojoties uz 196. pantu, proporcionāli plenārsēdei noteiktajam balsu skaitam, vajadzības gadījumā noapaļojot uz augšu līdz veselam skaitlim.”

| 2. | uzdod priekšsēdētajam informatīvos nolūkos nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētajam informatīvos nolūkos nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2013. gada 21. maijs

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/136 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/136

---

P7_TA(2013)0191

ES un Šrilankas nolīgums par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem ***

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (15318/2012 – C7-0391/2012 – 2012/0018(NLE))

(Piekrišana)

(2016/C 055/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (15318/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (15318/2012),

| — | ņemot vērā nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (08176/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (08176/2012),

| — | ņemot vērā Padomes piekrišanas pieprasījumu, ko tā iesniedza saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu (C7-0391/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes piekrišanas pieprasījumu, ko tā iesniedza saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu (C7-0391/2012),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A7-0169/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A7-0169/2013),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/136 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/136

---

P7_TA(2013)0192

Pastiprināta sadarbība starp Eiropas Savienību un Eiropas Aeronavigācijas drošības organizāciju ***

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu nolīgumu, ar ko izveido vispārēju satvaru pastiprinātai sadarbībai starp Eiropas Savienību un Eiropas Aeronavigācijas drošības organizāciju (05822/2013 – C7-0044/2013 – 2012/0213(NLE))

(Piekrišana)

(2016/C 055/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (05822/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (05822/2013),

| — | ņemot vērā Padomes Lēmumu par to, lai Savienības vārdā parakstītu un pagaidu kārtā piemērotu nolīgumu, ar ko izveido vispārēju satvaru pastiprinātai sadarbībai starp Eiropas Savienību un Eiropas Aeronavigācijas drošības organizāciju (13792/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Lēmumu par to, lai Savienības vārdā parakstītu un pagaidu kārtā piemērotu nolīgumu, ar ko izveido vispārēju satvaru pastiprinātai sadarbībai starp Eiropas Savienību un Eiropas Aeronavigācijas drošības organizāciju (13792/2012),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7-0044/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7-0044/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A7-0157/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A7-0157/2013),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācijai.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/137 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/137

---

P7_TA(2013)0193

Grozījumu izdarīšana Regulā (EEK, Euratom) Nr. 354/83 attiecībā uz iestāžu vēsturisko arhīva materiālu nodošanu glabāšanai Eiropas Universitātes institūtā Florencē ***

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK, Euratom) Nr. 354/83 attiecībā uz iestāžu vēstures arhīvu deponēšanu Eiropas Universitātes institūtā Florencē (06867/2013 – C7-0081/2013 – 2012/0221(APP))

(Īpašā likumdošanas procedūra – piekrišana)

(2016/C 055/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes regulas projektu (06867/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes regulas projektu (06867/2013),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 352. pantu (C7-0081/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 352. pantu (C7-0081/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ieteikumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu (A7-0156/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ieteikumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu (A7-0156/2013),

| 1. | sniedz piekrišanu Padomes regulas projektam; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu Padomes regulas projektam;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/138 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/138

---

P7_TA(2013)0194

Laikposms astotajai Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanai vispārējās tiešās vēlēšanās *

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko nosaka laikposmu astotajai Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanai vispārējās tiešās vēlēšanās (07279/2013 – C7-0068/2013 – 2013/0802(CNS))

(Apspriešanās)

(2016/C 055/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (07279/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (07279/2013),

| — | ņemot vērā 11. panta 2. punkta otro daļu Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās (1), saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0068/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. panta 2. punkta otro daļu Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās (1), saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0068/2013),

| — | ņemot vērā 2012. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2014. gadā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2014. gadā (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A7-0138/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A7-0138/2013),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes projektu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, kā arī informācijai dalībvalstu un Horvātijas Republikas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, kā arī informācijai dalībvalstu un Horvātijas Republikas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Akts, kas pievienots Padomes 1976. gada 20. septembra Lēmumam 76/787/EOTK, EEK, Euratom (OV L 278, 8.10.1976., 1. lpp.) un kurā izdarīti grozījumi ar Padomes Lēmumu 93/81/Euratom, EOTK, EEK (OV L 33, 9.2.1993., 15. lpp.) un Padomes Lēmumu 2002/772/EK, Euratom (OV L 283, 21.10.2002., 1. lpp.).

(2)  Šajā datumā pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0462.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/138 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/138

---

P7_TA(2013)0200

Naftas un gāzes meklēšanas, izpētes un ieguves darbības jūrā ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par naftas un gāzes meklēšanas, izpētes un ieguves darbību jūrā drošumu (COM(2011)0688 – C7-0392/2011 – 2011/0309(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

(2016/C 055/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0688), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0688),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0392/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0392/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 22. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 22. februāra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 6. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 6. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A7-0121/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A7-0121/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 143, 22.5.2012., 107. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0309

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. maijä, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES par to darbību drošumu, kas saistītas ar naftas un gāzes nozares darbībām jūrā, un ar kuru groza Direktīvu 2004/35/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2013/30/ES.)

---

Trešdiena, 2013. gada 22. maijs

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/140 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/140

---

P7_TA(2013)0208

Projekts protokolam par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošanu Čehijas Republikai (Piekrišana) ***

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. maija lēmums par Eiropadomes priekšlikumu nesasaukt Konventu par Protokola par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošanu Čehijas Republikai pievienošanu Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību (00091/2011 – C7-0386/2011 – 2011/0818(NLE))

(Piekrišana)

(2016/C 055/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Čehijas valdības 2011. gada 5. septembra vēstuli Padomei par protokola projektu par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) piemērošanu Čehijas Republikai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Čehijas valdības 2011. gada 5. septembra vēstuli Padomei par protokola projektu par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) piemērošanu Čehijas Republikai,

| — | ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja 2011. gada 25. oktobra vēstuli Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam par protokola projektu par Hartas piemērošanu Čehijas Republikai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja 2011. gada 25. oktobra vēstuli Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam par protokola projektu par Hartas piemērošanu Čehijas Republikai,

| — | ņemot vērā pieprasījumu piekrist Konventa nesasaukšanai, ko Eiropadome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 3. punkta otro daļu (C7-0386/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu piekrist Konventa nesasaukšanai, ko Eiropadome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 3. punkta otro daļu (C7-0386/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 1. punktu un Hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 1. punktu un Hartu,

| — | ņemot vērā 2009. gada 29.–30. oktobra dalībvalstu valsts vai to valdību vadītāju sanāksmes Eiropadomē secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 29.–30. oktobra dalībvalstu valsts vai to valdību vadītāju sanāksmes Eiropadomē secinājumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 74.a pantu un 81. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 74.a pantu un 81. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ieteikumu (A7-0282/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ieteikumu (A7-0282/2012),

tā kā:

| A. | Hartu sagatavoja Konvents, kas tikās no 1999. gada 17. decembra līdz 2000. gada 2. oktobrim, pulcējot Parlamenta, dalībvalstu, valstu parlamentu un Komisijas pārstāvjus; Harta tika izsludināta 2000. gada 7. decembrī, un tās teksts tika pielāgots 2007. gada 12. decembrī Strasbūrā; |
| --- | --- |

A.

Hartu sagatavoja Konvents, kas tikās no 1999. gada 17. decembra līdz 2000. gada 2. oktobrim, pulcējot Parlamenta, dalībvalstu, valstu parlamentu un Komisijas pārstāvjus; Harta tika izsludināta 2000. gada 7. decembrī, un tās teksts tika pielāgots 2007. gada 12. decembrī Strasbūrā;

| B. | no 2002. gada 22. februāra līdz 2003. gada 18. jūlijam notika otrais Konvents, lai izstrādātu projektu līgumam par Konstitūciju Eiropai, kura saturs lielākoties tika iestrādāts Lisabonas līgumā, kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī; |
| --- | --- |

B.

no 2002. gada 22. februāra līdz 2003. gada 18. jūlijam notika otrais Konvents, lai izstrādātu projektu līgumam par Konstitūciju Eiropai, kura saturs lielākoties tika iestrādāts Lisabonas līgumā, kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī;

| C. | abi Konventi tika sasaukti, lai risinātu būtiskus jautājumus par Savienības konstitucionālo kārtību, tostarp par tāda saistoša teksta pieņemšanu, kurā noteiktas Savienībā atzītas pamattiesības un principi; |
| --- | --- |

C.

abi Konventi tika sasaukti, lai risinātu būtiskus jautājumus par Savienības konstitucionālo kārtību, tostarp par tāda saistoša teksta pieņemšanu, kurā noteiktas Savienībā atzītas pamattiesības un principi;

| D. | ņemot vērā iepriekš minēto, nav nepieciešams sasaukt Konventu, lai izskatītu priekšlikumu piemērot 30. protokolu par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošanu Polijai un Apvienotajai Karalistei arī Čehijas Republikai, jo šā priekšlikuma ietekme būs neliela, |
| --- | --- |

D.

ņemot vērā iepriekš minēto, nav nepieciešams sasaukt Konventu, lai izskatītu priekšlikumu piemērot 30. protokolu par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošanu Polijai un Apvienotajai Karalistei arī Čehijas Republikai, jo šā priekšlikuma ietekme būs neliela,

| 1. | apstiprina Eiropadomes priekšlikumu nesasaukt Konventu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Eiropadomes priekšlikumu nesasaukt Konventu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Eiropadomei, Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Eiropadomei, Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/141 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/141

---

P7_TA(2013)0209

Projekts protokolam par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošanu Čehijas Republikai (Apspriešanās) *

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. maija rezolūcija par projektu protokolam par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošanu Čehijas Republikai (Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 3. punkts) (00091/2011 – C7-0385/2011 – 2011/0817(NLE))

(2016/C 055/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Čehijas valdības 2011. gada 5. septembra vēstuli Padomei par projektu protokolam par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) piemērošanu Čehijas Republikai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Čehijas valdības 2011. gada 5. septembra vēstuli Padomei par projektu protokolam par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) piemērošanu Čehijas Republikai,

| — | ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja 2011. gada 25. oktobra vēstuli Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam par projektu protokolam par Hartas piemērošanu Čehijas Republikai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja 2011. gada 25. oktobra vēstuli Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam par projektu protokolam par Hartas piemērošanu Čehijas Republikai,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 48. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Eiropadome ir apspriedusies ar Parlamentu (C7-0385/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 48. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Eiropadome ir apspriedusies ar Parlamentu (C7-0385/2011),

| — | ņemot vērā LES 6. panta 1. punktu un Hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LES 6. panta 1. punktu un Hartu,

| — | ņemot vērā 30. protokolu par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošanu Polijai un Apvienotajai Karalistei, kas pievienots LES un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 30. protokolu par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošanu Polijai un Apvienotajai Karalistei, kas pievienots LES un Līgumam par Eiropas Savienības darbību,

| — | ņemot vērā dalībvalstu valsts vai valdību vadītāju secinājumus Eiropadomes 2009. gada 29.–30. oktobra sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dalībvalstu valsts vai valdību vadītāju secinājumus Eiropadomes 2009. gada 29.–30. oktobra sanāksmē,

| — | ņemot vērā deklarācijas attiecībā uz Hartu, kas pievienotas Starpvaldību konferences Nobeiguma aktam, kura pieņēma Lisabonas līgumu, kas tika parakstīts 2007. gada 13. decembrī, jo īpaši visu dalībvalstu Deklarāciju Nr. 1, Čehijas Republikas Deklarāciju Nr. 53 un Polijas Republikas Deklarāciju Nr. 61 un 62, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarācijas attiecībā uz Hartu, kas pievienotas Starpvaldību konferences Nobeiguma aktam, kura pieņēma Lisabonas līgumu, kas tika parakstīts 2007. gada 13. decembrī, jo īpaši visu dalībvalstu Deklarāciju Nr. 1, Čehijas Republikas Deklarāciju Nr. 53 un Polijas Republikas Deklarāciju Nr. 61 un 62,

| — | ņemot vērā Čehijas Senāta 12. sēdē 2011. gada 6. oktobrī pieņemto Rezolūciju Nr. 330, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Čehijas Senāta 12. sēdē 2011. gada 6. oktobrī pieņemto Rezolūciju Nr. 330,

| — | ņemot vērā Reglamenta 74.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 74.a pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A7-0174/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A7-0174/2013),

tā kā:

| A. | dalībvalstu valsts vai valdības vadītāji Eiropadomes 2009. gada 29.–30. oktobra sanāksmē vienojās, ka, noslēdzot nākamo pievienošanās līgumu un saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām prasībām, Līgumiem pievienos protokolu par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošanu Čehijas Republikai; |
| --- | --- |

A.

dalībvalstu valsts vai valdības vadītāji Eiropadomes 2009. gada 29.–30. oktobra sanāksmē vienojās, ka, noslēdzot nākamo pievienošanās līgumu un saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām prasībām, Līgumiem pievienos protokolu par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošanu Čehijas Republikai;

| B. | 2011. gada 5. septembrī Čehijas valdība ar sava pastāvīgā pārstāvja vēstuli iesniedza Padomei priekšlikumu saskaņā ar LES 48. panta 2. punktu attiecībā uz grozījumu Līgumā, lai tam pievienotu protokolu par Hartas piemērošanu Čehijas Republikai; |
| --- | --- |

B.

2011. gada 5. septembrī Čehijas valdība ar sava pastāvīgā pārstāvja vēstuli iesniedza Padomei priekšlikumu saskaņā ar LES 48. panta 2. punktu attiecībā uz grozījumu Līgumā, lai tam pievienotu protokolu par Hartas piemērošanu Čehijas Republikai;

| C. | 2011. gada 11. oktobrī Padome saskaņā ar LES 48. panta 2. punktu iesniedza Eiropadomei priekšlikumu izdarīt grozījumu Līgumos, pievienojot tiem protokolu par Pamattiesību hartas piemērošanu Čehijas Republikai; |
| --- | --- |

C.

2011. gada 11. oktobrī Padome saskaņā ar LES 48. panta 2. punktu iesniedza Eiropadomei priekšlikumu izdarīt grozījumu Līgumos, pievienojot tiem protokolu par Pamattiesību hartas piemērošanu Čehijas Republikai;

| D. | saskaņā ar LES 48. panta 3. punkta pirmo daļu Eiropadome ir apspriedusies ar Parlamentu par to, vai ierosinātie grozījumi būtu jāizskata; |
| --- | --- |

D.

saskaņā ar LES 48. panta 3. punkta pirmo daļu Eiropadome ir apspriedusies ar Parlamentu par to, vai ierosinātie grozījumi būtu jāizskata;

| E. | saskaņā ar LES 6. panta 1. punktu Eiropas Savienība atzīst, ka Hartā noteiktajām tiesībām, brīvībām un principiem ir tāda pati vērtība un juridiskais spēks kā Līgumiem; |
| --- | --- |

E.

saskaņā ar LES 6. panta 1. punktu Eiropas Savienība atzīst, ka Hartā noteiktajām tiesībām, brīvībām un principiem ir tāda pati vērtība un juridiskais spēks kā Līgumiem;

| F. | šie protokoli ir neatņemama Līgumu sastāvdaļa, tāpēc, lai pievienotu papildu protokolu, kurā ir paredzēti īpaši noteikumi attiecībā uz Savienības tiesību daļu piemērošanu dalībvalstij, ir jāpārskata Līgumu teksts; |
| --- | --- |

F.

šie protokoli ir neatņemama Līgumu sastāvdaļa, tāpēc, lai pievienotu papildu protokolu, kurā ir paredzēti īpaši noteikumi attiecībā uz Savienības tiesību daļu piemērošanu dalībvalstij, ir jāpārskata Līgumu teksts;

| G. | saskaņā ar LES 6. panta 1. punkta otro daļu Harta nekādā ziņā nepaplašina Savienības kompetences, kā tās noteiktas Līgumos; |
| --- | --- |

G.

saskaņā ar LES 6. panta 1. punkta otro daļu Harta nekādā ziņā nepaplašina Savienības kompetences, kā tās noteiktas Līgumos;

| H. | saskaņā ar Hartas 51. pantu Hartas noteikumi attiecas uz Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, ievērojot subsidiaritātes principu, un uz dalībvalstīm tikai tad, ja tās īsteno Savienības tiesību aktus. Tādēļ šīm iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām ir jāievēro tiesības un principi, kā arī jāveicina Hartas piemērošana saskaņā ar savām atbilstīgajām pilnvarām un ievērojot Savienībai Līgumos piešķirto pilnvaru robežas. Kā apstiprināts dalībvalstu Deklarācijā Nr. 1, ar šo Hartu netiek paplašināta Savienības tiesību piemērošanas joma ārpus Savienības pilnvarām un Savienībai netiek noteiktas nekādas jaunas pilnvaras vai uzdevumi, nedz grozītas pilnvaras un uzdevumi, kas noteikti Līgumos; |
| --- | --- |

H.

saskaņā ar Hartas 51. pantu Hartas noteikumi attiecas uz Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, ievērojot subsidiaritātes principu, un uz dalībvalstīm tikai tad, ja tās īsteno Savienības tiesību aktus. Tādēļ šīm iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām ir jāievēro tiesības un principi, kā arī jāveicina Hartas piemērošana saskaņā ar savām atbilstīgajām pilnvarām un ievērojot Savienībai Līgumos piešķirto pilnvaru robežas. Kā apstiprināts dalībvalstu Deklarācijā Nr. 1, ar šo Hartu netiek paplašināta Savienības tiesību piemērošanas joma ārpus Savienības pilnvarām un Savienībai netiek noteiktas nekādas jaunas pilnvaras vai uzdevumi, nedz grozītas pilnvaras un uzdevumi, kas noteikti Līgumos;

| I. | Čehijas Republikas Deklarācijas Nr. 53 2. punktā ir paredzēts, ka Harta “nesašaurina valsts tiesību aktu piemērošanas jomu un neierobežo valsts iestāžu pašreizējās pilnvaras šajā jomā”, tādējādi nosakot, ka Čehijas Republikas tiesību sistēmas integritāte tiek garantēta, neizmantojot kādu papildu instrumentu; |
| --- | --- |

I.

Čehijas Republikas Deklarācijas Nr. 53 2. punktā ir paredzēts, ka Harta “nesašaurina valsts tiesību aktu piemērošanas jomu un neierobežo valsts iestāžu pašreizējās pilnvaras šajā jomā”, tādējādi nosakot, ka Čehijas Republikas tiesību sistēmas integritāte tiek garantēta, neizmantojot kādu papildu instrumentu;

| J. | pamatojoties uz akadēmiskiem pierādījumiem un tiesu praksi, 30. protokols neatbrīvo Poliju un Apvienoto Karalisti no Hartas saistošo noteikumu ievērošanas, tas neparedz izvēles iespēju, negroza Hartu un nemaina juridisko stāvokli, kas iestātos, ja tāda nebūtu (1). Protokola vienīgās sekas ir tiesiskas neskaidrības izraisīšana ne tikai Polijā un Apvienotajā Karalistē, bet arī pārējās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

J.

pamatojoties uz akadēmiskiem pierādījumiem un tiesu praksi, 30. protokols neatbrīvo Poliju un Apvienoto Karalisti no Hartas saistošo noteikumu ievērošanas, tas neparedz izvēles iespēju, negroza Hartu un nemaina juridisko stāvokli, kas iestātos, ja tāda nebūtu (1). Protokola vienīgās sekas ir tiesiskas neskaidrības izraisīšana ne tikai Polijā un Apvienotajā Karalistē, bet arī pārējās dalībvalstīs;

| K. | svarīga Hartas funkcija ir palielināt pamattiesību nozīmi un uzlabot to pamanāmību, savukārt Protokols Nr. 30 izraisa tiesisku neskaidrību un politisku sajukumu, tādējādi apdraudot Savienības centienus panākt un uzturēt vienādi augstu un atbilstošu tiesību aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

K.

svarīga Hartas funkcija ir palielināt pamattiesību nozīmi un uzlabot to pamanāmību, savukārt Protokols Nr. 30 izraisa tiesisku neskaidrību un politisku sajukumu, tādējādi apdraudot Savienības centienus panākt un uzturēt vienādi augstu un atbilstošu tiesību aizsardzības līmeni;

| L. | ja tiktu interpretēts, ka 30. protokols ierobežo Hartas noteikumu darbības jomu vai spēkā esamību, rezultātā tiktu samazināta Polijas, Apvienotās Karalistes un, iespējams, Čehijas Republikas iedzīvotājiem piešķirto pamattiesību un brīvību aizsardzība; |
| --- | --- |

L.

ja tiktu interpretēts, ka 30. protokols ierobežo Hartas noteikumu darbības jomu vai spēkā esamību, rezultātā tiktu samazināta Polijas, Apvienotās Karalistes un, iespējams, Čehijas Republikas iedzīvotājiem piešķirto pamattiesību un brīvību aizsardzība;

| M. | Čehijas parlaments ratificēja Lisabonas līgumu tieši tādā veidā, kā tas bija parakstīts, neizdarot nekādas atrunas vai ierobežojumus attiecībā uz Čehijas Republikas pilnīgu pievienošanos Hartai (2); |
| --- | --- |

M.

Čehijas parlaments ratificēja Lisabonas līgumu tieši tādā veidā, kā tas bija parakstīts, neizdarot nekādas atrunas vai ierobežojumus attiecībā uz Čehijas Republikas pilnīgu pievienošanos Hartai (2);

| N. | Čehijas Senāts savā 2011. gada 6. oktobra Rezolūcijā Nr. 330 iebilda pret 30. protokola piemērošanu Čehijas Republikai, pamatojoties uz to, ka tas samazinātu Čehijas pilsoņiem piešķirto pamattiesību un brīvību aizsardzības standartus. Vēl Čehijas Senāts apšaubīja neskaidros konstitucionālos apstākļus, kuros Republikas prezidents sākotnēji ierosināja šā jautājuma izskatīšanu, jo tas notika jau pēc Lisabonas līguma ratificēšanas parlamentā; |
| --- | --- |

N.

Čehijas Senāts savā 2011. gada 6. oktobra Rezolūcijā Nr. 330 iebilda pret 30. protokola piemērošanu Čehijas Republikai, pamatojoties uz to, ka tas samazinātu Čehijas pilsoņiem piešķirto pamattiesību un brīvību aizsardzības standartus. Vēl Čehijas Senāts apšaubīja neskaidros konstitucionālos apstākļus, kuros Republikas prezidents sākotnēji ierosināja šā jautājuma izskatīšanu, jo tas notika jau pēc Lisabonas līguma ratificēšanas parlamentā;

| O. | Čehijas Konstitucionālā tiesa 2008. un 2009. gadā noraidīja divus lūgumrakstus, atzīstot, ka Lisabonas līgums pilnīgi atbilst Čehijas Konstitūcijai, bet nevar izslēgt iespēju, ka šajā pašā tiesā tiks iesniegta prasība pret ierosināto grozījumu Līgumos; |
| --- | --- |

O.

Čehijas Konstitucionālā tiesa 2008. un 2009. gadā noraidīja divus lūgumrakstus, atzīstot, ka Lisabonas līgums pilnīgi atbilst Čehijas Konstitūcijai, bet nevar izslēgt iespēju, ka šajā pašā tiesā tiks iesniegta prasība pret ierosināto grozījumu Līgumos;

| P. | Parlamentam atbilstīgi lojālas sadarbības principam ir pienākums sniegt atzinumu Eiropadomei par visām ierosinātajām izmaiņām Līgumos, neatkarīgi no tā, cik tās nozīmīgas, bet tam nekādā ziņā nav pienākuma vienmēr piekrist Eiropadomes viedoklim; |
| --- | --- |

P.

Parlamentam atbilstīgi lojālas sadarbības principam ir pienākums sniegt atzinumu Eiropadomei par visām ierosinātajām izmaiņām Līgumos, neatkarīgi no tā, cik tās nozīmīgas, bet tam nekādā ziņā nav pienākuma vienmēr piekrist Eiropadomes viedoklim;

| Q. | pastāv šaubas, vai Čehijas parlaments gribēs pabeigt šā jaunā protokola ratificēšanu, kura mērķis ir paplašināt 30. protokola darbības jomu, attiecinot to uz Čehijas Republiku; gadījumā, ja Eiropadome nolemj izskatīt šo ierosināto grozījumu, citas dalībvalstis varētu pieņemt lēmumu nesākt ratifikācijas procedūru, līdz Čehijas Republika nebūs pabeigusi savu ratifikācijas procedūru, |
| --- | --- |

Q.

pastāv šaubas, vai Čehijas parlaments gribēs pabeigt šā jaunā protokola ratificēšanu, kura mērķis ir paplašināt 30. protokola darbības jomu, attiecinot to uz Čehijas Republiku; gadījumā, ja Eiropadome nolemj izskatīt šo ierosināto grozījumu, citas dalībvalstis varētu pieņemt lēmumu nesākt ratifikācijas procedūru, līdz Čehijas Republika nebūs pabeigusi savu ratifikācijas procedūru,

| 1. | aicina Eiropadomi neizskatīt ierosināto grozījumu Līgumos; |
| --- | --- |

1.

aicina Eiropadomi neizskatīt ierosināto grozījumu Līgumos;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju kā Parlamenta nostāju Eiropadomei, Padomei, Komisijai, Čehijas Republikas valdībai un parlamentam, kā arī pārējo dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju kā Parlamenta nostāju Eiropadomei, Padomei, Komisijai, Čehijas Republikas valdībai un parlamentam, kā arī pārējo dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Eiropas Savienības Tiesas 2011. gada 21. decembra spriedums apvienotajās lietās Nr. C-411/10 un Nr. C-493/10, jo īpaši 120. punkts.

(2)  Čehijas Deputātu palāta Lisabonas līgumu ratificēja 2009. gada 18. februārī, bet Senāts – 2009. gada 9. maijā.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/143 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/143

---

P7_TA(2013)0210

Aizsardzības pasākumu savstarpēja atzīšana civillietās ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu civillietās (COM(2011)0276 – C7-0128/2011 – 2011/0130(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

(2016/C 055/34)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0276), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0276),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 81. panta 2. punkta a), e) un f) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0128/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 81. panta 2. punkta a), e) un f) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0128/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 16. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 16. februāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 8. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 8. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0126/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0126/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 113, 18.4.2012, 56. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0130

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 22. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu civillietās

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 606/2013.)

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/144 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/144

---

P7_TA(2013)0211

ES un Kanādas nolīgums par muitas sadarbību ar piegādes ķēdes drošību saistītās lietās ***

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādu par muitas sadarbību ar piegādes ķēdes drošību saistītās lietās (11362/2012 – C7- 0078/2013 – 2012/0073(NLE))

(Piekrišana)

(2016/C 055/35)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (11362/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (11362/2012),

| — | ņemot vērā projektu Eiropas Savienības un Kanādas nolīgumam par muitas sadarbību ar piegādes ķēdes drošību saistītās lietās (11587/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Eiropas Savienības un Kanādas nolīgumam par muitas sadarbību ar piegādes ķēdes drošību saistītās lietās (11587/2012),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7-0078/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7-0078/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A7-0152/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A7-0152/2013),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Kanādas valdībai un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Kanādas valdībai un parlamentiem.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/145 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/145

---

P7_TA(2013)0212

Eiropas Banku iestāde un kredītiestāžu uzraudzība ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza attiecībā uz tās mijiedarbību ar Padomes Regulu (ES) Nr. .../..., ar ko Eiropas Centrālajai bankai piešķir īpašus uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu uzraudzības politiku (COM(2012)0512 – C7-0289/2012 – 2012/0244(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 055/36)

---

(1)  Jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 57. panta otrā punkta otro daļu (A7- 0393/2012).

(*)  Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumus apzīmē ar simbolu ▌.

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) NR. .../2013,

ar kuru Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza attiecībā uz tās mijiedarbību ar Padomes Regulu (ES) Nr. .../..., ar ko Eiropas Centrālajai bankai piešķir īpašus uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu prudenciālas uzraudzības politiku

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (2),

rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | 2012. gada 29. jūnijā eurozonas valstu vai valdību vadītāji aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumus, lai nodrošinātu vienotu uzraudzības mehānismu, kurā piedalās Eiropas Centrālā banka (ECB). Eiropadome savos 2012. gada 29. jūnija secinājumos aicināja Eiropadomes priekšsēdētāju ciešā sadarbībā ar Komisijas priekšsēdētāju, Eurogrupas priekšsēdētāju un ECB priekšsēdētāju izstrādāt konkrētu un noteiktā laikā īstenojamu ceļvedi, lai sasniegtu patiesu ekonomikas un monetāro savienību, ietverot tajā konkrētus priekšlikumus par to, kā saglabāt vienotā finanšu pakalpojumu tirgus vienotību un integritāti. ▌ |
| --- | --- |

(1)

2012. gada 29. jūnijā eurozonas valstu vai valdību vadītāji aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumus, lai nodrošinātu vienotu uzraudzības mehānismu, kurā piedalās Eiropas Centrālā banka (ECB). Eiropadome savos 2012. gada 29. jūnija secinājumos aicināja Eiropadomes priekšsēdētāju ciešā sadarbībā ar Komisijas priekšsēdētāju, Eurogrupas priekšsēdētāju un ECB priekšsēdētāju izstrādāt konkrētu un noteiktā laikā īstenojamu ceļvedi, lai sasniegtu patiesu ekonomikas un monetāro savienību, ietverot tajā konkrētus priekšlikumus par to, kā saglabāt vienotā finanšu pakalpojumu tirgus vienotību un integritāti. ▌

| (2) | Vienota uzraudzības mehānisma paredzēšana ir pirmais solis ceļā uz Eiropas banku savienības izveidi, kuras pamatā ir patiesi vienots noteikumu kopums finanšu pakalpojumu jomā un
  jaunas
  noguldījumu apdrošināšanas un noregulējuma
  sistēmas
  . |
| --- | --- |

(2)

Vienota uzraudzības mehānisma paredzēšana ir pirmais solis ceļā uz Eiropas banku savienības izveidi, kuras pamatā ir patiesi vienots noteikumu kopums finanšu pakalpojumu jomā un
  jaunas
  noguldījumu apdrošināšanas un noregulējuma
  sistēmas
  .

| (3) | Lai nodrošinātu vienoto uzraudzības mehānismu, ar Padomes Regulu (ES) Nr. .../... [127. panta 6. punkta regula] piešķir īpašus uzdevumus ECB attiecībā uz politikas virzieniem, kas saistīti ar kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību dalībvalstīs, kuru nauda vienība ir euro. Citas dalībvalstis var piedalīties ciešā sadarbībā ar ECB. ▌ |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu vienoto uzraudzības mehānismu, ar Padomes Regulu (ES) Nr. .../... [127. panta 6. punkta regula] piešķir īpašus uzdevumus ECB attiecībā uz politikas virzieniem, kas saistīti ar kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību dalībvalstīs, kuru nauda vienība ir euro. Citas dalībvalstis var piedalīties ciešā sadarbībā ar ECB. ▌

| (4) | Uzraudzības uzdevumu piešķiršanai ECB attiecībā uz daļas dalībvalstu banku nozaru nekādā veidā nevajadzētu apgrūtināt iekšējā tirgus darbību finanšu pakalpojumu jomā.
  Šā iemesla dēļ Eiropas Banku iestādei būtu jāsaglabā tās loma un visas pašreizējās pilnvaras un pienākumi – tai būtu jāturpina pilnveidot un veicināt visām dalībvalstīm piemērojamā vienotā noteikumu kopuma konsekventa piemērošana un jāsekmē uzraudzības prakses konverģence visā Savienībā. |
| --- | --- |

(4)

Uzraudzības uzdevumu piešķiršanai ECB attiecībā uz daļas dalībvalstu banku nozaru nekādā veidā nevajadzētu apgrūtināt iekšējā tirgus darbību finanšu pakalpojumu jomā.
  Šā iemesla dēļ Eiropas Banku iestādei būtu jāsaglabā tās loma un visas pašreizējās pilnvaras un pienākumi – tai būtu jāturpina pilnveidot un veicināt visām dalībvalstīm piemērojamā vienotā noteikumu kopuma konsekventa piemērošana un jāsekmē uzraudzības prakses konverģence visā Savienībā.

| (4a) | Ir īpaši svarīgi nodrošināt, lai banku savienībai būtu demokrātiski pārskatatbildības mehānismi. |
| --- | --- |

(4a)

Ir īpaši svarīgi nodrošināt, lai banku savienībai būtu demokrātiski pārskatatbildības mehānismi.

| (4b) | ECB, veicot tai uzticētos uzdevumus un neskarot mērķi nodrošināt kredītiestāžu drošumu un stabilitāti, būtu pilnībā jāņem vērā kredītiestāžu dažādība, to lielums un uzņēmējdarbības modeļi, kā arī Eiropas banku nozarē pastāvošās dažādības sistēmiskās priekšrocības. |
| --- | --- |

(4b)

ECB, veicot tai uzticētos uzdevumus un neskarot mērķi nodrošināt kredītiestāžu drošumu un stabilitāti, būtu pilnībā jāņem vērā kredītiestāžu dažādība, to lielums un uzņēmējdarbības modeļi, kā arī Eiropas banku nozarē pastāvošās dažādības sistēmiskās priekšrocības.

| (4c) | Lai sekmētu labākās uzraudzības prakses īstenošanu iekšējā tirgū, ir ārkārtīgi svarīgi vienoto noteikumu kopumu papildināt ar Eiropas uzraudzības rokasgrāmatu par finanšu iestāžu uzraudzību, ko izstrādājusi EBI, apspriežoties ar kompetentajām iestādēm. Minētajā uzraudzības rokasgrāmatā būtu jānosaka labākā prakse attiecībā uz uzraudzības metodēm un procesiem visā Savienībā, lai tiktu nodrošināta atbilstība starptautiskajiem un Savienības pamatprincipiem. Rokasgrāmatai nebūtu jādarbojas kā juridiski saistošiem aktiem un nebūtu jāierobežo uz vērtējumu balstīta uzraudzība. Tai būtu jāaptver visi jautājumi, uz kuriem attiecas EBI darbības joma, tostarp jautājumi patērētāju aizsardzības un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas jomā, ciktāl tie piemērojami. Rokasgrāmatā būtu jānosaka riska novērtēšanas kritēriju sistēma un metodes, agrīnu brīdinājuma signālu konstatēšana un uzraudzības darbības kritēriji. Rokasgrāmata būtu jāizmanto kompetentajām iestādēm. Rokasgrāmatas izmantošana būtu jāuzskata par būtisku elementu, novērtējot uzraudzības prakses konverģenci un veicot šajā regulā minēto salīdzinošo izvērtēšanu. |
| --- | --- |

(4c)

Lai sekmētu labākās uzraudzības prakses īstenošanu iekšējā tirgū, ir ārkārtīgi svarīgi vienoto noteikumu kopumu papildināt ar Eiropas uzraudzības rokasgrāmatu par finanšu iestāžu uzraudzību, ko izstrādājusi EBI, apspriežoties ar kompetentajām iestādēm. Minētajā uzraudzības rokasgrāmatā būtu jānosaka labākā prakse attiecībā uz uzraudzības metodēm un procesiem visā Savienībā, lai tiktu nodrošināta atbilstība starptautiskajiem un Savienības pamatprincipiem. Rokasgrāmatai nebūtu jādarbojas kā juridiski saistošiem aktiem un nebūtu jāierobežo uz vērtējumu balstīta uzraudzība. Tai būtu jāaptver visi jautājumi, uz kuriem attiecas EBI darbības joma, tostarp jautājumi patērētāju aizsardzības un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas jomā, ciktāl tie piemērojami. Rokasgrāmatā būtu jānosaka riska novērtēšanas kritēriju sistēma un metodes, agrīnu brīdinājuma signālu konstatēšana un uzraudzības darbības kritēriji. Rokasgrāmata būtu jāizmanto kompetentajām iestādēm. Rokasgrāmatas izmantošana būtu jāuzskata par būtisku elementu, novērtējot uzraudzības prakses konverģenci un veicot šajā regulā minēto salīdzinošo izvērtēšanu.

| (4d) | EBI informācijas pieprasījumiem vajadzētu būt pienācīgi pamatotiem un argumentētiem. Iebildumi attiecībā uz to, vai konkrēts EBI informācijas pieprasījums atbilst šajā regulā izklāstītajām prasībām, būtu jāizsaka saskaņā ar attiecīgajām procedūrām. Šāda iebilduma izteikšanai nevajadzētu atbrīvot pieprasījuma adresātu no pienākuma sniegt prasīto informāciju. Eiropas Savienības Tiesai vajadzētu būt kompetentai saskaņā ar Līgumā paredzētajām procedūrām pieņemt lēmumu par to, vai konkrēts EBI informācijas pieprasījums atbilst šajā regulā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

(4d)

EBI informācijas pieprasījumiem vajadzētu būt pienācīgi pamatotiem un argumentētiem. Iebildumi attiecībā uz to, vai konkrēts EBI informācijas pieprasījums atbilst šajā regulā izklāstītajām prasībām, būtu jāizsaka saskaņā ar attiecīgajām procedūrām. Šāda iebilduma izteikšanai nevajadzētu atbrīvot pieprasījuma adresātu no pienākuma sniegt prasīto informāciju. Eiropas Savienības Tiesai vajadzētu būt kompetentai saskaņā ar Līgumā paredzētajām procedūrām pieņemt lēmumu par to, vai konkrēts EBI informācijas pieprasījums atbilst šajā regulā izklāstītajām prasībām.

| (4e) | EBI iespējai pieprasīt finanšu iestādēm informāciju, ievērojot šajā regulā minētos nosacījumus, būtu jāattiecas uz jebkādu informāciju, kura attiecīgajai finanšu iestādei ir likumīgi pieejama, tostarp informāciju, kas ir tādu personu rīcībā, kuras attiecīgā finanšu iestāde atalgo par attiecīgu darbību veikšanu, uz revīzijām, kuras attiecīgajai finanšu iestādei nodrošina ārēji revidenti, un attiecīgu dokumentu, uzskaites dokumentu un protokolu kopijām. |
| --- | --- |

(4e)

EBI iespējai pieprasīt finanšu iestādēm informāciju, ievērojot šajā regulā minētos nosacījumus, būtu jāattiecas uz jebkādu informāciju, kura attiecīgajai finanšu iestādei ir likumīgi pieejama, tostarp informāciju, kas ir tādu personu rīcībā, kuras attiecīgā finanšu iestāde atalgo par attiecīgu darbību veikšanu, uz revīzijām, kuras attiecīgajai finanšu iestādei nodrošina ārēji revidenti, un attiecīgu dokumentu, uzskaites dokumentu un protokolu kopijām.

| (4f) | Būtu jānostiprina vienotais tirgus un jānodrošina Savienības kohēzija. Šajā sakarībā būtu uzmanīgi jāapsver tādi jautājumi kā EBI pārvaldība un balsošanas kārtība un būtu jāgarantē vienlīdzīga attieksme pret vienotajā uzraudzības mehānismā (VUM) iesaistītajām dalībvalstīm un pārējām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(4f)

Būtu jānostiprina vienotais tirgus un jānodrošina Savienības kohēzija. Šajā sakarībā būtu uzmanīgi jāapsver tādi jautājumi kā EBI pārvaldība un balsošanas kārtība un būtu jāgarantē vienlīdzīga attieksme pret vienotajā uzraudzības mehānismā (VUM) iesaistītajām dalībvalstīm un pārējām dalībvalstīm.

| (4 g) | Ņemot vērā to, ka EBI, kuras darbībā ar līdzvērtīgām tiesībām piedalās visas dalībvalstis, tika izveidota ar mērķi izstrādāt vienoto noteikumu kopumu un sekmēt tā konsekventu piemērošanu, kā arī veicināt uzraudzības prakses saskaņotību Savienībā, un ņemot vērā vienotā uzraudzības mehānisma izveidi, kurā vadošā loma paredzēta ECB, EBI rīcībā būtu jānodod atbilstīgi instrumenti, kas ļautu tai efektīvi veikt uzticētos pienākumus attiecībā uz vienotā tirgus integritāti. |
| --- | --- |

(4 g)

Ņemot vērā to, ka EBI, kuras darbībā ar līdzvērtīgām tiesībām piedalās visas dalībvalstis, tika izveidota ar mērķi izstrādāt vienoto noteikumu kopumu un sekmēt tā konsekventu piemērošanu, kā arī veicināt uzraudzības prakses saskaņotību Savienībā, un ņemot vērā vienotā uzraudzības mehānisma izveidi, kurā vadošā loma paredzēta ECB, EBI rīcībā būtu jānodod atbilstīgi instrumenti, kas ļautu tai efektīvi veikt uzticētos pienākumus attiecībā uz vienotā tirgus integritāti.

| (5) | Ņemot vērā uzraudzības uzdevumus, kas ECB piešķirti ar Padomes Regulu (ES) Nr. .../... [127. panta 6. punkta regula], EBI vajadzētu spēt īstenot uzdevumus arī attiecībā uz ECB
  tādā pašā veidā kā attiecībā uz pārējām kompetentajām iestādēm
  .
  Jo īpaši nolūkā nodrošināt
  , ka paliek spēkā esošie mehānismi strīdu izšķiršanai un rīcībai ārkārtas situācijās,
  tie būtu attiecīgi jāpielāgo
  . ▌ |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā uzraudzības uzdevumus, kas ECB piešķirti ar Padomes Regulu (ES) Nr. .../... [127. panta 6. punkta regula], EBI vajadzētu spēt īstenot uzdevumus arī attiecībā uz ECB
  tādā pašā veidā kā attiecībā uz pārējām kompetentajām iestādēm
  .
  Jo īpaši nolūkā nodrošināt
  , ka paliek spēkā esošie mehānismi strīdu izšķiršanai un rīcībai ārkārtas situācijās,
  tie būtu attiecīgi jāpielāgo
  . ▌

| (5a) | Lai ārkārtas situācijās pildītu minētos starpnieka un koordinatora pienākumus, EBI būtu jāsaņem pilnīga informācija par visiem būtiskajiem notikumiem, un tā būtu jāaicina piedalīties novērotāja statusā jebkurās attiecīgo kompetento uzraudzības iestāžu sanāksmēs. Tas ietver tiesības uzstāties ar runu šajās sanāksmēs vai ņemt cita veida dalību. |
| --- | --- |

(5a)

Lai ārkārtas situācijās pildītu minētos starpnieka un koordinatora pienākumus, EBI būtu jāsaņem pilnīga informācija par visiem būtiskajiem notikumiem, un tā būtu jāaicina piedalīties novērotāja statusā jebkurās attiecīgo kompetento uzraudzības iestāžu sanāksmēs. Tas ietver tiesības uzstāties ar runu šajās sanāksmēs vai ņemt cita veida dalību.

| (6) | Lai nodrošinātu, ka atbilstoši tiek ņemtas vērā visu dalībvalstu intereses, un ļautu pienācīgi darboties EBI nolūkā saglabāt un padziļināt iekšējo tirgu finanšu pakalpojumu jomā, būtu jāpieņem Uzraudzības padomes balsošanas kārtība ▌. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu, ka atbilstoši tiek ņemtas vērā visu dalībvalstu intereses, un ļautu pienācīgi darboties EBI nolūkā saglabāt un padziļināt iekšējo tirgu finanšu pakalpojumu jomā, būtu jāpieņem Uzraudzības padomes balsošanas kārtība ▌.

| (7) | Lēmumi par Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem un strīdu izšķiršanu būtu jāizskata neatkarīgai darba grupai, kas sastāv no balsstiesīgiem Uzraudzības padomes locekļiem, kuriem nav nekādu interešu konfliktu un kurus ieceļ Uzraudzības padome. Lēmumus, ko darba grupa ierosina Uzraudzības padomei, būtu
  jāpieņem
  ar VUM iesaistīto dalībvalstu
  Uzraudzības padomes
  locekļu vienkāršu balsu vairākumu un VUM neiesaistīto dalībvalstu
  Uzraudzības padomes
  locekļu
  vienkāršu balsu vairākumu
  . |
| --- | --- |

(7)

Lēmumi par Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem un strīdu izšķiršanu būtu jāizskata neatkarīgai darba grupai, kas sastāv no balsstiesīgiem Uzraudzības padomes locekļiem, kuriem nav nekādu interešu konfliktu un kurus ieceļ Uzraudzības padome. Lēmumus, ko darba grupa ierosina Uzraudzības padomei, būtu
  jāpieņem
  ar VUM iesaistīto dalībvalstu
  Uzraudzības padomes
  locekļu vienkāršu balsu vairākumu un VUM neiesaistīto dalībvalstu
  Uzraudzības padomes
  locekļu
  vienkāršu balsu vairākumu
  .

| (7a) | Lēmumi attiecībā uz rīcību ārkārtas situācijās būtu jāpieņem ar Uzraudzības padomes locekļu vienkāršu balsu vairākumu, ko vajadzētu veidot VUM iesaistīto dalībvalstu locekļu vienkāršam balsu vairākumam un VUM neiesaistīto dalībvalstu locekļu vienkāršam balsu vairākumam. |
| --- | --- |

(7a)

Lēmumi attiecībā uz rīcību ārkārtas situācijās būtu jāpieņem ar Uzraudzības padomes locekļu vienkāršu balsu vairākumu, ko vajadzētu veidot VUM iesaistīto dalībvalstu locekļu vienkāršam balsu vairākumam un VUM neiesaistīto dalībvalstu locekļu vienkāršam balsu vairākumam.

| (7b) | Lēmumi, kas attiecas uz Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–16. pantā minētajiem aktiem, kā arī pasākumiem un lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar minētās regulas 9. panta 5. punkta trešo daļu un VI nodaļu, būtu jāpieņem ar Uzraudzības padomes locekļu kvalificētu balsu vairākumu, ko vajadzētu veidot VUM iesaistīto dalībvalstu locekļu vienkāršam balsu vairākumam un VUM neiesaistīto dalībvalstu locekļu vienkāršam balsu vairākumam. |
| --- | --- |

(7b)

Lēmumi, kas attiecas uz Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–16. pantā minētajiem aktiem, kā arī pasākumiem un lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar minētās regulas 9. panta 5. punkta trešo daļu un VI nodaļu, būtu jāpieņem ar Uzraudzības padomes locekļu kvalificētu balsu vairākumu, ko vajadzētu veidot VUM iesaistīto dalībvalstu locekļu vienkāršam balsu vairākumam un VUM neiesaistīto dalībvalstu locekļu vienkāršam balsu vairākumam.

| (8) | ▌EBI būtu jāsagatavo šīs darba grupas reglaments, kas nodrošina tās neatkarību un objektivitāti. |
| --- | --- |

(8)

▌EBI būtu jāsagatavo šīs darba grupas reglaments, kas nodrošina tās neatkarību un objektivitāti.

| (9) | Valdes sastāvam vajadzētu būt sabalansētam, un būtu jānodrošina, ka tajā ir pienācīgi pārstāvētas dalībvalstis, kas nav iesaistītas VUM. |
| --- | --- |

(9)

Valdes sastāvam vajadzētu būt sabalansētam, un būtu jānodrošina, ka tajā ir pienācīgi pārstāvētas dalībvalstis, kas nav iesaistītas VUM.

| (9a) | Ieceļot EBI iekšējo struktūru un komiteju locekļus, būtu jānodrošina ģeogrāfiskais līdzsvars starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(9a)

Ieceļot EBI iekšējo struktūru un komiteju locekļus, būtu jānodrošina ģeogrāfiskais līdzsvars starp dalībvalstīm.

| (10) | Lai nodrošinātu EBI pienācīgu darbību un to, ka visas dalībvalstis tajā ir atbilstoši pārstāvētas, balsošanas kārtība, Valdes sastāvs un neatkarīgās darba grupas sastāvs
  būtu jāuzrauga un
  pēc attiecīga laikposma jāpārskata, ņemot vērā gūto pieredzi un turpmāko attīstību. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu EBI pienācīgu darbību un to, ka visas dalībvalstis tajā ir atbilstoši pārstāvētas, balsošanas kārtība, Valdes sastāvs un neatkarīgās darba grupas sastāvs
  būtu jāuzrauga un
  pēc attiecīga laikposma jāpārskata, ņemot vērā gūto pieredzi un turpmāko attīstību.

| (10a) | Neviena dalībvalsts vai dalībvalstu grupa nebūtu tieši vai netieši jādiskriminē kā finanšu pakalpojumu vieta. |
| --- | --- |

(10a)

Neviena dalībvalsts vai dalībvalstu grupa nebūtu tieši vai netieši jādiskriminē kā finanšu pakalpojumu vieta.

| (10b) | EBI būtu jānodrošina ar atbilstīgiem finanšu un personāla resursiem, lai tā varētu pienācīgi pildīt visus papildu uzdevumus, kas tai uzticēti ar šo regulu. Šajā nolūkā šie uzdevumi būtu pienācīgi jāņem vērā EBI budžeta izstrādes, izpildes un kontroles procedūrā, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 63. un 64. pantā. EBI būtu jānodrošina visaugstāko efektivitātes standartu ievērošana. |
| --- | --- |

(10b)

EBI būtu jānodrošina ar atbilstīgiem finanšu un personāla resursiem, lai tā varētu pienācīgi pildīt visus papildu uzdevumus, kas tai uzticēti ar šo regulu. Šajā nolūkā šie uzdevumi būtu pienācīgi jāņem vērā EBI budžeta izstrādes, izpildes un kontroles procedūrā, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 63. un 64. pantā. EBI būtu jānodrošina visaugstāko efektivitātes standartu ievērošana.

| (11) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, nodrošināt
  augsta līmeņa
  efektīvu un konsekventu
  prudenciālu regulējumu
  un
  uzraudzību visās dalībvalstīs
  , aizsargāt
  iekšējā tirgus
  integritāti, efektivitāti un sakārtotu darbību, kā arī saglabāt finanšu sistēmas stabilitāti, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstis, un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, nodrošināt
  augsta līmeņa
  efektīvu un konsekventu
  prudenciālu regulējumu
  un
  uzraudzību visās dalībvalstīs
  , aizsargāt
  iekšējā tirgus
  integritāti, efektivitāti un sakārtotu darbību, kā arī saglabāt finanšu sistēmas stabilitāti, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstis, un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 1093/2010 groza šādi.

| -1. | Regulas 1. pantu groza šādi:










  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:




  “2.
     
  Iestāde rīkojas saskaņā ar pilnvarām, ko tai piešķir šī regula, un atbilstīgi Direktīvas 2006/48/EK, Direktīvas 2006/49/EK, Direktīvas 2002/87/EK, Regulas (EK) Nr. 1781/2006 un Direktīvas 94/19/EK darbības jomai un attiecīgajām daļām Direktīvā 2005/60/EK, Direktīvā 2002/65/EK, Direktīvā 2007/64/EK un Direktīvā 2009/110/EK, ciktāl minētie akti attiecas uz kredītiestādēm, finanšu iestādēm un tās uzraugošajām kompetentajām iestādēm, tostarp visām direktīvām, regulām un lēmumiem, kas pamatojas uz minētajiem aktiem, kā arī visiem turpmāk pieņemtajiem juridiski saistošajiem Savienības aktiem, ar ko nosaka iestādes uzdevumus. Iestāde rīkojas arī saskaņā ar Padomes Regulu ... [ar ko ECB piešķir īpašus uzdevumus].”; |
| --- | --- | --- |

-1.

Regulas 1. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.
     
  Iestāde rīkojas saskaņā ar pilnvarām, ko tai piešķir šī regula, un atbilstīgi Direktīvas 2006/48/EK, Direktīvas 2006/49/EK, Direktīvas 2002/87/EK, Regulas (EK) Nr. 1781/2006 un Direktīvas 94/19/EK darbības jomai un attiecīgajām daļām Direktīvā 2005/60/EK, Direktīvā 2002/65/EK, Direktīvā 2007/64/EK un Direktīvā 2009/110/EK, ciktāl minētie akti attiecas uz kredītiestādēm, finanšu iestādēm un tās uzraugošajām kompetentajām iestādēm, tostarp visām direktīvām, regulām un lēmumiem, kas pamatojas uz minētajiem aktiem, kā arī visiem turpmāk pieņemtajiem juridiski saistošajiem Savienības aktiem, ar ko nosaka iestādes uzdevumus. Iestāde rīkojas arī saskaņā ar Padomes Regulu ... [ar ko ECB piešķir īpašus uzdevumus].”;

| b) | panta 5. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:




  “Šajā nolūkā iestāde sekmē konsekventu, efektīvu un konstruktīvu 2. punktā minēto aktu piemērošanu, veicina uzraudzības konverģenci, sniedz atzinumus Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai, kā arī veic tirgu ekonomisko analīzi, lai veicinātu iestādes darbības mērķa sasniegšanu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 5. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Šajā nolūkā iestāde sekmē konsekventu, efektīvu un konstruktīvu 2. punktā minēto aktu piemērošanu, veicina uzraudzības konverģenci, sniedz atzinumus Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai, kā arī veic tirgu ekonomisko analīzi, lai veicinātu iestādes darbības mērķa sasniegšanu.”;

| c) | panta 5. punkta ceturto daļu aizstāj ar šādu:




  “Veicot savus pienākumus, iestāde rīkojas neatkarīgi, objektīvi un nediskriminējošā veidā visas Savienības interesēs.”; |
| --- | --- |

c)

panta 5. punkta ceturto daļu aizstāj ar šādu:

“Veicot savus pienākumus, iestāde rīkojas neatkarīgi, objektīvi un nediskriminējošā veidā visas Savienības interesēs.”;

| -1. | a Regulas 2. panta 2. punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:










  “f) | kompetentās vai uzraudzības iestādes, kā noteikts Savienības aktos, kuri minēti šīs regulas 1. panta 2. punktā, tostarp Eiropas Centrālā Banka attiecībā uz uzdevumiem, kas tai piešķirti ar Padomes Regulu (ES) Nr. ... [ar ko ECB piešķir īpašus uzdevumus], kā arī Regulā (ES) Nr. 1094/2010 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010.”; |
| --- | --- | --- |

-1.

a Regulas 2. panta 2. punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“f)

kompetentās vai uzraudzības iestādes, kā noteikts Savienības aktos, kuri minēti šīs regulas 1. panta 2. punktā, tostarp Eiropas Centrālā Banka attiecībā uz uzdevumiem, kas tai piešķirti ar Padomes Regulu (ES) Nr. ... [ar ko ECB piešķir īpašus uzdevumus], kā arī Regulā (ES) Nr. 1094/2010 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010.”;

| -1. | b Regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:




  “3.
   
  pants




  Iestāžu pārskatatbildība




  Regulas 2. panta a) līdz d) apakšpunktā minētās iestādes atskaitās Eiropas Parlamentam un Padomei. ECB atskaitās Eiropas Parlamentam un Padomei par to uzraudzības uzdevumu izpildi, kas tai piešķirti ar Regulu [LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula] saskaņā ar minēto regulu.”; |
| --- | --- |

-1.

b Regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:

“3.
   
  pants

Iestāžu pārskatatbildība

Regulas 2. panta a) līdz d) apakšpunktā minētās iestādes atskaitās Eiropas Parlamentam un Padomei. ECB atskaitās Eiropas Parlamentam un Padomei par to uzraudzības uzdevumu izpildi, kas tai piešķirti ar Regulu [LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula] saskaņā ar minēto regulu.”;

| 1. | Regulas 4. panta 2. punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “i) | kompetentās iestādes, kā noteikts Direktīvā 2006/48/EK un Direktīvā 2006/49/EK, tostarp ECB jautājumos, kas saistīti ar uzdevumiem, kuri tai piešķirti ar Padomes Regulu (ES) Nr. .../... (*)[LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula], Direktīvā 2007/64/EK un kā minēts Direktīvā 2009/110/EK. |
| --- | --- | --- |

1.

Regulas 4. panta 2. punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“i)

kompetentās iestādes, kā noteikts Direktīvā 2006/48/EK un Direktīvā 2006/49/EK, tostarp ECB jautājumos, kas saistīti ar uzdevumiem, kuri tai piešķirti ar Padomes Regulu (ES) Nr. .../... (*)[LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula], Direktīvā 2007/64/EK un kā minēts Direktīvā 2009/110/EK.

(*)  OV L ... lpp.”"

| 1.a | Regulas 8. pantu groza šādi:










  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:




  “1.
     
  Iestādei ir šādi uzdevumi:










  a) | veicināt augstas kvalitātes kopēju regulatīvu un uzraudzības standartu un prakses noteikšanu, jo īpaši sniedzot atzinumus Savienības iestādēm un izstrādājot pamatnostādnes, ieteikumus, regulatīvu un īstenošanas tehnisko standartu projektus un citus lēmumus, pamatojoties uz 1. panta 2. punktā minētajiem leģislatīvajiem aktiem; |
| --- | --- | --- | --- |

1.a

Regulas 8. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.
     
  Iestādei ir šādi uzdevumi:

a)

veicināt augstas kvalitātes kopēju regulatīvu un uzraudzības standartu un prakses noteikšanu, jo īpaši sniedzot atzinumus Savienības iestādēm un izstrādājot pamatnostādnes, ieteikumus, regulatīvu un īstenošanas tehnisko standartu projektus un citus lēmumus, pamatojoties uz 1. panta 2. punktā minētajiem leģislatīvajiem aktiem;

| ab) | izstrādāt un atjaunināt Eiropas uzraudzības rokasgrāmatu par finanšu iestāžu uzraudzību visā Savienībā, cita starpā ņemot vērā finanšu iestāžu mainīgās uzņēmējdarbības prakses un uzņēmējdarbības modeļus. Eiropas uzraudzības rokasgrāmatā nosaka uzraudzības metožu un procesu paraugpraksi; |
| --- | --- |

ab)

izstrādāt un atjaunināt Eiropas uzraudzības rokasgrāmatu par finanšu iestāžu uzraudzību visā Savienībā, cita starpā ņemot vērā finanšu iestāžu mainīgās uzņēmējdarbības prakses un uzņēmējdarbības modeļus. Eiropas uzraudzības rokasgrāmatā nosaka uzraudzības metožu un procesu paraugpraksi;

| b) | veicināt juridiski saistošu Savienības aktu konsekventu piemērošanu, jo īpaši veidojot kopēju uzraudzības praksi, nodrošinot 1. panta 2. punktā minēto aktu konsekventu, efektīvu un konstruktīvu piemērošanu, novēršot regulatīvo arbitrāžu, veicot starpnieka funkciju un izšķirot domstarpības starp uzraudzības iestādēm, nodrošinot efektīvu un konsekventu finanšu iestāžu uzraudzību, nodrošinot uzraudzītāju kolēģiju konsekventu darbību un veicot pasākumus cita starpā ārkārtas situācijās; |
| --- | --- |

b)

veicināt juridiski saistošu Savienības aktu konsekventu piemērošanu, jo īpaši veidojot kopēju uzraudzības praksi, nodrošinot 1. panta 2. punktā minēto aktu konsekventu, efektīvu un konstruktīvu piemērošanu, novēršot regulatīvo arbitrāžu, veicot starpnieka funkciju un izšķirot domstarpības starp uzraudzības iestādēm, nodrošinot efektīvu un konsekventu finanšu iestāžu uzraudzību, nodrošinot uzraudzītāju kolēģiju konsekventu darbību un veicot pasākumus cita starpā ārkārtas situācijās;

| c) | veicināt uzdevumu un pienākumu deleģēšanu starp kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- |

c)

veicināt uzdevumu un pienākumu deleģēšanu starp kompetentajām iestādēm;

| d) | cieši sadarboties ar ESRK, jo īpaši sniedzot ESRK vajadzīgo informāciju tai uzticēto uzdevumu veikšanai un nodrošinot turpmāku pasākumu veikšanu saistībā ar ESRK brīdinājumiem un ieteikumiem; |
| --- | --- |

d)

cieši sadarboties ar ESRK, jo īpaši sniedzot ESRK vajadzīgo informāciju tai uzticēto uzdevumu veikšanai un nodrošinot turpmāku pasākumu veikšanu saistībā ar ESRK brīdinājumiem un ieteikumiem;

| e) | organizēt un veikt kompetento iestāžu salīdzinošās izvērtēšanas analīzi, tostarp izstrādāt pamatnostādnes un ieteikumus un apzināt paraugpraksi, lai veicinātu uzraudzības rezultātu konsekvenci; |
| --- | --- |

e)

organizēt un veikt kompetento iestāžu salīdzinošās izvērtēšanas analīzi, tostarp izstrādāt pamatnostādnes un ieteikumus un apzināt paraugpraksi, lai veicinātu uzraudzības rezultātu konsekvenci;

| f) | uzraudzīt un izvērtēt tirgus norises tās kompetences jomā, tostarp vajadzības gadījumā tendences kredītu izsniegšanas jomā, jo īpaši mājsaimniecībām un MVU; |
| --- | --- |

f)

uzraudzīt un izvērtēt tirgus norises tās kompetences jomā, tostarp vajadzības gadījumā tendences kredītu izsniegšanas jomā, jo īpaši mājsaimniecībām un MVU;

| g) | veikt tirgu ekonomisko analīzi, lai nodrošinātu iestādes pienākumu izpildei nepieciešamo informāciju; |
| --- | --- |

g)

veikt tirgu ekonomisko analīzi, lai nodrošinātu iestādes pienākumu izpildei nepieciešamo informāciju;

| h) | sekmēt noguldītāju un ieguldītāju aizsardzību; |
| --- | --- |

h)

sekmēt noguldītāju un ieguldītāju aizsardzību;

| i) | sekmēt uzraudzītāju kolēģiju konsekventu un saskaņotu darbību, sistēmisku risku uzraudzību, novērtēšanu un mērīšanu, atveseļošanas un noregulējuma plānu izstrādi un saskaņošanu, noguldītāju un ieguldītāju augsta līmeņa aizsardzības nodrošināšanu visā Savienībā un grūtībās nonākušu finanšu iestāžu noregulējuma metožu izstrādi, kā arī novērtējumu par vajadzību pēc piemērotiem finanšu instrumentiem, ar ko veicinātu sadarbību starp kompetentajām iestādēm, kuras iesaistītas krīžu pārvaldībā saistībā ar pārrobežu finanšu iestādēm, kas var izraisīt sistēmisku risku, saskaņā ar 21. līdz 26. pantu; |
| --- | --- |

i)

sekmēt uzraudzītāju kolēģiju konsekventu un saskaņotu darbību, sistēmisku risku uzraudzību, novērtēšanu un mērīšanu, atveseļošanas un noregulējuma plānu izstrādi un saskaņošanu, noguldītāju un ieguldītāju augsta līmeņa aizsardzības nodrošināšanu visā Savienībā un grūtībās nonākušu finanšu iestāžu noregulējuma metožu izstrādi, kā arī novērtējumu par vajadzību pēc piemērotiem finanšu instrumentiem, ar ko veicinātu sadarbību starp kompetentajām iestādēm, kuras iesaistītas krīžu pārvaldībā saistībā ar pārrobežu finanšu iestādēm, kas var izraisīt sistēmisku risku, saskaņā ar 21. līdz 26. pantu;

| j) | veikt jebkurus citus šajā regulā vai citos tiesību aktos noteiktos īpašos uzdevumus; |
| --- | --- |

j)

veikt jebkurus citus šajā regulā vai citos tiesību aktos noteiktos īpašos uzdevumus;

| k) | savā tīmekļa vietnē publicēt un regulāri atjaunināt informāciju saistībā ar tās darbību, jo īpaši tās kompetences jomā, t. i., informāciju par reģistrētajām finanšu iestādēm, lai sabiedrībai nodrošinātu viegli pieejamu informāciju; |
| --- | --- |

k)

savā tīmekļa vietnē publicēt un regulāri atjaunināt informāciju saistībā ar tās darbību, jo īpaši tās kompetences jomā, t. i., informāciju par reģistrētajām finanšu iestādēm, lai sabiedrībai nodrošinātu viegli pieejamu informāciju;

1.a
     
  Pildot savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu, iestāde:

| a) | pilnībā izmanto tai piešķirtās pilnvaras un |
| --- | --- |

a)

pilnībā izmanto tai piešķirtās pilnvaras un

| b) | neskarot mērķi nodrošināt kredītiestāžu drošumu un stabilitāti, pilnībā ņem vērā kredītiestāžu dažādību, uzņēmējdarbības modeļus un lielumu.”; |
| --- | --- |

b)

neskarot mērķi nodrošināt kredītiestāžu drošumu un stabilitāti, pilnībā ņem vērā kredītiestāžu dažādību, uzņēmējdarbības modeļus un lielumu.”;

| b) | panta 2. punktam pievieno šādu daļu:




  “Pildot 1. punktā minētos uzdevumus un īstenojot šajā punktā minētās pilnvaras, iestāde pienācīgi ņem vērā labāka regulējuma principus, tostarp izmaksu un ieguvumu analīzes rezultātus, kas iegūti saskaņā ar šīs regulas prasībām.” |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

“Pildot 1. punktā minētos uzdevumus un īstenojot šajā punktā minētās pilnvaras, iestāde pienācīgi ņem vērā labāka regulējuma principus, tostarp izmaksu un ieguvumu analīzes rezultātus, kas iegūti saskaņā ar šīs regulas prasībām.”

| 1.b | Regulas 9. pantu groza šādi:










  a) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:




  “4.
     
  Iestāde kā iestādes neatņemamu daļu izveido finanšu jauninājumu komiteju, kura sadarbojas ar visām attiecīgajām kompetentajām uzraudzības iestādēm, lai panāktu saskaņotu pieeju regulatīvajām un uzraudzības darbībām attiecībā uz jaunām vai novatoriskām finanšu darbībām un konsultētu iestādi, lai tā ar šo informāciju iepazīstinātu Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju.”; |
| --- | --- | --- |

1.b

Regulas 9. pantu groza šādi:

a)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.
     
  Iestāde kā iestādes neatņemamu daļu izveido finanšu jauninājumu komiteju, kura sadarbojas ar visām attiecīgajām kompetentajām uzraudzības iestādēm, lai panāktu saskaņotu pieeju regulatīvajām un uzraudzības darbībām attiecībā uz jaunām vai novatoriskām finanšu darbībām un konsultētu iestādi, lai tā ar šo informāciju iepazīstinātu Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju.”;

| b) | panta 5. punkta ceturto daļu aizstāj ar šādu:




  “Iestāde var arī izvērtēt, vai nepieciešams aizliegt vai ierobežot noteikta veida finansiālu darbību, un gadījumos, kad tas ir nepieciešams, informē Komisiju un kompetentās iestādes, lai sekmētu jebkādu šādu aizliegumu vai ierobežojumu pieņemšanu.” |
| --- | --- |

b)

panta 5. punkta ceturto daļu aizstāj ar šādu:

“Iestāde var arī izvērtēt, vai nepieciešams aizliegt vai ierobežot noteikta veida finansiālu darbību, un gadījumos, kad tas ir nepieciešams, informē Komisiju un kompetentās iestādes, lai sekmētu jebkādu šādu aizliegumu vai ierobežojumu pieņemšanu.”

| 2. | Regulas 18. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Tādu nelabvēlīgu notikumu gadījumā, kas var būtiski apdraudēt finanšu tirgu pienācīgu darbību un integritāti vai Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitāti, iestāde aktīvi veicina un vajadzības gadījumā saskaņo visus pasākumus, ko veic attiecīgās kompetentās uzraudzības iestādes.
  Lai spētu pildīt minētos starpnieka un koordinatora pienākumus, iestāde saņem informāciju par visiem būtiskajiem notikumiem, un to aicina piedalīties novērotāja statusā jebkurās attiecīgo kompetento uzraudzības iestāžu sanāksmēs.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Regulas 18. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Tādu nelabvēlīgu notikumu gadījumā, kas var būtiski apdraudēt finanšu tirgu pienācīgu darbību un integritāti vai Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitāti, iestāde aktīvi veicina un vajadzības gadījumā saskaņo visus pasākumus, ko veic attiecīgās kompetentās uzraudzības iestādes.

Lai spētu pildīt minētos starpnieka un koordinatora pienākumus, iestāde saņem informāciju par visiem būtiskajiem notikumiem, un to aicina piedalīties novērotāja statusā jebkurās attiecīgo kompetento uzraudzības iestāžu sanāksmēs.”;

| b) | ▌panta 3. 
  punktu aizstāj ar
  šādu ▌:
  “
  3.
     
  Ja Padome ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar 2. punktu un ārkārtas apstākļos, kad kompetentajām iestādēm ir jārīkojas saskaņoti, reaģējot uz nelabvēlīgu notikumu attīstību, kas var nopietni apdraudēt finanšu tirgu pienācīgu darbību un integritāti vai visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitāti, iestāde var pieņemt atsevišķus lēmumus, pieprasot kompetentajām iestādēm veikt nepieciešamos pasākumus saskaņā ar 1. panta 2. punktā minētajiem tiesību aktiem, lai reaģētu uz šādu notikumu attīstību, nodrošinot, ka finanšu iestādes un kompetentās iestādes izpilda minētajos tiesību aktos noteiktās prasības.
  ” |
| --- | --- |

b)

▌panta 3. 
  punktu aizstāj ar
  šādu ▌:

“
  3.
     
  Ja Padome ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar 2. punktu un ārkārtas apstākļos, kad kompetentajām iestādēm ir jārīkojas saskaņoti, reaģējot uz nelabvēlīgu notikumu attīstību, kas var nopietni apdraudēt finanšu tirgu pienācīgu darbību un integritāti vai visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitāti, iestāde var pieņemt atsevišķus lēmumus, pieprasot kompetentajām iestādēm veikt nepieciešamos pasākumus saskaņā ar 1. panta 2. punktā minētajiem tiesību aktiem, lai reaģētu uz šādu notikumu attīstību, nodrošinot, ka finanšu iestādes un kompetentās iestādes izpilda minētajos tiesību aktos noteiktās prasības.
  ”

| 3. | Regulas
  19. panta 1. punktā pirmo daļu aizstāj ar
  šādu ▌:


  “1.
     
  Neskarot 17. pantā noteiktās pilnvaras, ja kompetentā iestāde nepiekrīt citas kompetentās iestādes darbības vai bezdarbības procedūrai vai saturam gadījumos, kas paredzēti 1. panta 2. punktā minētajos aktos, iestāde pēc vienas vai vairāku iesaistīto kompetento iestāžu pieprasījuma var palīdzēt minētajām iestādēm panākt vienošanos saskaņā ar šā panta 2. līdz 4. punktā noteikto procedūru.”


  ▌ |
| --- | --- |

3.

Regulas
  19. panta 1. punktā pirmo daļu aizstāj ar
  šādu ▌:

“1.
     
  Neskarot 17. pantā noteiktās pilnvaras, ja kompetentā iestāde nepiekrīt citas kompetentās iestādes darbības vai bezdarbības procedūrai vai saturam gadījumos, kas paredzēti 1. panta 2. punktā minētajos aktos, iestāde pēc vienas vai vairāku iesaistīto kompetento iestāžu pieprasījuma var palīdzēt minētajām iestādēm panākt vienošanos saskaņā ar šā panta 2. līdz 4. punktā noteikto procedūru.”

▌

| 3.a | Aiz 20. panta iekļauj šādu pantu:




  “20.a
   
  pants




  Otrā pīlāra konverģence




  Iestāde atbilstīgi savām pilnvarām veicina uzraudzības pārskatīšanas un novērtēšanas procesa (2. pīlārs) konverģenci saskaņā ar Direktīvu .../...ES [Ceturtā kapitāla prasību direktīva], lai Savienībā ieviestu stingrus uzraudzības standartus.” |
| --- | --- |

3.a

Aiz 20. panta iekļauj šādu pantu:

“20.a
   
  pants

Otrā pīlāra konverģence

Iestāde atbilstīgi savām pilnvarām veicina uzraudzības pārskatīšanas un novērtēšanas procesa (2. pīlārs) konverģenci saskaņā ar Direktīvu .../...ES [Ceturtā kapitāla prasību direktīva], lai Savienībā ieviestu stingrus uzraudzības standartus.”

| 3.b | Regulas 21. pantu groza šādi:










  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:




  “1.
     
  Iestāde atbilstīgi savām pilnvarām veicina Direktīvā 2006/48/EK minēto uzraudzītāju kolēģiju efektīvu, konstruktīvu un saskaņotu darbību un sekmē Savienības tiesību aktu saskaņotu piemērošanu uzraudzītāju kolēģiju darbā. Lai saskaņotu uzraudzības paraugpraksi, iestāde veicina kopīgu uzraudzības plānu īstenošanu un kopīgu pārbaužu veikšanu, un iestādes darbiniekiem ir iespēja piedalīties uzraudzītāju kolēģiju darbībās, tostarp pārbaudēs uz vietas, ko kopīgi veic divas vai vairākas kompetentās iestādes.”; |
| --- | --- | --- |

3.b

Regulas 21. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.
     
  Iestāde atbilstīgi savām pilnvarām veicina Direktīvā 2006/48/EK minēto uzraudzītāju kolēģiju efektīvu, konstruktīvu un saskaņotu darbību un sekmē Savienības tiesību aktu saskaņotu piemērošanu uzraudzītāju kolēģiju darbā. Lai saskaņotu uzraudzības paraugpraksi, iestāde veicina kopīgu uzraudzības plānu īstenošanu un kopīgu pārbaužu veikšanu, un iestādes darbiniekiem ir iespēja piedalīties uzraudzītāju kolēģiju darbībās, tostarp pārbaudēs uz vietas, ko kopīgi veic divas vai vairākas kompetentās iestādes.”;

| b) | panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:




  “2.
     
  Iestāde uzņemas vadošo lomu, nodrošinot uzraudzītāju kolēģiju konsekventu darbību attiecībā uz pārrobežu iestādēm visā Savienībā, ņemot vērā sistēmisko risku, ko rada 23. pantā minētās finanšu iestādes, un attiecīgā gadījumā sasauc kolēģijas sanāksmi.” |
| --- | --- |

b)

panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“2.
     
  Iestāde uzņemas vadošo lomu, nodrošinot uzraudzītāju kolēģiju konsekventu darbību attiecībā uz pārrobežu iestādēm visā Savienībā, ņemot vērā sistēmisko risku, ko rada 23. pantā minētās finanšu iestādes, un attiecīgā gadījumā sasauc kolēģijas sanāksmi.”

| 3.c | Regulas 22. pantā aiz 1. punkta iekļauj šādu punktu:




  “1.a
     
  Vismaz reizi gadā iestāde izvērtē, vai ir lietderīgi veikt Savienības mēroga novērtējumus par finanšu iestāžu noturību saskaņā ar 32. pantu, un informē Eiropas Parlamentu, Komisiju un Padomi par saviem apsvērumiem. Šādu novērtējumu veikšanas gadījumā iestāde, ja uzskata to par būtisku vai atbilstīgu, nodrošina rezultātu paziņošanu katrai iesaistītajai finanšu iestādei.” |
| --- | --- |

3.c

Regulas 22. pantā aiz 1. punkta iekļauj šādu punktu:

“1.a
     
  Vismaz reizi gadā iestāde izvērtē, vai ir lietderīgi veikt Savienības mēroga novērtējumus par finanšu iestāžu noturību saskaņā ar 32. pantu, un informē Eiropas Parlamentu, Komisiju un Padomi par saviem apsvērumiem. Šādu novērtējumu veikšanas gadījumā iestāde, ja uzskata to par būtisku vai atbilstīgu, nodrošina rezultātu paziņošanu katrai iesaistītajai finanšu iestādei.”

| 3.d | Regulas 25. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:




  “1.
     
  Iestāde sniedz ieguldījumu un aktīvi līdzdarbojas, izstrādājot un saskaņojot efektīvus, konsekventus un atjauninātus finanšu iestāžu atveseļošanas un noregulējuma plānus. Gadījumos, kas paredzēti 1. panta 2. punktā minētajos tiesību aktos, iestāde arī palīdz izstrādāt procedūras ārkārtas situācijām un preventīvus pasākumus, lai mazinātu jebkādu neveiksmju sistēmisko ietekmi.” |
| --- | --- |

3.d

Regulas 25. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.
     
  Iestāde sniedz ieguldījumu un aktīvi līdzdarbojas, izstrādājot un saskaņojot efektīvus, konsekventus un atjauninātus finanšu iestāžu atveseļošanas un noregulējuma plānus. Gadījumos, kas paredzēti 1. panta 2. punktā minētajos tiesību aktos, iestāde arī palīdz izstrādāt procedūras ārkārtas situācijām un preventīvus pasākumus, lai mazinātu jebkādu neveiksmju sistēmisko ietekmi.”

| 3.e | Regulas 27. panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:




  “2.
     
  Iestāde veic novērtējumu par to, vai ir vajadzīga saskaņotu, stabilu un uzticamu finansēšanas mehānismu sistēma, kurā atbilstīgi finansēšanas instrumenti būtu saistīti ar koordinētu krīzes pārvarēšanas pasākumu kopumu.” |
| --- | --- |

3.e

Regulas 27. panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“2.
     
  Iestāde veic novērtējumu par to, vai ir vajadzīga saskaņotu, stabilu un uzticamu finansēšanas mehānismu sistēma, kurā atbilstīgi finansēšanas instrumenti būtu saistīti ar koordinētu krīzes pārvarēšanas pasākumu kopumu.”

| 3.f | Regulas 29. panta 2. punktā iekļauj šādu daļu:




  “Lai izveidotu kopēju uzraudzības praksi, iestāde izstrādā un atjaunina Eiropas uzraudzības rokasgrāmatu par finanšu iestāžu uzraudzību visā Savienībā, cita starpā ņemot vērā finanšu iestāžu mainīgās uzņēmējdarbības prakses un uzņēmējdarbības modeļus. Eiropas uzraudzības rokasgrāmatā nosaka uzraudzības metožu un procesu paraugpraksi.” |
| --- | --- |

3.f

Regulas 29. panta 2. punktā iekļauj šādu daļu:

“Lai izveidotu kopēju uzraudzības praksi, iestāde izstrādā un atjaunina Eiropas uzraudzības rokasgrāmatu par finanšu iestāžu uzraudzību visā Savienībā, cita starpā ņemot vērā finanšu iestāžu mainīgās uzņēmējdarbības prakses un uzņēmējdarbības modeļus. Eiropas uzraudzības rokasgrāmatā nosaka uzraudzības metožu un procesu paraugpraksi.”

| 3.g | Regulas 30. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:




  “3.
     
  Pamatojoties uz salīdzinošo izvērtēšanu, iestāde saskaņā ar 16. pantu var izstrādāt pamatnostādnes un ieteikumus. Saskaņā ar 16. panta 3. punktu kompetentās iestādes apņemas ievērot minētās pamatnostādnes un ieteikumus. Izstrādājot regulatīvu tehnisko vai īstenošanas tehnisko standartu projektus saskaņā ar 10. līdz 15. pantu, iestāde ņem vērā salīdzinošās izvērtēšanas rezultātus un visu citu tās uzdevumu izpildē iegūto informāciju, lai nodrošinātu augstākās kvalitātes standartu un prakses konverģenci.




  3.a
     
  Iestāde sniedz Komisijai atzinumu ikreiz, kad salīdzinošās izvērtēšanas rezultāti vai cita tās uzdevumu veikšanā iegūtā informācija liecina, ka ir nepieciešams izstrādāt likumdošanas iniciatīvu, lai nodrošinātu uzraudzības definīciju un noteikumu turpmāku saskaņošanu.” |
| --- | --- |

3.g

Regulas 30. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.
     
  Pamatojoties uz salīdzinošo izvērtēšanu, iestāde saskaņā ar 16. pantu var izstrādāt pamatnostādnes un ieteikumus. Saskaņā ar 16. panta 3. punktu kompetentās iestādes apņemas ievērot minētās pamatnostādnes un ieteikumus. Izstrādājot regulatīvu tehnisko vai īstenošanas tehnisko standartu projektus saskaņā ar 10. līdz 15. pantu, iestāde ņem vērā salīdzinošās izvērtēšanas rezultātus un visu citu tās uzdevumu izpildē iegūto informāciju, lai nodrošinātu augstākās kvalitātes standartu un prakses konverģenci.

3.a
     
  Iestāde sniedz Komisijai atzinumu ikreiz, kad salīdzinošās izvērtēšanas rezultāti vai cita tās uzdevumu veikšanā iegūtā informācija liecina, ka ir nepieciešams izstrādāt likumdošanas iniciatīvu, lai nodrošinātu uzraudzības definīciju un noteikumu turpmāku saskaņošanu.”

| 3.h | Regulas 31. panta otro daļu aizstāj ar šādu:




  “Iestāde veicina saskaņotu Savienības atbildes rīcību, cita starpā:










  a) | veicinot informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- | --- |

3.h

Regulas 31. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Iestāde veicina saskaņotu Savienības atbildes rīcību, cita starpā:

a)

veicinot informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm;

| b) | nosakot tās informācijas apjomu, kura būtu jādara pieejama visām attiecīgajām kompetentajām iestādēm, un attiecīgā gadījumā pārbaudot tās uzticamību; |
| --- | --- |

b)

nosakot tās informācijas apjomu, kura būtu jādara pieejama visām attiecīgajām kompetentajām iestādēm, un attiecīgā gadījumā pārbaudot tās uzticamību;

| c) | neskarot 19. pantu, pēc kompetento iestāžu pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas veicot nesaistošu starpnieka funkciju; |
| --- | --- |

c)

neskarot 19. pantu, pēc kompetento iestāžu pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas veicot nesaistošu starpnieka funkciju;

| d) | nekavējoties informējot ESRK, Padomi un Komisiju par visām iespējamām ārkārtas situācijām; |
| --- | --- |

d)

nekavējoties informējot ESRK, Padomi un Komisiju par visām iespējamām ārkārtas situācijām;

| e) | pieņemot visus atbilstīgos pasākumus, kas vajadzīgi, lai koordinētu attiecīgo kompetento iestāžu veiktās darbības, ja ir vērojamas tendences, kas var apdraudēt finanšu tirgu darbību; |
| --- | --- |

e)

pieņemot visus atbilstīgos pasākumus, kas vajadzīgi, lai koordinētu attiecīgo kompetento iestāžu veiktās darbības, ja ir vērojamas tendences, kas var apdraudēt finanšu tirgu darbību;

| f) | apkopojot informāciju, kas saņemta no kompetentajām iestādēm saskaņā ar 21. un 35. pantu, saistībā ar iestādēm noteikto regulatīvo ziņošanas pienākumu. Iestāde paziņo šo informāciju pārējām attiecīgajām kompetentajām iestādēm;” |
| --- | --- |

f)

apkopojot informāciju, kas saņemta no kompetentajām iestādēm saskaņā ar 21. un 35. pantu, saistībā ar iestādēm noteikto regulatīvo ziņošanas pienākumu. Iestāde paziņo šo informāciju pārējām attiecīgajām kompetentajām iestādēm;”

| 3.i | Regulas 32. pantu groza šādi:










  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:




  “2.
     
  Iestāde, sadarbojoties ar ESRK, uzsāk un koordinē Savienības mēroga novērtējumus par finanšu iestāžu noturību pret nelabvēlīgu notikumu attīstību tirgū. Šajā nolūkā iestāde izstrādā:










  a) | vienotas metodes, kas ļauj izvērtēt ekonomikas attīstības scenāriju ietekmi uz finanšu iestādes finansiālo stāvokli; |
| --- | --- | --- | --- |

3.i

Regulas 32. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.
     
  Iestāde, sadarbojoties ar ESRK, uzsāk un koordinē Savienības mēroga novērtējumus par finanšu iestāžu noturību pret nelabvēlīgu notikumu attīstību tirgū. Šajā nolūkā iestāde izstrādā:

a)

vienotas metodes, kas ļauj izvērtēt ekonomikas attīstības scenāriju ietekmi uz finanšu iestādes finansiālo stāvokli;

| b) | vienotas pieejas minēto finanšu iestāžu noturības novērtējumu rezultātu paziņošanai; |
| --- | --- |

b)

vienotas pieejas minēto finanšu iestāžu noturības novērtējumu rezultātu paziņošanai;

| c) | vienotas metodes, kas ļauj novērtēt konkrētu produktu vai izplatīšanas procesu ietekmi uz finanšu iestādi, un |
| --- | --- |

c)

vienotas metodes, kas ļauj novērtēt konkrētu produktu vai izplatīšanas procesu ietekmi uz finanšu iestādi, un

| d) | vienotas metodes aktīvu novērtēšanai, kuras tiek uzskatītas par tādām, kas jāizmanto stresa testos.”; |
| --- | --- |

d)

vienotas metodes aktīvu novērtēšanai, kuras tiek uzskatītas par tādām, kas jāizmanto stresa testos.”;

| b) | aiz 3. punkta iekļauj šādus punktus:




  “3.a
     
  Lai veiktu Savienības mēroga novērtējumus par finanšu iestāžu noturību, kā aprakstīts šajā pantā, iestāde saskaņā ar 35. pantā izklāstītajiem nosacījumiem un, tos ievērojot, var tieši pieprasīt informāciju no finanšu iestādēm. Iestāde var arī prasīt, lai kompetentās iestādes veiktu īpašas pārbaudes. Iestāde var prasīt tām veikt pārbaudes uz vietas, tostarp ar iestādes līdzdalību, saskaņā ar 21. pantā izklāstītajiem nosacījumiem un, tos ievērojot, lai nodrošinātu metožu, prakses un rezultātu salīdzināmību un uzticamību.




  3.b
     
  Iestāde var prasīt, lai kompetentās iestādes nodrošinātu 3.a punktā minētās informācijas neatkarīgu revīziju finanšu iestādēs.” |
| --- | --- |

b)

aiz 3. punkta iekļauj šādus punktus:

“3.a
     
  Lai veiktu Savienības mēroga novērtējumus par finanšu iestāžu noturību, kā aprakstīts šajā pantā, iestāde saskaņā ar 35. pantā izklāstītajiem nosacījumiem un, tos ievērojot, var tieši pieprasīt informāciju no finanšu iestādēm. Iestāde var arī prasīt, lai kompetentās iestādes veiktu īpašas pārbaudes. Iestāde var prasīt tām veikt pārbaudes uz vietas, tostarp ar iestādes līdzdalību, saskaņā ar 21. pantā izklāstītajiem nosacījumiem un, tos ievērojot, lai nodrošinātu metožu, prakses un rezultātu salīdzināmību un uzticamību.

3.b
     
  Iestāde var prasīt, lai kompetentās iestādes nodrošinātu 3.a punktā minētās informācijas neatkarīgu revīziju finanšu iestādēs.”

| 4. | Regulas
  35. pantu
  aizstāj ar
  šādu
  :
  “
  35.
   
  pants




  Informācijas vākšana


  1.   Pēc iestādes pieprasījuma kompetentās iestādes sniedz iestādei visu nepieciešamo informāciju
  norādītajos formātos
  , lai tā varētu veikt šajā regulā noteiktos pienākumus, ja tām ir likumīga piekļuve attiecīgajai informācijai ▌.
  Informācijai jābūt precīzai, saskaņotai, pilnīgai un savlaicīgai.


  2.   Iestāde var arī pieprasīt, lai informācija tiktu sniegta regulāri un norādītajos formātos
  vai salīdzināmās veidnēs, ko apstiprinājusi iestāde
  . Ja iespējams, šādus pieprasījumus izdara, izmantojot vienotus ziņojuma formātus.
  3.   Pēc dalībvalsts kompetentās iestādes pamatota pieprasījuma iestāde
  sniedz
  visu vajadzīgo informāciju, lai kompetentā iestāde varētu veikt savus pienākumus, saskaņā ar dienesta noslēpuma ievērošanas pienākumu, kas noteikts nozaru tiesību aktos un 70. pantā.


  4.
     
  Pirms informācijas pieprasīšanas saskaņā ar šo pantu un nolūkā izvairīties no ziņošanas pienākuma dublēšanās, iestāde ņem vērā visu attiecīgo pašreizējo statistiku, ko sagatavojusi un izplatījusi Eiropas Statistikas sistēma un Eiropas Centrālo banku sistēma.




  5.
     
  Ja informācija nav pieejama vai kompetentās iestādes to nesniedz savlaicīgi, iestāde var nosūtīt pienācīgi pamatotu un argumentētu pieprasījumu citām uzraudzības iestādēm, attiecīgās dalībvalsts ministrijai, kas atbild par finansēm, ja tās rīcībā ir prudenciālas uzraudzības informācija, attiecīgās dalībvalsts centrālajai bankai vai statistikas birojam.




  6.
     
  Ja nav pieejama pilnīga vai precīza informācija vai kompetentās iestādes saskaņā ar 1. vai 5. punktu to nesniedz savlaicīgi, iestāde var iesniegt tiešu, pienācīgi pamatotu un argumentētu informācijas pieprasījumu:










  a) | attiecīgajām finanšu iestādēm, |
| --- | --- | --- |

4.

Regulas
  35. pantu
  aizstāj ar
  šādu
  :

“
  35.
   
  pants

Informācijas vākšana

1.   Pēc iestādes pieprasījuma kompetentās iestādes sniedz iestādei visu nepieciešamo informāciju
  norādītajos formātos
  , lai tā varētu veikt šajā regulā noteiktos pienākumus, ja tām ir likumīga piekļuve attiecīgajai informācijai ▌.
  Informācijai jābūt precīzai, saskaņotai, pilnīgai un savlaicīgai.

2.   Iestāde var arī pieprasīt, lai informācija tiktu sniegta regulāri un norādītajos formātos
  vai salīdzināmās veidnēs, ko apstiprinājusi iestāde
  . Ja iespējams, šādus pieprasījumus izdara, izmantojot vienotus ziņojuma formātus.

3.   Pēc dalībvalsts kompetentās iestādes pamatota pieprasījuma iestāde
  sniedz
  visu vajadzīgo informāciju, lai kompetentā iestāde varētu veikt savus pienākumus, saskaņā ar dienesta noslēpuma ievērošanas pienākumu, kas noteikts nozaru tiesību aktos un 70. pantā.

4.
     
  Pirms informācijas pieprasīšanas saskaņā ar šo pantu un nolūkā izvairīties no ziņošanas pienākuma dublēšanās, iestāde ņem vērā visu attiecīgo pašreizējo statistiku, ko sagatavojusi un izplatījusi Eiropas Statistikas sistēma un Eiropas Centrālo banku sistēma.

5.
     
  Ja informācija nav pieejama vai kompetentās iestādes to nesniedz savlaicīgi, iestāde var nosūtīt pienācīgi pamatotu un argumentētu pieprasījumu citām uzraudzības iestādēm, attiecīgās dalībvalsts ministrijai, kas atbild par finansēm, ja tās rīcībā ir prudenciālas uzraudzības informācija, attiecīgās dalībvalsts centrālajai bankai vai statistikas birojam.

6.
     
  Ja nav pieejama pilnīga vai precīza informācija vai kompetentās iestādes saskaņā ar 1. vai 5. punktu to nesniedz savlaicīgi, iestāde var iesniegt tiešu, pienācīgi pamatotu un argumentētu informācijas pieprasījumu:

a)

attiecīgajām finanšu iestādēm,

| b) | kontrolakciju sabiedrībām un/vai attiecīgās finanšu iestādes filiālēm, |
| --- | --- |

b)

kontrolakciju sabiedrībām un/vai attiecīgās finanšu iestādes filiālēm,

| c) | neregulētām funkcionējošām struktūrām finanšu grupā vai konglomerātā, kuras ir būtiskas attiecīgo finanšu iestāžu darbībām finanšu jomā. |
| --- | --- |

c)

neregulētām funkcionējošām struktūrām finanšu grupā vai konglomerātā, kuras ir būtiskas attiecīgo finanšu iestāžu darbībām finanšu jomā.

Šādu pieprasījumu adresāti īsā laikā un bez liekas kavēšanās sniedz iestādei skaidru, precīzu un pilnīgu informāciju.

Iestāde informē attiecīgās kompetentās iestādes par pieprasījumiem saskaņā ar šo punktu un 5. punktu.

Pēc iestādes pieprasījuma kompetentās iestādes palīdz iestādei vākt minēto informāciju.

7.
     
  Iestāde var izmantot saskaņā ar šo pantu saņemto konfidenciālo informāciju tikai nolūkā veikt savus pienākumus, kas tai uzticēti ar šo regulu.

8.
     
  Ja pieprasījuma adresāti saskaņā ar 6. punktu īsā laikā nesniedz skaidru, precīzu un pilnīgu informāciju, iestāde attiecīgā gadījumā informē ECB un konkrētās dalībvalsts attiecīgās iestādes, kuras, ievērojot dalībvalsts tiesību aktus, sadarbojas ar iestādi, lai nodrošinātu pilnīgu piekļuvi vajadzīgajai informācijai un jebkādu dokumentu, uzskaites dokumentu vai protokolu oriģināliem, kuriem adresātam ir juridiska piekļuve, ar mērķi pārbaudīt minēto informāciju.”

| 4.a | Regulas 36. pantu groza šādi:










  a) | panta 4. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:




  “Ja iestāde nerīkojas saskaņā ar ieteikumu, tā paskaidro ESRK un Padomei savas rīcības iemeslus. ESRK informē Eiropas Parlamentu saskaņā ar ESRK regulas 19. panta 5. punktu.”; |
| --- | --- | --- |

4.a

Regulas 36. pantu groza šādi:

a)

panta 4. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Ja iestāde nerīkojas saskaņā ar ieteikumu, tā paskaidro ESRK un Padomei savas rīcības iemeslus. ESRK informē Eiropas Parlamentu saskaņā ar ESRK regulas 19. panta 5. punktu.”;

| b) | panta 5. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:




  “Informējot Padomi un ESRK saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 17. pantu, kompetentā iestāde pienācīgi ņem vērā Uzraudzības padomes viedokli. Ja kompetentā iestāde šādi informē Padomi un ESRK, tā informē arī Komisiju.” |
| --- | --- |

b)

panta 5. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Informējot Padomi un ESRK saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 17. pantu, kompetentā iestāde pienācīgi ņem vērā Uzraudzības padomes viedokli. Ja kompetentā iestāde šādi informē Padomi un ESRK, tā informē arī Komisiju.”

| 4.b | Regulas 37. pantu groza šādi:










  a) | panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:




  “Banku nozares ieinteresēto personu grupa tiekas pēc savas ierosmes, kad vien to uzskata par vajadzīgu, bet ne retāk kā četras reizes gadā.”; |
| --- | --- | --- |

4.b

Regulas 37. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Banku nozares ieinteresēto personu grupa tiekas pēc savas ierosmes, kad vien to uzskata par vajadzīgu, bet ne retāk kā četras reizes gadā.”;

| b) | panta 4. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:




  “4.
     
  Iestāde sniedz visu nepieciešamo informāciju, ievērojot dienesta noslēpumu, kā noteikts 70. pantā, un nodrošina Banku nozares ieinteresēto personu grupai pienācīgu sekretariāta atbalstu. Tiem Banku nozares ieinteresēto personu grupas locekļiem, kuri pārstāv bezpeļņas organizācijas un nav nozares pārstāvji, nosaka atbilstīgu kompensāciju. Šāda kompensācija ir vismaz līdzvērtīga ierēdņu izdevumu atlīdzinājuma likmēm saskaņā ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu V pielikuma 2. iedaļu. Banku nozares ieinteresēto personu grupa var izveidot darba grupas tehnisku jautājumu risināšanai. Banku nozares ieinteresēto personu grupas locekļu pilnvaru termiņš ir divarpus gadi, pēc kura beigām tiek organizēta jauna atlases procedūra.” |
| --- | --- |

b)

panta 4. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“4.
     
  Iestāde sniedz visu nepieciešamo informāciju, ievērojot dienesta noslēpumu, kā noteikts 70. pantā, un nodrošina Banku nozares ieinteresēto personu grupai pienācīgu sekretariāta atbalstu. Tiem Banku nozares ieinteresēto personu grupas locekļiem, kuri pārstāv bezpeļņas organizācijas un nav nozares pārstāvji, nosaka atbilstīgu kompensāciju. Šāda kompensācija ir vismaz līdzvērtīga ierēdņu izdevumu atlīdzinājuma likmēm saskaņā ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu V pielikuma 2. iedaļu. Banku nozares ieinteresēto personu grupa var izveidot darba grupas tehnisku jautājumu risināšanai. Banku nozares ieinteresēto personu grupas locekļu pilnvaru termiņš ir divarpus gadi, pēc kura beigām tiek organizēta jauna atlases procedūra.”

| 4.c | Regulas 40. pantu groza šādi:










  a) | panta 1. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:










  “d) | viens Eiropas Centrālās bankas Uzraudzības padomes izvirzīts pārstāvis, kam nav balsstiesību;”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.c

Regulas 40. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

viens Eiropas Centrālās bankas Uzraudzības padomes izvirzīts pārstāvis, kam nav balsstiesību;”;

| b) | aiz 4. punkta iekļauj šādu punktu:




  “4.a
     
  Diskusijās, kas nav saistītas ar atsevišķām finanšu iestādēm, kā paredzēts 44. panta 4. punktā, ECB pārstāvim var pievienoties otrs pārstāvis, kuram ir specializētas zināšanas centrālo banku uzdevumu jomā.” |
| --- | --- |

b)

aiz 4. punkta iekļauj šādu punktu:

“4.a
     
  Diskusijās, kas nav saistītas ar atsevišķām finanšu iestādēm, kā paredzēts 44. panta 4. punktā, ECB pārstāvim var pievienoties otrs pārstāvis, kuram ir specializētas zināšanas centrālo banku uzdevumu jomā.”

| 5. | Regulas
  41. pantu groza šādi
  :








  a) | aiz 1. punkta iekļauj šādu punktu:




  “1.a
     
  Piemērojot šīs regulas 17. pantu, Uzraudzības padome sasauc neatkarīgu darba grupu, ko veido Uzraudzības padomes priekšsēdētājs un seši citi locekļi, kuri nav tās kompetentās iestādes pārstāvji, kas, iespējams, ir pārkāpusi Savienības tiesības, un kuriem nav nekādas ieinteresētības lietā vai tiešas saiknes ar attiecīgo kompetento iestādi.




  Katram darba grupas loceklim ir viena balss.




  Darba grupas lēmumus pieņem, ja vismaz četri darba grupas locekļi balso par labu lēmumam.”; |
| --- | --- | --- |

5.

Regulas
  41. pantu groza šādi
  :

a)

aiz 1. punkta iekļauj šādu punktu:

“1.a
     
  Piemērojot šīs regulas 17. pantu, Uzraudzības padome sasauc neatkarīgu darba grupu, ko veido Uzraudzības padomes priekšsēdētājs un seši citi locekļi, kuri nav tās kompetentās iestādes pārstāvji, kas, iespējams, ir pārkāpusi Savienības tiesības, un kuriem nav nekādas ieinteresētības lietā vai tiešas saiknes ar attiecīgo kompetento iestādi.

Katram darba grupas loceklim ir viena balss.

Darba grupas lēmumus pieņem, ja vismaz četri darba grupas locekļi balso par labu lēmumam.”;

| b) | panta 2., 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:
  “2.   Piemērojot šīs regulas ▌19. pantu, Uzraudzības padome
  sasauc
  neatkarīgu darba grupu, ko veido Uzraudzības padomes priekšsēdētājs un
  seši citi
  locekļi
  , kuri
  nav to kompetento iestāžu pārstāvji, kas iesaistītas strīdā
  , un kuriem nav nekādas ieinteresētības konfliktā vai tiešas saiknes ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm
  .


  Katram darba grupas loceklim ir viena balss.




  Darba grupas lēmumus pieņem, ja vismaz četri darba grupas locekļi balso par labu lēmumam.


  3.   Darba grupa ierosina lēmumu
  saskaņā ar 17. pantu vai 19. pantu
  , un galīgo lēmumu pieņem Uzraudzības padome ▌.
  4.   Uzraudzības padome pieņem
  1.a un 2. punktā
  minētās darba grupas reglamentu ▌.” |
| --- | --- |

b)

panta 2., 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“2.   Piemērojot šīs regulas ▌19. pantu, Uzraudzības padome
  sasauc
  neatkarīgu darba grupu, ko veido Uzraudzības padomes priekšsēdētājs un
  seši citi
  locekļi
  , kuri
  nav to kompetento iestāžu pārstāvji, kas iesaistītas strīdā
  , un kuriem nav nekādas ieinteresētības konfliktā vai tiešas saiknes ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm
  .

Katram darba grupas loceklim ir viena balss.

Darba grupas lēmumus pieņem, ja vismaz četri darba grupas locekļi balso par labu lēmumam.

3.   Darba grupa ierosina lēmumu
  saskaņā ar 17. pantu vai 19. pantu
  , un galīgo lēmumu pieņem Uzraudzības padome ▌.

4.   Uzraudzības padome pieņem
  1.a un 2. punktā
  minētās darba grupas reglamentu ▌.”

| 6. | Regulas 42. pantā iekļauj šādu daļu:
  “Pirmais un otrais punkts neskar uzdevumus, kas ECB piešķirti ar Regulu (ES) Nr. .../... [LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula].” |
| --- | --- |

6.

Regulas 42. pantā iekļauj šādu daļu:

“Pirmais un otrais punkts neskar uzdevumus, kas ECB piešķirti ar Regulu (ES) Nr. .../... [LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula].”

| 7. | Regulas 44. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Uzraudzības padomē lēmumus pieņem ar tās locekļu vienkāršu balsu vairākumu. Katram loceklim ir viena balss.
  Par 10.–16. pantā minētajiem aktiem, kā arī pasākumiem un lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 9. panta 5. punkta trešo daļu un VI nodaļu, un, atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, Uzraudzības padome pieņem lēmumus ar tās locekļu kvalificētu balsu vairākumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 16. panta 4. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 3. pantu
  , ietverot vismaz iesaistīto dalībvalstu locekļu vienkāršu balsu vairākumu, atbilstīgi Regulai (ES) Nr. .../... [LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula], un neiesaistīto dalībvalstu locekļu vienkāršu balsu vairākumu
  .
  Attiecībā uz lēmumiem saskaņā ar 17. un 19. pantu darba grupas ierosināto lēmumu
  pieņem
  ar iesaistīto dalībvalstu
  Uzraudzības padomes locekļu
  vienkāršu balsu vairākumu ▌saskaņā ar Regulu (ES) Nr. .../... [LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula]
  un ar neiesaistīto dalībvalstu locekļu vienkāršu balsu vairākumu
  .
  Atkāpjoties no trešās daļas, sākot ar dienu, kad četras vai mazāk dalībvalstis nav iesaistītās dalībvalstis saskaņā ar Regulu (ES) Nr. .../... [LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula] ▌, darba grupas ierosināto lēmumu
  pieņem
  ar
  Uzraudzības padomes locekļu
  vienkāršu balsu vairākumu, kurā šādi balsojis vismaz viens minēto dalībvalstu loceklis.
  Katram loceklim ir viena balss.
  Attiecībā uz darba grupas sastāvu saskaņā ar 41. panta 2. punktu Uzraudzības padome cenšas panākt vienprātību. Ja nav iespējams panākt vienprātību, Uzraudzības padomes lēmumus pieņem ar trīs ceturtdaļu locekļu balsu vairākumu. Katram loceklim ir viena balss.


  Attiecībā uz lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 18. panta 3. un 4. punktu, un, atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, Uzraudzības padome pieņem lēmumus ar iesaistīto dalībvalstu locekļu vienkāršu balsu vairākumu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. .../... [LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula] un ar neiesaistīto dalībvalstu locekļu vienkāršu balsu vairākumu.
  ”; |
| --- | --- | --- |

7.

Regulas 44. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Uzraudzības padomē lēmumus pieņem ar tās locekļu vienkāršu balsu vairākumu. Katram loceklim ir viena balss.

Par 10.–16. pantā minētajiem aktiem, kā arī pasākumiem un lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 9. panta 5. punkta trešo daļu un VI nodaļu, un, atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, Uzraudzības padome pieņem lēmumus ar tās locekļu kvalificētu balsu vairākumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 16. panta 4. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 3. pantu
  , ietverot vismaz iesaistīto dalībvalstu locekļu vienkāršu balsu vairākumu, atbilstīgi Regulai (ES) Nr. .../... [LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula], un neiesaistīto dalībvalstu locekļu vienkāršu balsu vairākumu
  .

Attiecībā uz lēmumiem saskaņā ar 17. un 19. pantu darba grupas ierosināto lēmumu
  pieņem
  ar iesaistīto dalībvalstu
  Uzraudzības padomes locekļu
  vienkāršu balsu vairākumu ▌saskaņā ar Regulu (ES) Nr. .../... [LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula]
  un ar neiesaistīto dalībvalstu locekļu vienkāršu balsu vairākumu
  .

Atkāpjoties no trešās daļas, sākot ar dienu, kad četras vai mazāk dalībvalstis nav iesaistītās dalībvalstis saskaņā ar Regulu (ES) Nr. .../... [LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula] ▌, darba grupas ierosināto lēmumu
  pieņem
  ar
  Uzraudzības padomes locekļu
  vienkāršu balsu vairākumu, kurā šādi balsojis vismaz viens minēto dalībvalstu loceklis.

Katram loceklim ir viena balss.

Attiecībā uz darba grupas sastāvu saskaņā ar 41. panta 2. punktu Uzraudzības padome cenšas panākt vienprātību. Ja nav iespējams panākt vienprātību, Uzraudzības padomes lēmumus pieņem ar trīs ceturtdaļu locekļu balsu vairākumu. Katram loceklim ir viena balss.

Attiecībā uz lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 18. panta 3. un 4. punktu, un, atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, Uzraudzības padome pieņem lēmumus ar iesaistīto dalībvalstu locekļu vienkāršu balsu vairākumu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. .../... [LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula] un ar neiesaistīto dalībvalstu locekļu vienkāršu balsu vairākumu.
  ”;

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:




  “4.
     
  Uzraudzības padomes locekļi, kuriem nav balsstiesību, un novērotāji, izņemot priekšsēdētāju, izpilddirektoru un Uzraudzības padomes izvirzīto ECB pārstāvi, nepiedalās Uzraudzības padomes diskusijās, kas saistītas ar atsevišķām finanšu iestādēm, ja vien 75. panta 3. punktā vai aktos, kuri minēti 1. panta 2. punktā, nav paredzēts citādi.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.
     
  Uzraudzības padomes locekļi, kuriem nav balsstiesību, un novērotāji, izņemot priekšsēdētāju, izpilddirektoru un Uzraudzības padomes izvirzīto ECB pārstāvi, nepiedalās Uzraudzības padomes diskusijās, kas saistītas ar atsevišķām finanšu iestādēm, ja vien 75. panta 3. punktā vai aktos, kuri minēti 1. panta 2. punktā, nav paredzēts citādi.”;

| c) | pantā iekļauj šādu punktu:




  “4.a
     
  Iestādes priekšsēdētājam ir tiesības rīkot balsošanu jebkurā laikā. Neskarot šīs tiesības un iestādes lēmumu pieņemšanas procedūru efektivitāti, iestādes Uzraudzības padome lēmumu pieņemšanā cenšas panākt vienprātību.” |
| --- | --- |

c)

pantā iekļauj šādu punktu:

“4.a
     
  Iestādes priekšsēdētājam ir tiesības rīkot balsošanu jebkurā laikā. Neskarot šīs tiesības un iestādes lēmumu pieņemšanas procedūru efektivitāti, iestādes Uzraudzības padome lēmumu pieņemšanā cenšas panākt vienprātību.”

| 8. | Regulas 45. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:
  “Uzraudzības padomes ievēlēto locekļu pilnvaru termiņš ir divarpus gadi. Minēto termiņu var pagarināt vienu reizi. Valdes sastāvs ir līdzsvarots un proporcionāls, kā arī atspoguļo visu Savienību kopumā. Valdē ir vismaz divi pārstāvji no valstīm, kas nav iesaistītās dalībvalstis saskaņā ar regulu [LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula] un kas nav arī uzsākušas ciešu sadarbību ar ECB saskaņā ar minēto regulu. Pilnvaras pārklājas, un tiek veikti attiecīgi pasākumi rotācijas nodrošināšanai.” |
| --- | --- |

8.

Regulas 45. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Uzraudzības padomes ievēlēto locekļu pilnvaru termiņš ir divarpus gadi. Minēto termiņu var pagarināt vienu reizi. Valdes sastāvs ir līdzsvarots un proporcionāls, kā arī atspoguļo visu Savienību kopumā. Valdē ir vismaz divi pārstāvji no valstīm, kas nav iesaistītās dalībvalstis saskaņā ar regulu [LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula] un kas nav arī uzsākušas ciešu sadarbību ar ECB saskaņā ar minēto regulu. Pilnvaras pārklājas, un tiek veikti attiecīgi pasākumi rotācijas nodrošināšanai.”

| 8.a | Aiz 49. panta iekļauj šādu pantu:




  “49.a
   
  pants




  Izdevumi




  Priekšsēdētājs publisko notikušās sanāksmes un saņemto viesmīlību. Sanāksmju izdevumus publiski reģistrē saskaņā ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem.” |
| --- | --- |

8.a

Aiz 49. panta iekļauj šādu pantu:

“49.a
   
  pants

Izdevumi

Priekšsēdētājs publisko notikušās sanāksmes un saņemto viesmīlību. Sanāksmju izdevumus publiski reģistrē saskaņā ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem.”

| 8.b | Aiz 52. panta iekļauj šādu pantu:




  “52.a
   
  pants




  Izdevumi




  Izpilddirektors publisko notikušās sanāksmes un saņemto viesmīlību. Sanāksmju izdevumus publiski reģistrē saskaņā ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem.” |
| --- | --- |

8.b

Aiz 52. panta iekļauj šādu pantu:

“52.a
   
  pants

Izdevumi

Izpilddirektors publisko notikušās sanāksmes un saņemto viesmīlību. Sanāksmju izdevumus publiski reģistrē saskaņā ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem.”

| 8.c | Regulas 63. panta 7. punktu svītro. |
| --- | --- |

8.c

Regulas 63. panta 7. punktu svītro.

| 8.d | Regulas 81. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:




  “3.
     
  Attiecībā uz iestāžu vai Eiropas mēroga infrastruktūru tiešas uzraudzības jautājumiem un ņemot vērā tirgus norises, iekšējā tirgus stabilitāti un kopējo Savienības kohēziju, Komisija izstrādā gada ziņojumu par to, cik lietderīgi ir uzticēt iestādei papildu uzraudzības pienākumus šajā jomā.” |
| --- | --- |

8.d

Regulas 81. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.
     
  Attiecībā uz iestāžu vai Eiropas mēroga infrastruktūru tiešas uzraudzības jautājumiem un ņemot vērā tirgus norises, iekšējā tirgus stabilitāti un kopējo Savienības kohēziju, Komisija izstrādā gada ziņojumu par to, cik lietderīgi ir uzticēt iestādei papildu uzraudzības pienākumus šajā jomā.”

| 8.e | Aiz 81. panta iekļauj šādu pantu:




  “81.a
   
  pants




  Balsošanas noteikumu pārskatīšana




  No dienas, kad to dalībvalstu skaits, kuras ir neiesaistītās dalībvalstis, sasniedz četras, Komisija pārskata to 41. un 44. pantā aprakstītās balsošanas kārtības darbību un ziņo par to Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei, ņemot vērā kopš šīs regulas spēkā stāšanās gūto pieredzi.” |
| --- | --- |

8.e

Aiz 81. panta iekļauj šādu pantu:

“81.a
   
  pants

Balsošanas noteikumu pārskatīšana

No dienas, kad to dalībvalstu skaits, kuras ir neiesaistītās dalībvalstis, sasniedz četras, Komisija pārskata to 41. un 44. pantā aprakstītās balsošanas kārtības darbību un ziņo par to Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei, ņemot vērā kopš šīs regulas spēkā stāšanās gūto pieredzi.”

2. pants

Neskarot Regulas (ES) Nr. 1093/2010 81. pantu, Komisija līdz 2016. gada 1. janvārim publicē ziņojumu par šīs regulas noteikumu piemērošanu attiecībā uz:

▌

| b) | Valdes sastāvu un |
| --- | --- |

b)

Valdes sastāvu un

| c) | tās neatkarīgās grupas sastāvu, kas sagatavo lēmumus 17. un 19. panta vajadzībām. |
| --- | --- |

c)

tās neatkarīgās grupas sastāvu, kas sagatavo lēmumus 17. un 19. panta vajadzībām.

Ziņojumā jo īpaši ņem vērā jebkādus notikumus virknē to dalībvalstu, kuru naudas vienība ir euro vai kuru kompetentās iestādes ir iesaistījušās ciešā sadarbībā saskaņā ar Regulas .../... 6. pantu, un tajā tiek pārbaudīts, vai šādu notikumu dēļ ir vajadzīgas minēto noteikumu papildu korekcijas, lai nodrošinātu, ka EBI lēmumi tiek pieņemti finanšu pakalpojumu iekšējā tirgus saglabāšanas un stiprināšanas interesēs.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 11, 15.1.2013., 34. lpp.

1

(2)  OV C 30, 1.2.2013., 6. lpp.

2

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/157 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/157

---

P7_TA(2013)0213

Īpašu uzdevumu piešķiršana Eiropas Centrālajai bankai saistībā ar kredītiestāžu uzraudzības politiku *

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Padomes regulai, ar ko Eiropas Centrālajai bankai piešķir īpašus uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu uzraudzības politiku (COM(2012)0511 – C7-0314/2012 – 2012/0242(CNS)) (1)

(Īpašā likumdošanas procedūra – apspriešanās)

(2016/C 055/37)

---

(1)  Jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 57. panta otrā punkta otro daļu (A7- 0392/2012).

(*)  Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumus apzīmē ar simbolu ▌.

---

PADOMES REGULA (ES) NR. .../2013,

ar ko Eiropas Centrālajai bankai piešķir īpašus uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu uzraudzības politiku

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 6. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (2),

saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Pēdējo desmitgažu laikā Savienība ir panākusi ievērojamu progresu banku pakalpojumu iekšējā tirgus izveidē. Tā rezultātā daudzās dalībvalstīs banku grupām ar citās dalībvalstīs reģistrētām galvenajām mītnēm pieder ievērojama tirgus daļa, un kredītiestādes ir ģeogrāfiski dažādojušas savu uzņēmējdarbību
  gan eurozonā, gan ārpus tās
  . |
| --- | --- |

(1)

Pēdējo desmitgažu laikā Savienība ir panākusi ievērojamu progresu banku pakalpojumu iekšējā tirgus izveidē. Tā rezultātā daudzās dalībvalstīs banku grupām ar citās dalībvalstīs reģistrētām galvenajām mītnēm pieder ievērojama tirgus daļa, un kredītiestādes ir ģeogrāfiski dažādojušas savu uzņēmējdarbību
  gan eurozonā, gan ārpus tās
  .

| (1a) | Pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze ir apliecinājusi, ka finanšu nozares sadrumstalotība var apdraudēt vienotās valūtas un vienotā tirgus integritāti. Tādēļ ir svarīgi pastiprināt banku uzraudzības integrāciju, lai atbalstītu Eiropas Savienību, atjaunotu finanšu stabilitāti un liktu pamatu ekonomikas atlabšanai. |
| --- | --- |

(1a)

Pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze ir apliecinājusi, ka finanšu nozares sadrumstalotība var apdraudēt vienotās valūtas un vienotā tirgus integritāti. Tādēļ ir svarīgi pastiprināt banku uzraudzības integrāciju, lai atbalstītu Eiropas Savienību, atjaunotu finanšu stabilitāti un liktu pamatu ekonomikas atlabšanai.

| (2) | Lai veicinātu ekonomikas
  izaugsmi
  Savienībā
  un pietiekama finansējuma nodrošināšanu reālajai ekonomikai
  , ir jāsaglabā un jāpilnveido banku pakalpojumu iekšējais tirgus. Tomēr to paveikt kļūst arvien grūtāk. Dati liecina, ka banku tirgu integrācija Savienībā drīzumā apstāsies. |
| --- | --- |

(2)

Lai veicinātu ekonomikas
  izaugsmi
  Savienībā
  un pietiekama finansējuma nodrošināšanu reālajai ekonomikai
  , ir jāsaglabā un jāpilnveido banku pakalpojumu iekšējais tirgus. Tomēr to paveikt kļūst arvien grūtāk. Dati liecina, ka banku tirgu integrācija Savienībā drīzumā apstāsies.

| (3) | Tajā pašā laikā
  papildus uzlabota ES tiesiskā regulējuma pieņemšanai
  uzraugiem ir jāpastiprina ar uzraudzību saistītās pārbaudes, lai ņemtu vērā atziņas, kas gūtas pēdējos gados piedzīvotajā finanšu krīzē, un spētu pārraudzīt ārkārtīgi sarežģītus un savstarpēji saistītus tirgus un iestādes. |
| --- | --- |

(3)

Tajā pašā laikā
  papildus uzlabota ES tiesiskā regulējuma pieņemšanai
  uzraugiem ir jāpastiprina ar uzraudzību saistītās pārbaudes, lai ņemtu vērā atziņas, kas gūtas pēdējos gados piedzīvotajā finanšu krīzē, un spētu pārraudzīt ārkārtīgi sarežģītus un savstarpēji saistītus tirgus un iestādes.

| (4) | Individuālo banku uzraudzības kompetence Savienībā paliek galvenokārt valstu līmenī.
  Koordinācija starp uzraugiem ir svarīga, taču krīze ir apliecinājusi, ka nepietiek tikai ar koordināciju, jo īpaši saistībā ar vienotu valūtu
  . Lai saglabātu
  finanšu stabilitāti Savienībā
  un palielinātu tirgus integrācijas pozitīvo ietekmi uz izaugsmi un labklājību, uzraudzības pienākumu integrācija būtu jāpastiprina.
  Tas ir jo īpaši svarīgi, lai nodrošinātu netraucētu un stabilu pārraudzību pār visu bankas grupu un tās vispārējo stāvokli, un tas samazinātu risku nonākt pie atšķirīgām interpretācijām un pretrunīgiem lēmumiem katras atsevišķās struktūras līmenī. |
| --- | --- |

(4)

Individuālo banku uzraudzības kompetence Savienībā paliek galvenokārt valstu līmenī.
  Koordinācija starp uzraugiem ir svarīga, taču krīze ir apliecinājusi, ka nepietiek tikai ar koordināciju, jo īpaši saistībā ar vienotu valūtu
  . Lai saglabātu
  finanšu stabilitāti Savienībā
  un palielinātu tirgus integrācijas pozitīvo ietekmi uz izaugsmi un labklājību, uzraudzības pienākumu integrācija būtu jāpastiprina.
  Tas ir jo īpaši svarīgi, lai nodrošinātu netraucētu un stabilu pārraudzību pār visu bankas grupu un tās vispārējo stāvokli, un tas samazinātu risku nonākt pie atšķirīgām interpretācijām un pretrunīgiem lēmumiem katras atsevišķās struktūras līmenī.

| (5) | Kredītiestādes stabilitāte daudzos gadījumos joprojām ir cieši saistīta ar dalībvalsti, kurā tā veic uzņēmējdarbību. Šaubas par valsts parāda ilgtspējīgumu, ekonomiskās izaugsmes izredzēm un kredītiestāžu dzīvotspēju ir radījušas negatīvas, savstarpēji pastiprinošas tirgus tendences. Tas var apdraudēt dažu kredītiestāžu dzīvotspēju, kā arī finanšu sistēmas stabilitāti
  eurozonā un visā Savienībā
  , un var radīt smagu slogu jau tā sarežģītajā attiecīgo dalībvalstu finanšu situācijā. ▌ |
| --- | --- |

(5)

Kredītiestādes stabilitāte daudzos gadījumos joprojām ir cieši saistīta ar dalībvalsti, kurā tā veic uzņēmējdarbību. Šaubas par valsts parāda ilgtspējīgumu, ekonomiskās izaugsmes izredzēm un kredītiestāžu dzīvotspēju ir radījušas negatīvas, savstarpēji pastiprinošas tirgus tendences. Tas var apdraudēt dažu kredītiestāžu dzīvotspēju, kā arī finanšu sistēmas stabilitāti
  eurozonā un visā Savienībā
  , un var radīt smagu slogu jau tā sarežģītajā attiecīgo dalībvalstu finanšu situācijā. ▌

| (6) | Eiropas Banku iestāde (EBI), kas izveidota 2011. gadā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi) (3), un Eiropas finanšu uzraudzības sistēma, kas izveidota ar minētās regulas 2. pantu un 2. pantu Regulā (ES) Nr. 1094/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (EAAPI) (4) un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (EVTI) (5), ir būtiski uzlabojušas sadarbību starp banku uzraugiem Savienībā. EBI veic nozīmīgu ieguldījumu finanšu pakalpojumu vienotā noteikumu kopuma izveidē Savienībā, un tai bijusi izšķirīga nozīme, konsekventi īstenojot Savienības lielāko kredītiestāžu rekapitalizāciju, par kuru 2011. gada oktobrī vienojās Eiropadome
  , saskaņā ar Komisijas pieņemtajām pamatnostādnēm un nosacījumiem saistībā ar valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Banku iestāde (EBI), kas izveidota 2011. gadā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi) (3), un Eiropas finanšu uzraudzības sistēma, kas izveidota ar minētās regulas 2. pantu un 2. pantu Regulā (ES) Nr. 1094/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (EAAPI) (4) un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (EVTI) (5), ir būtiski uzlabojušas sadarbību starp banku uzraugiem Savienībā. EBI veic nozīmīgu ieguldījumu finanšu pakalpojumu vienotā noteikumu kopuma izveidē Savienībā, un tai bijusi izšķirīga nozīme, konsekventi īstenojot Savienības lielāko kredītiestāžu rekapitalizāciju, par kuru 2011. gada oktobrī vienojās Eiropadome
  , saskaņā ar Komisijas pieņemtajām pamatnostādnēm un nosacījumiem saistībā ar valsts atbalstu.

| (7) | Eiropas Parlaments vairākas reizes – sākot no 2000. gada 13. aprīļa rezolūcijas par Komisijas paziņojumu par finanšu tirgus sistēmas ieviešanu: rīcības plāns (6) un 2002. gada 21. novembra rezolūcijas par kredītiestāžu prudenciālās uzraudzības noteikumiem Eiropas Savienībā (7) – ir aicinājis izveidot Eiropas struktūru, kas būtu tieši atbildīga par noteiktiem finanšu iestāžu uzraudzības uzdevumiem. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlaments vairākas reizes – sākot no 2000. gada 13. aprīļa rezolūcijas par Komisijas paziņojumu par finanšu tirgus sistēmas ieviešanu: rīcības plāns (6) un 2002. gada 21. novembra rezolūcijas par kredītiestāžu prudenciālās uzraudzības noteikumiem Eiropas Savienībā (7) – ir aicinājis izveidot Eiropas struktūru, kas būtu tieši atbildīga par noteiktiem finanšu iestāžu uzraudzības uzdevumiem.

| (8) | Eiropadomes 2012. gada 29. jūnija secinājumos ir pausts aicinājums Eiropadomes priekšsēdētājam izstrādāt plānu patiesas ekonomiskās un monetārās savienības izveidei. Tajā pašā dienā eurozonas valstu vai valdību vadītāji augstākā līmeņa sanāksmē norādīja, ka tad, kad attiecībā uz bankām eurozonā būs izveidots iedarbīgs vienots uzraudzības mehānisms ar ECB līdzdalību, ESM būtu iespēja, pieņemot parastu lēmumu, tieši rekapitalizēt bankas, pamatojoties uz attiecīgiem nosacījumiem, tostarp atbilstību valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadomes 2012. gada 29. jūnija secinājumos ir pausts aicinājums Eiropadomes priekšsēdētājam izstrādāt plānu patiesas ekonomiskās un monetārās savienības izveidei. Tajā pašā dienā eurozonas valstu vai valdību vadītāji augstākā līmeņa sanāksmē norādīja, ka tad, kad attiecībā uz bankām eurozonā būs izveidots iedarbīgs vienots uzraudzības mehānisms ar ECB līdzdalību, ESM būtu iespēja, pieņemot parastu lēmumu, tieši rekapitalizēt bankas, pamatojoties uz attiecīgiem nosacījumiem, tostarp atbilstību valsts atbalsta noteikumiem.

| (8a) | Eiropadome 2012. gada 19. oktobrī nolēma, ka procesam ceļā uz dziļāku ekonomisko un monetāro savienību būtu jābalstās uz ES iestāžu sistēmu un tiesisko regulējumu, ka tam vajadzētu būt atvērtam un pārredzamam attiecībā uz dalībvalstīm, kuras nelieto vienoto valūtu, un ka tajā būtu jāievēro vienotā tirgus integritāte. Integrētajai finanšu sistēmai būs vienots uzraudzības mehānisms (VUM), kas būs pēc iespējas atvērtāks visām dalībvalstīm, kuras vēlas tajā piedalīties. |
| --- | --- |

(8a)

Eiropadome 2012. gada 19. oktobrī nolēma, ka procesam ceļā uz dziļāku ekonomisko un monetāro savienību būtu jābalstās uz ES iestāžu sistēmu un tiesisko regulējumu, ka tam vajadzētu būt atvērtam un pārredzamam attiecībā uz dalībvalstīm, kuras nelieto vienoto valūtu, un ka tajā būtu jāievēro vienotā tirgus integritāte. Integrētajai finanšu sistēmai būs vienots uzraudzības mehānisms (VUM), kas būs pēc iespējas atvērtāks visām dalībvalstīm, kuras vēlas tajā piedalīties.

| (9) | Tādēļ būtu jāizveido Eiropas banku savienība, kuras pamatā būtu
  vispusīgs un detalizēts
  vienots finanšu pakalpojumus reglamentējošo noteikumu kopums attiecībā uz vienoto tirgu kopumā un kuru veidotu vienots uzraudzības mehānisms un
  jaunas sistēmas
  noguldījumu garantijām un noregulējumam ▌. Ņemot vērā, ka starp vienotās valūtas zonas dalībvalstīm pastāv ciešas savstarpējās saiknes un mijiedarbība, banku savienībai būtu jāattiecas uz vismaz visām eurozonas dalībvalstīm. Lai saglabātu un padziļinātu iekšējo tirgu, un ciktāl tas ir institucionāli iespējams, būtu jādod iespēja arī citām dalībvalstīm iesaistīties banku savienībā. |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ būtu jāizveido Eiropas banku savienība, kuras pamatā būtu
  vispusīgs un detalizēts
  vienots finanšu pakalpojumus reglamentējošo noteikumu kopums attiecībā uz vienoto tirgu kopumā un kuru veidotu vienots uzraudzības mehānisms un
  jaunas sistēmas
  noguldījumu garantijām un noregulējumam ▌. Ņemot vērā, ka starp vienotās valūtas zonas dalībvalstīm pastāv ciešas savstarpējās saiknes un mijiedarbība, banku savienībai būtu jāattiecas uz vismaz visām eurozonas dalībvalstīm. Lai saglabātu un padziļinātu iekšējo tirgu, un ciktāl tas ir institucionāli iespējams, būtu jādod iespēja arī citām dalībvalstīm iesaistīties banku savienībā.

| (10) | Vienotam uzraudzības mehānismam kā pirmais solis ceļā uz banku savienību būtu jānodrošina, ka Savienības politika attiecībā uz kredītiestāžu uzraudzību tiek īstenota konsekventi un iedarbīgi, ka finanšu pakalpojumus reglamentējošo vienoto noteikumu kopumu kredītiestādēm visās attiecīgajās dalībvalstīs piemēro vienādi un ka minētajām kredītiestādēm piemēro augstākās kvalitātes uzraudzību, ko neierobežo citi, ar kredītiestāžu uzraudzību nesaistīti apsvērumi.
  Vienotajam uzraudzības mehānismam jo īpaši vajadzētu būt savienojamam ar finanšu pakalpojumu iekšējā tirgus darbību un ar kapitāla brīvu apriti
  . Vienots uzraudzības mehānisms ir pamats nākamajiem posmiem virzībā uz banku savienību.
  Tas atspoguļo principu, ka tiklīdz būs izveidots efektīvs vienots uzraudzības mehānisms, ESM ar parastā kārtībā pieņemtu lēmumu būs iespēja tieši rekapitalizēt bankas. Eiropadome savos 2012. gada 13. un 14. decembra secinājumos norādīja, ka “situācijā, kad banku uzraudzība tiek faktiski nodota vienotam uzraudzības mehānismam, būs vajadzīgs vienots noregulējuma mehānisms ar pilnvarām, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu, ka ar atbilstošiem rīkiem var panākt noregulējumu jebkurai iesaistīto dalībvalstu bankai” un ka “vienotajam noregulējuma mehānismam vajadzētu būt balstītam uz paša finanšu sektora ieguldījumiem un vajadzētu ietvert atbilstošus un efektīvus atbalsta pasākumus”. |
| --- | --- |

(10)

Vienotam uzraudzības mehānismam kā pirmais solis ceļā uz banku savienību būtu jānodrošina, ka Savienības politika attiecībā uz kredītiestāžu uzraudzību tiek īstenota konsekventi un iedarbīgi, ka finanšu pakalpojumus reglamentējošo vienoto noteikumu kopumu kredītiestādēm visās attiecīgajās dalībvalstīs piemēro vienādi un ka minētajām kredītiestādēm piemēro augstākās kvalitātes uzraudzību, ko neierobežo citi, ar kredītiestāžu uzraudzību nesaistīti apsvērumi.
  Vienotajam uzraudzības mehānismam jo īpaši vajadzētu būt savienojamam ar finanšu pakalpojumu iekšējā tirgus darbību un ar kapitāla brīvu apriti
  . Vienots uzraudzības mehānisms ir pamats nākamajiem posmiem virzībā uz banku savienību.
  Tas atspoguļo principu, ka tiklīdz būs izveidots efektīvs vienots uzraudzības mehānisms, ESM ar parastā kārtībā pieņemtu lēmumu būs iespēja tieši rekapitalizēt bankas. Eiropadome savos 2012. gada 13. un 14. decembra secinājumos norādīja, ka “situācijā, kad banku uzraudzība tiek faktiski nodota vienotam uzraudzības mehānismam, būs vajadzīgs vienots noregulējuma mehānisms ar pilnvarām, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu, ka ar atbilstošiem rīkiem var panākt noregulējumu jebkurai iesaistīto dalībvalstu bankai” un ka “vienotajam noregulējuma mehānismam vajadzētu būt balstītam uz paša finanšu sektora ieguldījumiem un vajadzētu ietvert atbilstošus un efektīvus atbalsta pasākumus”.

| (11) | ECB kā eurozonas centrālā banka ar plašu pieredzi makroekonomikas un finanšu stabilitātes jautājumos ir piemērota tam, lai īstenotu
  skaidri noteiktus
  uzraudzības uzdevumus, galveno uzmanību vēršot uz Eiropas finanšu sistēmas stabilitātes aizsardzību. Daudzās dalībvalstīs centrālās bankas jau ir atbildīgas par banku uzraudzību. Tāpēc būtu jāpiešķir ECB īpaši uzdevumi saistībā ar politikām, kas attiecas uz kredītiestāžu uzraudzību
  iesaistītajās dalībvalstīs
  . |
| --- | --- |

(11)

ECB kā eurozonas centrālā banka ar plašu pieredzi makroekonomikas un finanšu stabilitātes jautājumos ir piemērota tam, lai īstenotu
  skaidri noteiktus
  uzraudzības uzdevumus, galveno uzmanību vēršot uz Eiropas finanšu sistēmas stabilitātes aizsardzību. Daudzās dalībvalstīs centrālās bankas jau ir atbildīgas par banku uzraudzību. Tāpēc būtu jāpiešķir ECB īpaši uzdevumi saistībā ar politikām, kas attiecas uz kredītiestāžu uzraudzību
  iesaistītajās dalībvalstīs
  .

| (11a) | ECB un neiesaistīto dalībvalstu valsts kompetentajām iestādēm būtu jānoslēdz saprašanās memorands, kurā vispārīgi apraksta, kā tās savā starpā sadarbosies, veicot savus uzraudzības uzdevumus saskaņā ar Savienības tiesību aktiem attiecībā uz šajā regulā definētajām finanšu iestādēm. Saprašanās memorandā cita starpā varētu precizēt apspriešanos par ECB lēmumiem, kas ietekmē meitas sabiedrības vai filiāles, kuras veic uzņēmējdarbību neiesaistītā dalībvalstī un kuru mātes sabiedrība veic uzņēmējdarbību iesaistītā dalībvalstī, kā arī sadarbību ārkārtas situācijās, tostarp agrīnās brīdināšanas mehānismus saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas attiecīgajos Savienības tiesību aktos. Saprašanās memorands būtu regulāri jāpārskata. |
| --- | --- |

(11a)

ECB un neiesaistīto dalībvalstu valsts kompetentajām iestādēm būtu jānoslēdz saprašanās memorands, kurā vispārīgi apraksta, kā tās savā starpā sadarbosies, veicot savus uzraudzības uzdevumus saskaņā ar Savienības tiesību aktiem attiecībā uz šajā regulā definētajām finanšu iestādēm. Saprašanās memorandā cita starpā varētu precizēt apspriešanos par ECB lēmumiem, kas ietekmē meitas sabiedrības vai filiāles, kuras veic uzņēmējdarbību neiesaistītā dalībvalstī un kuru mātes sabiedrība veic uzņēmējdarbību iesaistītā dalībvalstī, kā arī sadarbību ārkārtas situācijās, tostarp agrīnās brīdināšanas mehānismus saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas attiecīgajos Savienības tiesību aktos. Saprašanās memorands būtu regulāri jāpārskata.

| (12) | Minētie īpašie uzraudzības uzdevumi būtu jāuztic ECB, jo tie ir izšķirīgi, lai konsekventi un iedarbīgi īstenotu Savienības politiku attiecībā uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, bet pārējiem uzdevumiem būtu jāpaliek valstu iestāžu ziņā. ECB uzdevumos būtu jāiekļauj pasākumu veikšana
  makroprudenciālās stabilitātes nodrošināšanai, ievērojot konkrētus nosacījumus, kuri atspoguļo valstu iestāžu lomu
  . |
| --- | --- |

(12)

Minētie īpašie uzraudzības uzdevumi būtu jāuztic ECB, jo tie ir izšķirīgi, lai konsekventi un iedarbīgi īstenotu Savienības politiku attiecībā uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, bet pārējiem uzdevumiem būtu jāpaliek valstu iestāžu ziņā. ECB uzdevumos būtu jāiekļauj pasākumu veikšana
  makroprudenciālās stabilitātes nodrošināšanai, ievērojot konkrētus nosacījumus, kuri atspoguļo valstu iestāžu lomu
  .

| (13) | Lai nodrošinātu finanšu sistēmas stabilitāti, būtiska nozīme ir lielo banku drošumam un stabilitātei. Tomēr nesenā pieredze liecina, ka arī mazākas bankas var radīt finanšu stabilitātes apdraudējumu. Tāpēc ECB vajadzētu būt iespējai īstenot uzraudzības uzdevumus attiecībā uz visām
  kredītiestādēm, kurām iesaistītās dalībvalstis ir izsniegušas atļauju, un filiālēm, kas veic uzņēmējdarbību
  iesaistītajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu finanšu sistēmas stabilitāti, būtiska nozīme ir lielo banku drošumam un stabilitātei. Tomēr nesenā pieredze liecina, ka arī mazākas bankas var radīt finanšu stabilitātes apdraudējumu. Tāpēc ECB vajadzētu būt iespējai īstenot uzraudzības uzdevumus attiecībā uz visām
  kredītiestādēm, kurām iesaistītās dalībvalstis ir izsniegušas atļauju, un filiālēm, kas veic uzņēmējdarbību
  iesaistītajās dalībvalstīs.

| (13a) | ECB, veicot tai uzticētos uzdevumus un neskarot mērķi nodrošināt kredītiestāžu drošumu un stabilitāti, būtu pilnīgi jāņem vērā kredītiestāžu dažādība, lielums un uzņēmējdarbības modeļi, kā arī Eiropas banku nozares dažādības sistēmiskie ieguvumi. |
| --- | --- |

(13a)

ECB, veicot tai uzticētos uzdevumus un neskarot mērķi nodrošināt kredītiestāžu drošumu un stabilitāti, būtu pilnīgi jāņem vērā kredītiestāžu dažādība, lielums un uzņēmējdarbības modeļi, kā arī Eiropas banku nozares dažādības sistēmiskie ieguvumi.

| (13b) | ECB veiktajiem uzdevumiem būtu jo īpaši jāpalīdz nodrošināt to, ka kredītiestādes pilnīgi internalizē visas savu darbību radītās izmaksas, lai tādējādi novērstu bezrūpīgas rīcības risku un no tā izrietošo pārmērīga riska uzņemšanos. Veicot minētos uzdevumus, būtu pilnīgi jāņem vērā attiecīgie makroekonomiskie apstākļi dalībvalstīs, it īpaši kredītu piedāvājuma stabilitāte un sekmīgu darbību veicināšana ekonomikai kopumā. |
| --- | --- |

(13b)

ECB veiktajiem uzdevumiem būtu jo īpaši jāpalīdz nodrošināt to, ka kredītiestādes pilnīgi internalizē visas savu darbību radītās izmaksas, lai tādējādi novērstu bezrūpīgas rīcības risku un no tā izrietošo pārmērīga riska uzņemšanos. Veicot minētos uzdevumus, būtu pilnīgi jāņem vērā attiecīgie makroekonomiskie apstākļi dalībvalstīs, it īpaši kredītu piedāvājuma stabilitāte un sekmīgu darbību veicināšana ekonomikai kopumā.

| (13c) | Nekas šajā regulā nebūtu jāsaprot kā tāds, kas maina grāmatvedības regulējumu, kurš piemērojams saskaņā ar citiem Savienības un valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(13c)

Nekas šajā regulā nebūtu jāsaprot kā tāds, kas maina grāmatvedības regulējumu, kurš piemērojams saskaņā ar citiem Savienības un valsts tiesību aktiem.

| (14) | Iepriekšēja atļauja kredītiestādes darbības uzsākšanai ir svarīga prudenciālā metode, lai nodrošinātu, ka minēto darbību veic tikai ekonomikas dalībnieki ar stabilu saimniecisko pamatu, organizāciju, kas spēj risināt ar noguldījumu pieņemšanu un kredītu sniegšanu saistītos riskus, un piemērotiem direktoriem. Tāpēc ECB vajadzētu būt uzdevumam izsniegt atļauju kredītiestādēm, un tai vajadzētu būt atbildīgai par atļauju anulēšanu,
  ievērojot konkrētus nosacījumus, kuri atspoguļo valstu iestāžu lomu
  . |
| --- | --- |

(14)

Iepriekšēja atļauja kredītiestādes darbības uzsākšanai ir svarīga prudenciālā metode, lai nodrošinātu, ka minēto darbību veic tikai ekonomikas dalībnieki ar stabilu saimniecisko pamatu, organizāciju, kas spēj risināt ar noguldījumu pieņemšanu un kredītu sniegšanu saistītos riskus, un piemērotiem direktoriem. Tāpēc ECB vajadzētu būt uzdevumam izsniegt atļauju kredītiestādēm, un tai vajadzētu būt atbildīgai par atļauju anulēšanu,
  ievērojot konkrētus nosacījumus, kuri atspoguļo valstu iestāžu lomu
  .

| (15) | Papildus Savienības
  tiesību
  aktos izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz atļauju izsniegšanu kredītiestādēm un šādu atļauju anulēšanas gadījumiem dalībvalstis pašlaik var izvirzīt papildu nosacījumus attiecībā uz atļauju izsniegšanu un atļaujas anulēšanas gadījumiem. Tāpēc ECB būtu jāveic savs uzdevums
  attiecībā
  uz atļauju
  izsniegšanu
  kredītiestādēm un
  atļauju anulēšanu
  gadījumos, kad nav izpildītas valsts tiesību aktu prasības, tad, kad to ierosinājusi attiecīgā valsts kompetentā iestāde, kura izvērtē atbilstību piemērojamajiem nosacījumiem, kas noteikti valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

(15)

Papildus Savienības
  tiesību
  aktos izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz atļauju izsniegšanu kredītiestādēm un šādu atļauju anulēšanas gadījumiem dalībvalstis pašlaik var izvirzīt papildu nosacījumus attiecībā uz atļauju izsniegšanu un atļaujas anulēšanas gadījumiem. Tāpēc ECB būtu jāveic savs uzdevums
  attiecībā
  uz atļauju
  izsniegšanu
  kredītiestādēm un
  atļauju anulēšanu
  gadījumos, kad nav izpildītas valsts tiesību aktu prasības, tad, kad to ierosinājusi attiecīgā valsts kompetentā iestāde, kura izvērtē atbilstību piemērojamajiem nosacījumiem, kas noteikti valsts tiesību aktos.

| (16) | Jebkura jauna īpašnieka piemērotības novērtējums pirms kredītiestādes nozīmīgas akciju daļas iegādes ir neatsverams instruments, lai nodrošinātu kredītiestādes īpašnieku pastāvīgu piemērotību un finanšu stabilitāti. ECB kā Savienības iestāde ir piemērota tam, lai veiktu šādu novērtējumu, neradot nevajadzīgus iekšējā tirgus ierobežojumus. ECB vajadzētu būt uzdevumam izvērtēt kredītiestāžu nozīmīgas akciju daļas iegādi un atsavināšanu,
  izņemot banku noregulējuma kontekstā. |
| --- | --- |

(16)

Jebkura jauna īpašnieka piemērotības novērtējums pirms kredītiestādes nozīmīgas akciju daļas iegādes ir neatsverams instruments, lai nodrošinātu kredītiestādes īpašnieku pastāvīgu piemērotību un finanšu stabilitāti. ECB kā Savienības iestāde ir piemērota tam, lai veiktu šādu novērtējumu, neradot nevajadzīgus iekšējā tirgus ierobežojumus. ECB vajadzētu būt uzdevumam izvērtēt kredītiestāžu nozīmīgas akciju daļas iegādi un atsavināšanu,
  izņemot banku noregulējuma kontekstā.

| (17) | Atbilstība Savienības noteikumiem, ar kuriem kredītiestādēm noteikta prasība par noteiktu kapitāla līmeni, lai nodrošinātos pret risku, kas raksturīgs kredītiestāžu darbībai, prasība mazināt riska darījumu apmēru ar atsevišķiem darījumu partneriem, prasība publiski atklāt informāciju par kredītiestādes finansiālo situāciju, prasība par pietiekamu daudzumu likvīdu aktīvu kredītiestādes rīcībā, lai ļautu izturēt tirgus spriedzes situācijas, un prasība samazināt sviru ir priekšnoteikums kredītiestādes prudenciālajai stabilitātei. ECB vajadzētu būt uzdevumam nodrošināt atbilstību minētajiem noteikumiem,
  tostarp jo īpaši tajos paredzēto apstiprinājumu, atļauju, atkāpju vai atbrīvojumu sniegšanu
  . |
| --- | --- |

(17)

Atbilstība Savienības noteikumiem, ar kuriem kredītiestādēm noteikta prasība par noteiktu kapitāla līmeni, lai nodrošinātos pret risku, kas raksturīgs kredītiestāžu darbībai, prasība mazināt riska darījumu apmēru ar atsevišķiem darījumu partneriem, prasība publiski atklāt informāciju par kredītiestādes finansiālo situāciju, prasība par pietiekamu daudzumu likvīdu aktīvu kredītiestādes rīcībā, lai ļautu izturēt tirgus spriedzes situācijas, un prasība samazināt sviru ir priekšnoteikums kredītiestādes prudenciālajai stabilitātei. ECB vajadzētu būt uzdevumam nodrošināt atbilstību minētajiem noteikumiem,
  tostarp jo īpaši tajos paredzēto apstiprinājumu, atļauju, atkāpju vai atbrīvojumu sniegšanu
  .

| (18) | Papildu kapitāla rezerves, tostarp kapitāla saglabāšanas rezerves, pretcikliskas kapitāla rezerves, lai nodrošinātu, ka kredītiestādes ekonomiskās izaugsmes laikā uzkrāj pietiekamu kapitāla bāzi zaudējumu segšanai spriedzes periodos,
  globālas un citas sistēmiskas iestāžu rezerves, kā arī citi pasākumi sistēmiska vai makroprudenciāla riska novēršanai ir svarīgi prudenciāli instrumenti. Lai nodrošinātu pilnīgu koordināciju gadījumos, kad valsts iestādes piemēro šādus pasākumus, būtu pienācīgi jāinformē ECB. Turklāt attiecīgos gadījumos ECB vajadzētu varēt piemērot stingrākas prasības un pasākumus, nodrošinot ciešu sadarbību ar valsts iestādēm. Šīs regulas noteikumi par pasākumiem, kuru mērķis ir novērst sistēmisku vai makroprudenciālu risku, neskar citos Savienības tiesību aktos paredzētās koordinācijas procedūras. Valsts kompetentās vai norīkotās iestādes un ECB rīkojas, ievērojot visas šādos aktos paredzētās koordinācijas procedūras pēc tam, kad ir ievērotas šajā regulā paredzētās procedūras. |
| --- | --- |

(18)

Papildu kapitāla rezerves, tostarp kapitāla saglabāšanas rezerves, pretcikliskas kapitāla rezerves, lai nodrošinātu, ka kredītiestādes ekonomiskās izaugsmes laikā uzkrāj pietiekamu kapitāla bāzi zaudējumu segšanai spriedzes periodos,
  globālas un citas sistēmiskas iestāžu rezerves, kā arī citi pasākumi sistēmiska vai makroprudenciāla riska novēršanai ir svarīgi prudenciāli instrumenti. Lai nodrošinātu pilnīgu koordināciju gadījumos, kad valsts iestādes piemēro šādus pasākumus, būtu pienācīgi jāinformē ECB. Turklāt attiecīgos gadījumos ECB vajadzētu varēt piemērot stingrākas prasības un pasākumus, nodrošinot ciešu sadarbību ar valsts iestādēm. Šīs regulas noteikumi par pasākumiem, kuru mērķis ir novērst sistēmisku vai makroprudenciālu risku, neskar citos Savienības tiesību aktos paredzētās koordinācijas procedūras. Valsts kompetentās vai norīkotās iestādes un ECB rīkojas, ievērojot visas šādos aktos paredzētās koordinācijas procedūras pēc tam, kad ir ievērotas šajā regulā paredzētās procedūras.

| (19) | Kredītiestādes drošums un stabilitāte ir atkarīga arī no pietiekama iekšējā kapitāla piešķiršanas, ņemot vērā riskus, kuram tā var tikt pakļauta, un no atbilstīgu iekšējo organizatorisko struktūru un korporatīvās pārvaldības procedūru pieejamības. Tāpēc ECB vajadzētu būt uzdevumam piemērot prasības, kas nodrošina, ka kredītiestādes ir ieviesušas spēcīgas pārvaldības procedūras, procesus un mehānismus, tostarp stratēģijas un procesus sava iekšējā kapitāla pietiekamības novērtēšanai un uzturēšanai. Trūkumu gadījumā tai vajadzētu būt arī uzdevumam piemērot atbilstīgus pasākumus, tostarp īpašas papildu pašu līdzekļu prasības, īpašas
  informācijas atklāšanas
  prasības un īpašas likviditātes prasības. |
| --- | --- |

(19)

Kredītiestādes drošums un stabilitāte ir atkarīga arī no pietiekama iekšējā kapitāla piešķiršanas, ņemot vērā riskus, kuram tā var tikt pakļauta, un no atbilstīgu iekšējo organizatorisko struktūru un korporatīvās pārvaldības procedūru pieejamības. Tāpēc ECB vajadzētu būt uzdevumam piemērot prasības, kas nodrošina, ka kredītiestādes ir ieviesušas spēcīgas pārvaldības procedūras, procesus un mehānismus, tostarp stratēģijas un procesus sava iekšējā kapitāla pietiekamības novērtēšanai un uzturēšanai. Trūkumu gadījumā tai vajadzētu būt arī uzdevumam piemērot atbilstīgus pasākumus, tostarp īpašas papildu pašu līdzekļu prasības, īpašas
  informācijas atklāšanas
  prasības un īpašas likviditātes prasības.

| (20) | Kredītiestādes drošuma un stabilitātes apdraudējums var rasties gan atsevišķas kredītiestādes līmenī, gan banku grupas vai finanšu konglomerāta līmenī. Lai parūpētos par kredītiestāžu drošumu un stabilitāti, ir svarīgi, lai pastāvētu īpaši uzraudzības pasākumi šo risku mazināšanai. Papildus individuālo kredītiestāžu uzraudzībai ECB uzdevumiem būtu jāiever uzraudzība konsolidētā līmenī, papildu uzraudzība, finanšu pārvaldītājsabiedrību uzraudzība un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību uzraudzība,
  izņemot apdrošināšanas sabiedrību uzraudzību. |
| --- | --- |

(20)

Kredītiestādes drošuma un stabilitātes apdraudējums var rasties gan atsevišķas kredītiestādes līmenī, gan banku grupas vai finanšu konglomerāta līmenī. Lai parūpētos par kredītiestāžu drošumu un stabilitāti, ir svarīgi, lai pastāvētu īpaši uzraudzības pasākumi šo risku mazināšanai. Papildus individuālo kredītiestāžu uzraudzībai ECB uzdevumiem būtu jāiever uzraudzība konsolidētā līmenī, papildu uzraudzība, finanšu pārvaldītājsabiedrību uzraudzība un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību uzraudzība,
  izņemot apdrošināšanas sabiedrību uzraudzību.

| (21) | Lai saglabātu finanšu stabilitāti, kredītiestādes finanšu un ekonomiskās situācijas pasliktināšanās ir jānovērš
  tās sākumposmā
  . ECB vajadzētu būt uzdevumam veikt agrīnas iejaukšanās darbības, kā definēts attiecīgajos Savienības tiesību aktos. Minētās agrīnās iejaukšanās darbības tomēr būtu jākoordinē ar attiecīgajām noregulējuma iestādēm. Kamēr
  vien valsts iestādes ir kompetentas noregulēt kredītiestādes
  , ECB turklāt būtu piemērotā veidā jākoordinē savas iejaukšanās darbības ar attiecīgajām valsts iestādēm, lai garantētu kopīgu izpratni par attiecīgajiem pienākumiem krīzes gadījumā, jo īpaši saistībā ar pārrobežu krīzes pārvaldības grupām un turpmākām noregulējuma kolēģijām, kas izveidotas šiem mērķiem. |
| --- | --- |

(21)

Lai saglabātu finanšu stabilitāti, kredītiestādes finanšu un ekonomiskās situācijas pasliktināšanās ir jānovērš
  tās sākumposmā
  . ECB vajadzētu būt uzdevumam veikt agrīnas iejaukšanās darbības, kā definēts attiecīgajos Savienības tiesību aktos. Minētās agrīnās iejaukšanās darbības tomēr būtu jākoordinē ar attiecīgajām noregulējuma iestādēm. Kamēr
  vien valsts iestādes ir kompetentas noregulēt kredītiestādes
  , ECB turklāt būtu piemērotā veidā jākoordinē savas iejaukšanās darbības ar attiecīgajām valsts iestādēm, lai garantētu kopīgu izpratni par attiecīgajiem pienākumiem krīzes gadījumā, jo īpaši saistībā ar pārrobežu krīzes pārvaldības grupām un turpmākām noregulējuma kolēģijām, kas izveidotas šiem mērķiem.

| (22) | Uzraudzības uzdevumiem, kas nav uzticēti ECB, būtu jāpaliek valsts iestāžu kompetencē. Minētajos uzdevumos būtu jāiekļauj pilnvaras saņemt paziņojumus no kredītiestādēm saistībā ar tiesībām veikt uzņēmējdarbību un brīvu pakalpojumu sniegšanu, uzraudzīt struktūras, uz kurām neattiecas kredītiestāžu definīcija saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, bet kuras tiek uzraudzītas kā kredītiestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem, uzraudzīt trešo valstu kredītiestādes, kas dibina filiāli vai sniedz pārrobežu pakalpojumus Savienībā, uzraudzīt maksājumu pakalpojumus, veikt kredītiestāžu ikdienas pārbaudes, attiecībās ar kredītiestādēm pildīt kompetento iestāžu funkcijas saistībā ar finanšu instrumentu tirgu un novērst finanšu sistēmas izmantošanu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas nolūkiem,
  kā arī aizsargāt patērētājus
  . |
| --- | --- |

(22)

Uzraudzības uzdevumiem, kas nav uzticēti ECB, būtu jāpaliek valsts iestāžu kompetencē. Minētajos uzdevumos būtu jāiekļauj pilnvaras saņemt paziņojumus no kredītiestādēm saistībā ar tiesībām veikt uzņēmējdarbību un brīvu pakalpojumu sniegšanu, uzraudzīt struktūras, uz kurām neattiecas kredītiestāžu definīcija saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, bet kuras tiek uzraudzītas kā kredītiestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem, uzraudzīt trešo valstu kredītiestādes, kas dibina filiāli vai sniedz pārrobežu pakalpojumus Savienībā, uzraudzīt maksājumu pakalpojumus, veikt kredītiestāžu ikdienas pārbaudes, attiecībās ar kredītiestādēm pildīt kompetento iestāžu funkcijas saistībā ar finanšu instrumentu tirgu un novērst finanšu sistēmas izmantošanu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas nolūkiem,
  kā arī aizsargāt patērētājus
  .

| (22a) | ECB vajadzības gadījumā būtu pilnīgi jāsadarbojas ar valsts iestādēm, kuras ir kompetentas nodrošināt patērētāju tiesību augsta līmeņa aizsardzību un cīņu pret noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. |
| --- | --- |

(22a)

ECB vajadzības gadījumā būtu pilnīgi jāsadarbojas ar valsts iestādēm, kuras ir kompetentas nodrošināt patērētāju tiesību augsta līmeņa aizsardzību un cīņu pret noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju.

| (23) | ECB tai uzticētie uzdevumi būtu jāveic ar mērķi nodrošināt kredītiestāžu drošumu un stabilitāti un Savienības,
  kā arī atsevišķo iesaistīto dalībvalstu
  finanšu sistēmas stabilitāti, un iekšējā tirgus vienotību un integritāti, tādējādi nodrošinot arī noguldītāju aizsardzību un uzlabojot iekšējā tirgus darbību, saskaņā ar finanšu pakalpojumu vienoto noteikumu kopumu Savienībā.
  Jo īpaši ECB būtu pienācīgi jāņem vērā vienlīdzības un nediskriminācijas principi. |
| --- | --- |

(23)

ECB tai uzticētie uzdevumi būtu jāveic ar mērķi nodrošināt kredītiestāžu drošumu un stabilitāti un Savienības,
  kā arī atsevišķo iesaistīto dalībvalstu
  finanšu sistēmas stabilitāti, un iekšējā tirgus vienotību un integritāti, tādējādi nodrošinot arī noguldītāju aizsardzību un uzlabojot iekšējā tirgus darbību, saskaņā ar finanšu pakalpojumu vienoto noteikumu kopumu Savienībā.
  Jo īpaši ECB būtu pienācīgi jāņem vērā vienlīdzības un nediskriminācijas principi.

| (24) | Uzraudzības uzdevumu uzticēšanai ECB ▌vajadzētu būt atbilstīgai Eiropas finanšu uzraudzības sistēmai (EFUS), kas izveidota 2010. gadā un kuras pamatmērķis ir izstrādāt vienotu noteikumu kopumu un pastiprināt uzraudzības prakses konverģenci visā Savienībā. Sadarbība starp banku uzraugiem un apdrošināšanas un vērtspapīru tirgus uzraugiem ir svarīga, lai risinātu kopējas ieinteresētības jautājumus un nodrošinātu pareizu uzraudzību attiecībā uz tām kredītiestādēm, kas darbojas arī apdrošināšanas un vērtspapīru nozarē. Tāpēc būtu jāizvirza prasība Eiropas Centrālajai bankai
  attiecībā uz EFUS
  cieši sadarboties ar
  Eiropas Banku iestādi
  , Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi.
  ECB būtu jāveic savi uzdevumi saskaņā ar šīs regulas noteikumiem un neskarot pārējo EFUS dalībnieku kompetenci un uzdevumus. Tai būtu arī jānosaka prasība sadarboties ar attiecīgajām noregulējuma iestādēm un sistēmām, kas finansē tiešu vai netiešu publisku finansiālo palīdzību
  . |
| --- | --- |

(24)

Uzraudzības uzdevumu uzticēšanai ECB ▌vajadzētu būt atbilstīgai Eiropas finanšu uzraudzības sistēmai (EFUS), kas izveidota 2010. gadā un kuras pamatmērķis ir izstrādāt vienotu noteikumu kopumu un pastiprināt uzraudzības prakses konverģenci visā Savienībā. Sadarbība starp banku uzraugiem un apdrošināšanas un vērtspapīru tirgus uzraugiem ir svarīga, lai risinātu kopējas ieinteresētības jautājumus un nodrošinātu pareizu uzraudzību attiecībā uz tām kredītiestādēm, kas darbojas arī apdrošināšanas un vērtspapīru nozarē. Tāpēc būtu jāizvirza prasība Eiropas Centrālajai bankai
  attiecībā uz EFUS
  cieši sadarboties ar
  Eiropas Banku iestādi
  , Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi.
  ECB būtu jāveic savi uzdevumi saskaņā ar šīs regulas noteikumiem un neskarot pārējo EFUS dalībnieku kompetenci un uzdevumus. Tai būtu arī jānosaka prasība sadarboties ar attiecīgajām noregulējuma iestādēm un sistēmām, kas finansē tiešu vai netiešu publisku finansiālo palīdzību
  .

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (26) | ECB būtu jāveic savi uzdevumi saskaņā ar
  attiecīgajiem
  Savienības tiesību aktiem un atbilstīgi tiem, tostarp visiem Savienības primārajiem un sekundārajiem tiesību aktiem, Komisijas lēmumiem valsts atbalsta jomā, konkurences noteikumiem, apvienošanās kontroles noteikumiem un vienotajam noteikumu kopumam, kas attiecas uz visām dalībvalstīm. EBI ir uzticēts uzdevums izstrādāt tehnisko standartu projektu, pamatnostādnes un ieteikumus, kas nodrošinātu uzraudzības konverģenci un uzraudzības rezultātu saskaņotību Savienībā. ECB nebūtu jāaizstāj EBI šo uzdevumu veikšanā, un tāpēc ECB būtu jāīsteno pilnvaras pieņemt regulas saskaņā ar LESD 132. pantu
  un atbilstīgi
  Savienības aktiem, ko pieņēmusi Eiropas Komisija, pamatojoties uz EBI izstrādātiem projektiem
  un ievērojot Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu
  . |
| --- | --- |

(26)

ECB būtu jāveic savi uzdevumi saskaņā ar
  attiecīgajiem
  Savienības tiesību aktiem un atbilstīgi tiem, tostarp visiem Savienības primārajiem un sekundārajiem tiesību aktiem, Komisijas lēmumiem valsts atbalsta jomā, konkurences noteikumiem, apvienošanās kontroles noteikumiem un vienotajam noteikumu kopumam, kas attiecas uz visām dalībvalstīm. EBI ir uzticēts uzdevums izstrādāt tehnisko standartu projektu, pamatnostādnes un ieteikumus, kas nodrošinātu uzraudzības konverģenci un uzraudzības rezultātu saskaņotību Savienībā. ECB nebūtu jāaizstāj EBI šo uzdevumu veikšanā, un tāpēc ECB būtu jāīsteno pilnvaras pieņemt regulas saskaņā ar LESD 132. pantu
  un atbilstīgi
  Savienības aktiem, ko pieņēmusi Eiropas Komisija, pamatojoties uz EBI izstrādātiem projektiem
  un ievērojot Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu
  .

| (26a) | Vajadzības gadījumā ECB būtu jānoslēdz saprašanās memorandi ar kompetentajām iestādēm, kuras ir atbildīgas par finanšu instrumentu tirgiem, vispārīgi izklāstot, kā tās savstarpēji sadarbosies, attiecībā uz 2. pantā definētajām finanšu iestādēm pildot savus uzraudzības uzdevumus saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Tādi memorandi būtu jādara pieejami Eiropas Parlamentam, Padomei un visu dalībvalstu kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(26a)

Vajadzības gadījumā ECB būtu jānoslēdz saprašanās memorandi ar kompetentajām iestādēm, kuras ir atbildīgas par finanšu instrumentu tirgiem, vispārīgi izklāstot, kā tās savstarpēji sadarbosies, attiecībā uz 2. pantā definētajām finanšu iestādēm pildot savus uzraudzības uzdevumus saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Tādi memorandi būtu jādara pieejami Eiropas Parlamentam, Padomei un visu dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

| (26b) | ECB, lai veiktu savus uzdevumus un īstenotu savas uzraudzības pilnvaras, būtu jāpiemēro būtiskie noteikumi attiecībā uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību. Minētos noteikumus veido attiecīgie Savienības tiesību akti, jo īpaši, tieši piemērojamās regulas vai direktīvas, piemēram, par kapitāla prasībām bankām un par finanšu konglomerātiem. Gadījumos, kad būtiskie noteikumi attiecībā uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību ir noteikti direktīvās, ECB būtu jāpiemēro valstu tiesību akti, ar kuriem transponē minētās direktīvas. Ja attiecīgie Savienības tiesību akti ir regulas, un jomās, kurās šīs regulas spēkā stāšanās dienā dalībvalstīm tiek skaidri piešķirtas iespējas ar minētajām regulām, ECB būtu jāpiemēro arī tie valsts tiesību akti, ar kuriem šīs iespējas īsteno. Tādas iespējas būtu jāuzskata par izņēmuma iespējām, kas pieejamas tikai kompetentajām vai norīkotajām iestādēm. Tas neskar ES tiesību pārākuma principu. Līdz ar to ECB, pieņemot pamatnostādnes vai ieteikumus vai pieņemot lēmumus, būtu jābalstās uz un jārīkojas saskaņā ar attiecīgajiem saistošajiem Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(26b)

ECB, lai veiktu savus uzdevumus un īstenotu savas uzraudzības pilnvaras, būtu jāpiemēro būtiskie noteikumi attiecībā uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību. Minētos noteikumus veido attiecīgie Savienības tiesību akti, jo īpaši, tieši piemērojamās regulas vai direktīvas, piemēram, par kapitāla prasībām bankām un par finanšu konglomerātiem. Gadījumos, kad būtiskie noteikumi attiecībā uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību ir noteikti direktīvās, ECB būtu jāpiemēro valstu tiesību akti, ar kuriem transponē minētās direktīvas. Ja attiecīgie Savienības tiesību akti ir regulas, un jomās, kurās šīs regulas spēkā stāšanās dienā dalībvalstīm tiek skaidri piešķirtas iespējas ar minētajām regulām, ECB būtu jāpiemēro arī tie valsts tiesību akti, ar kuriem šīs iespējas īsteno. Tādas iespējas būtu jāuzskata par izņēmuma iespējām, kas pieejamas tikai kompetentajām vai norīkotajām iestādēm. Tas neskar ES tiesību pārākuma principu. Līdz ar to ECB, pieņemot pamatnostādnes vai ieteikumus vai pieņemot lēmumus, būtu jābalstās uz un jārīkojas saskaņā ar attiecīgajiem saistošajiem Savienības tiesību aktiem.

| (26c) | Saistībā ar ECB uzticēto uzdevumu jomu ar valsts tiesību aktiem valsts kompetentajām iestādēm tiek uzticētas konkrētas pilnvaras, kas patlaban netiek prasītas ar Savienības tiesību aktiem, tostarp konkrētas agrīnas iejaukšanās un piesardzības pasākumu pilnvaras. ECB vajadzētu būt iespējai pieprasīt no valsts iestādēm izmantot šīs pilnvaras, lai nodrošinātu, ka tiek veikta pilnīga un efektīva uzraudzība saistībā ar vienoto uzraudzības mehānismu. |
| --- | --- |

(26c)

Saistībā ar ECB uzticēto uzdevumu jomu ar valsts tiesību aktiem valsts kompetentajām iestādēm tiek uzticētas konkrētas pilnvaras, kas patlaban netiek prasītas ar Savienības tiesību aktiem, tostarp konkrētas agrīnas iejaukšanās un piesardzības pasākumu pilnvaras. ECB vajadzētu būt iespējai pieprasīt no valsts iestādēm izmantot šīs pilnvaras, lai nodrošinātu, ka tiek veikta pilnīga un efektīva uzraudzība saistībā ar vienoto uzraudzības mehānismu.

| (27) | Lai nodrošinātu, ka kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības izpilda uzraudzības noteikumus un lēmumus, pārkāpumu gadījumā būtu jāpiemēro iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas. Saskaņā ar LESD 132. panta 3. punktu un Padomes Regulu (EK) Nr. 2532/98 (1998. gada 23. novembris) par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas (8), ECB ir tiesības uzlikt naudas sodus vai periodiskus soda maksājumus uzņēmumiem par nespēju izpildīt no tās noteikumiem un lēmumiem izrietošās saistības. Turklāt, lai dotu iespēju ECB efektīvi veikt savus uzdevumus saistībā ar Savienības tieši piemērojamos tiesību aktos izklāstīto uzraudzības noteikumu izpildi, būtu jāpiešķir ECB pilnvaras piemērot finansiālās sankcijas kredītiestādēm, finanšu pārvaldītājsabiedrībām un jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām par šādu noteikumu pārkāpumiem. Valsts iestādēm vajadzētu būt iespējai piemērot sankcijas gadījumos, kad nav izpildītas saistības, kas izriet no valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponētas Savienības direktīvas. Ja ECB savu uzdevumu veikšanai uzskata par lietderīgu piemērot sankcijas par šādiem pārkāpumiem, tai vajadzētu būt iespējai minētajā nolūkā nodot lietu izskatīšanai valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu, ka kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības izpilda uzraudzības noteikumus un lēmumus, pārkāpumu gadījumā būtu jāpiemēro iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas. Saskaņā ar LESD 132. panta 3. punktu un Padomes Regulu (EK) Nr. 2532/98 (1998. gada 23. novembris) par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas (8), ECB ir tiesības uzlikt naudas sodus vai periodiskus soda maksājumus uzņēmumiem par nespēju izpildīt no tās noteikumiem un lēmumiem izrietošās saistības. Turklāt, lai dotu iespēju ECB efektīvi veikt savus uzdevumus saistībā ar Savienības tieši piemērojamos tiesību aktos izklāstīto uzraudzības noteikumu izpildi, būtu jāpiešķir ECB pilnvaras piemērot finansiālās sankcijas kredītiestādēm, finanšu pārvaldītājsabiedrībām un jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām par šādu noteikumu pārkāpumiem. Valsts iestādēm vajadzētu būt iespējai piemērot sankcijas gadījumos, kad nav izpildītas saistības, kas izriet no valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponētas Savienības direktīvas. Ja ECB savu uzdevumu veikšanai uzskata par lietderīgu piemērot sankcijas par šādiem pārkāpumiem, tai vajadzētu būt iespējai minētajā nolūkā nodot lietu izskatīšanai valsts iestādēm.

| (28) | Valstu uzraudzības iestādēm ir nozīmīga un ilggadēja pieredze kredītiestāžu uzraudzībā to teritorijā un zināšanas par šo kredītiestāžu saimnieciskajām, organizatoriskajām un kultūras īpatnībām. To rīcībā šiem nolūkiem ir pieejams plašs mērķtiecīgu un augsti kvalificētu darbinieku skaits. Tāpēc, lai nodrošinātu augstu uzraudzības kvalitāti Eiropā, valstu uzraugiem
  vajadzētu būt atbildīgiem par to, lai palīdzētu
  ECB jebkuru tādu aktu sagatavošanā un īstenošanā, kas saistīti ar ECB uzraudzības uzdevumu izpildi. Tam jo īpaši būtu jāietver bankas situācijas ikdienas novērtējums un saistītās pārbaudes uz vietas. |
| --- | --- |

(28)

Valstu uzraudzības iestādēm ir nozīmīga un ilggadēja pieredze kredītiestāžu uzraudzībā to teritorijā un zināšanas par šo kredītiestāžu saimnieciskajām, organizatoriskajām un kultūras īpatnībām. To rīcībā šiem nolūkiem ir pieejams plašs mērķtiecīgu un augsti kvalificētu darbinieku skaits. Tāpēc, lai nodrošinātu augstu uzraudzības kvalitāti Eiropā, valstu uzraugiem
  vajadzētu būt atbildīgiem par to, lai palīdzētu
  ECB jebkuru tādu aktu sagatavošanā un īstenošanā, kas saistīti ar ECB uzraudzības uzdevumu izpildi. Tam jo īpaši būtu jāietver bankas situācijas ikdienas novērtējums un saistītās pārbaudes uz vietas.

| (28a) | Kritēriji, kas izklāstīti 5. panta 4.b punktā, lai definētu tās iestādes, kuras ir mazāk nozīmīgas, būtu jāpiemēro iesaistītajās dalībvalstīs augstākajā konsolidācijas līmenī, pamatojoties uz konsolidētiem datiem. Kad ECB veic uzdevumus, kas tai uzticēti ar šo regulu attiecībā uz kredītiestāžu grupu, kas nav mazāk nozīmīga konsolidētā līmenī, tai minētie uzdevumi būtu jāveic konsolidēti attiecībā uz kredītiestāžu grupu un individuāli attiecībā uz tām minētās grupas bankas meitas sabiedrībām un filiālēm, kuras veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(28a)

Kritēriji, kas izklāstīti 5. panta 4.b punktā, lai definētu tās iestādes, kuras ir mazāk nozīmīgas, būtu jāpiemēro iesaistītajās dalībvalstīs augstākajā konsolidācijas līmenī, pamatojoties uz konsolidētiem datiem. Kad ECB veic uzdevumus, kas tai uzticēti ar šo regulu attiecībā uz kredītiestāžu grupu, kas nav mazāk nozīmīga konsolidētā līmenī, tai minētie uzdevumi būtu jāveic konsolidēti attiecībā uz kredītiestāžu grupu un individuāli attiecībā uz tām minētās grupas bankas meitas sabiedrībām un filiālēm, kuras veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs.

| (28b) | Kritēriji, kas izklāstīti 5. panta 4.b punktā, lai definētu tās iestādes, kuras ir mazāk nozīmīgas, būtu jānosaka regulējumā, ko pieņem un publicē ECB, tai konsultējoties ar valsts kompetentajām iestādēm. Uz to pamatojoties, ECB vajadzētu būt atbildīgai par minēto kritēriju piemērošanu un tai būtu jāpārbauda, izmantojot pašai savus aprēķinus, vai šie kritēriji ir ievēroti. ECB lūgumam pēc informācijas minētā aprēķina veikšanai nebūtu jāuzliek iestādēm par pienākumu piemērot tādus grāmatvedības regulējumus, kas atšķiras no regulējumiem, kas tajās piemērojami saskaņā ar citiem Savienības un valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(28b)

Kritēriji, kas izklāstīti 5. panta 4.b punktā, lai definētu tās iestādes, kuras ir mazāk nozīmīgas, būtu jānosaka regulējumā, ko pieņem un publicē ECB, tai konsultējoties ar valsts kompetentajām iestādēm. Uz to pamatojoties, ECB vajadzētu būt atbildīgai par minēto kritēriju piemērošanu un tai būtu jāpārbauda, izmantojot pašai savus aprēķinus, vai šie kritēriji ir ievēroti. ECB lūgumam pēc informācijas minētā aprēķina veikšanai nebūtu jāuzliek iestādēm par pienākumu piemērot tādus grāmatvedības regulējumus, kas atšķiras no regulējumiem, kas tajās piemērojami saskaņā ar citiem Savienības un valsts tiesību aktiem.

| (28c) | Ja kāda banka ir uzskatīta par nozīmīgu vai mazāk nozīmīgu, minētais izvērtējums parasti nebūtu jāmaina biežāk par reizi 12 mēnešos, izņemot, ja banku grupās notiek strukturālas izmaiņas, piemēram, apvienošana vai nošķiršana. |
| --- | --- |

(28c)

Ja kāda banka ir uzskatīta par nozīmīgu vai mazāk nozīmīgu, minētais izvērtējums parasti nebūtu jāmaina biežāk par reizi 12 mēnešos, izņemot, ja banku grupās notiek strukturālas izmaiņas, piemēram, apvienošana vai nošķiršana.

| (28d) | ECB – pēc valsts kompetentās iestādes paziņojuma saņemšanas –, pieņemot lēmumu par to, vai iestāde ir nozīmīga attiecībā uz iekšzemes ekonomiku un vai tādēļ ECB būtu tā jāuzrauga, būtu jāņem vērā visi attiecīgie apstākļi, tostarp līdzvērtīgas konkurences apsvērumi. |
| --- | --- |

(28d)

ECB – pēc valsts kompetentās iestādes paziņojuma saņemšanas –, pieņemot lēmumu par to, vai iestāde ir nozīmīga attiecībā uz iekšzemes ekonomiku un vai tādēļ ECB būtu tā jāuzrauga, būtu jāņem vērā visi attiecīgie apstākļi, tostarp līdzvērtīgas konkurences apsvērumi.

| (29) | Attiecībā uz tādu pārrobežu banku uzraudzību, kuras darbojas gan eurozonā, gan ārpus tās, ECB būtu cieši jāsadarbojas ar neiesaistīto dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Uz ECB kā kompetento iestādi būtu jāattiecina saistītie pienākumi sadarboties un apmainīties ar informāciju saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un tai būtu pilnā mērā jāpiedalās uzraugu kolēģijās. Turklāt, tā kā uzraudzības uzdevumus veic Eiropas iestāde, tas dod skaidras priekšrocības finanšu stabilitātes un ilgtspējīgas tirgus integrācijas ziņā, tāpēc dalībvalstīm, kuras nav ieviesušas vienoto valūtu, arī vajadzētu būt iespējai piedalīties jaunajā mehānismā. Tomēr obligāts priekšnosacījums uzraudzības uzdevumu iedarbīgai īstenošanai ir uzraudzības lēmumu izpilde pilnā mērā un bez kavēšanās. Tādēļ dalībvalstīm, kas vēlas piedalīties jaunajā mehānismā, būtu jāapņemas nodrošināt, ka to valsts kompetentās iestādes izpildīs un piemēros visus ECB pieprasītos pasākumus attiecībā uz kredītiestādēm. ECB vajadzētu būt iespējai veidot ciešu sadarbību ar to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuras nav ieviesušas vienoto valūtu. Tai vajadzētu būt pienākumam veidot sadarbību tad, kad ir izpildīti šajā regulā izklāstītie nosacījumi. ▌ |
| --- | --- |

(29)

Attiecībā uz tādu pārrobežu banku uzraudzību, kuras darbojas gan eurozonā, gan ārpus tās, ECB būtu cieši jāsadarbojas ar neiesaistīto dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Uz ECB kā kompetento iestādi būtu jāattiecina saistītie pienākumi sadarboties un apmainīties ar informāciju saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un tai būtu pilnā mērā jāpiedalās uzraugu kolēģijās. Turklāt, tā kā uzraudzības uzdevumus veic Eiropas iestāde, tas dod skaidras priekšrocības finanšu stabilitātes un ilgtspējīgas tirgus integrācijas ziņā, tāpēc dalībvalstīm, kuras nav ieviesušas vienoto valūtu, arī vajadzētu būt iespējai piedalīties jaunajā mehānismā. Tomēr obligāts priekšnosacījums uzraudzības uzdevumu iedarbīgai īstenošanai ir uzraudzības lēmumu izpilde pilnā mērā un bez kavēšanās. Tādēļ dalībvalstīm, kas vēlas piedalīties jaunajā mehānismā, būtu jāapņemas nodrošināt, ka to valsts kompetentās iestādes izpildīs un piemēros visus ECB pieprasītos pasākumus attiecībā uz kredītiestādēm. ECB vajadzētu būt iespējai veidot ciešu sadarbību ar to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuras nav ieviesušas vienoto valūtu. Tai vajadzētu būt pienākumam veidot sadarbību tad, kad ir izpildīti šajā regulā izklāstītie nosacījumi. ▌

| (29a) | Ņemot vērā to, ka iesaistītās dalībvalstis, kas nav eurozonas dalībnieces, nepiedalās ECB Padomes darbā, kamēr tās nav pievienojušās eurozonai saskaņā ar Līgumu, un ka tās nevar pilnībā izmantot citus mehānismus, kas paredzēti eurozonas dalībvalstīm, šajā regulā ir paredzēti papildu aizsardzības pasākumi lēmumu pieņemšanas procesā. Tomēr minētie aizsardzības pasākumi, jo īpaši 6. panta 5.d punkts, būtu jāizmanto pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos. Tie būtu jāizmanto tikai, kamēr ir spēkā minētie īpašie apstākļi. Šie aizsardzības pasākumi pamatojas uz īpašajiem apstākļiem, kuros iesaistītās dalībvalstis, kas nav eurozonas dalībnieces, atrodas saskaņā ar šo regulu, jo tās nepiedalās ECB Padomes darbā un nevar pilnībā izmantot citus mehānismus, kas paredzēti eurozonas dalībvalstīm. Tādēļ minētie aizsardzības pasākumi nav precedents un nebūtu par tādu jāuzskata attiecībā uz citām ES politikas jomām. |
| --- | --- |

(29a)

Ņemot vērā to, ka iesaistītās dalībvalstis, kas nav eurozonas dalībnieces, nepiedalās ECB Padomes darbā, kamēr tās nav pievienojušās eurozonai saskaņā ar Līgumu, un ka tās nevar pilnībā izmantot citus mehānismus, kas paredzēti eurozonas dalībvalstīm, šajā regulā ir paredzēti papildu aizsardzības pasākumi lēmumu pieņemšanas procesā. Tomēr minētie aizsardzības pasākumi, jo īpaši 6. panta 5.d punkts, būtu jāizmanto pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos. Tie būtu jāizmanto tikai, kamēr ir spēkā minētie īpašie apstākļi. Šie aizsardzības pasākumi pamatojas uz īpašajiem apstākļiem, kuros iesaistītās dalībvalstis, kas nav eurozonas dalībnieces, atrodas saskaņā ar šo regulu, jo tās nepiedalās ECB Padomes darbā un nevar pilnībā izmantot citus mehānismus, kas paredzēti eurozonas dalībvalstīm. Tādēļ minētie aizsardzības pasākumi nav precedents un nebūtu par tādu jāuzskata attiecībā uz citām ES politikas jomām.

| (29b) | Nekam šajā regulā nekādā veidā nevajadzētu grozīt pašreizējo sistēmu, ar ko reglamentē meitas sabiedrību vai filiāļu juridiskās formas maiņu un šādas sistēmas piemērošanu, un neko šajā regulā nekādā veidā nevajadzētu saprast vai piemērot kā stimulu par labu šādām izmaiņām. Šajā sakarā pilnībā būtu jāievēro vienotajā uzraudzības mehānismā neiesaistīto dalībvalstu valsts kompetento iestāžu pienākumi, lai minētās iestādes joprojām varētu izmantot pietiekamus uzraudzības instrumentus un pilnvaras attiecībā uz kredītiestādēm, kas darbojas to teritorijā, un tādējādi spētu pildīt savus pienākumus un efektīvi nodrošināt finanšu stabilitāti un aizstāvēt sabiedrības intereses. Turklāt, lai palīdzētu kompetentajām iestādēm pildīt to pienākumus, noguldītāji un kompetentās iestādes būtu laikus jāinformē par meitas sabiedrību vai filiāļu juridiskās formas maiņu. |
| --- | --- |

(29b)

Nekam šajā regulā nekādā veidā nevajadzētu grozīt pašreizējo sistēmu, ar ko reglamentē meitas sabiedrību vai filiāļu juridiskās formas maiņu un šādas sistēmas piemērošanu, un neko šajā regulā nekādā veidā nevajadzētu saprast vai piemērot kā stimulu par labu šādām izmaiņām. Šajā sakarā pilnībā būtu jāievēro vienotajā uzraudzības mehānismā neiesaistīto dalībvalstu valsts kompetento iestāžu pienākumi, lai minētās iestādes joprojām varētu izmantot pietiekamus uzraudzības instrumentus un pilnvaras attiecībā uz kredītiestādēm, kas darbojas to teritorijā, un tādējādi spētu pildīt savus pienākumus un efektīvi nodrošināt finanšu stabilitāti un aizstāvēt sabiedrības intereses. Turklāt, lai palīdzētu kompetentajām iestādēm pildīt to pienākumus, noguldītāji un kompetentās iestādes būtu laikus jāinformē par meitas sabiedrību vai filiāļu juridiskās formas maiņu.

| (30) | Lai veiktu savus uzdevumus, ECB vajadzētu būt atbilstīgām uzraudzības pilnvarām. Savienības tiesību aktos par kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību ir paredzētas noteiktas pilnvaras, ko minētajā nolūkā paredzēts uzticēt dalībvalstu norīkotajām kompetentajām iestādēm. Ciktāl šādas pilnvaras ietilpst Eiropas Centrālajai bankai uzticēto uzraudzības uzdevumu darbības jomā, attiecībā uz iesaistītajām dalībvalstīm ECB būtu jāuzskata par kompetento iestādi un tai vajadzētu būt pilnvarām, kas ar Savienības tiesību aktiem uzticētas kompetentajām iestādēm. Tas ietver pilnvaras, kas ar minētajiem tiesību aktiem uzticētas piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, un pilnvaras, kas uzticētas norīkotajām iestādēm. |
| --- | --- |

(30)

Lai veiktu savus uzdevumus, ECB vajadzētu būt atbilstīgām uzraudzības pilnvarām. Savienības tiesību aktos par kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību ir paredzētas noteiktas pilnvaras, ko minētajā nolūkā paredzēts uzticēt dalībvalstu norīkotajām kompetentajām iestādēm. Ciktāl šādas pilnvaras ietilpst Eiropas Centrālajai bankai uzticēto uzraudzības uzdevumu darbības jomā, attiecībā uz iesaistītajām dalībvalstīm ECB būtu jāuzskata par kompetento iestādi un tai vajadzētu būt pilnvarām, kas ar Savienības tiesību aktiem uzticētas kompetentajām iestādēm. Tas ietver pilnvaras, kas ar minētajiem tiesību aktiem uzticētas piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, un pilnvaras, kas uzticētas norīkotajām iestādēm.

| (30a) | ECB vajadzētu būt uzraudzības pilnvarām atcelt vadības struktūru locekļus saskaņā ar šīs regulas noteikumiem. |
| --- | --- |

(30a)

ECB vajadzētu būt uzraudzības pilnvarām atcelt vadības struktūru locekļus saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.

| (31) | Lai ECB varētu efektīvi īstenot savus uzdevumus, tai vajadzētu būt iespējai pieprasīt visu nepieciešamo informāciju un veikt izmeklēšanu un pārbaudes uz vietas,
  vajadzības gadījumā sadarbojoties ar valstu kompetentajām iestādēm. ECB un valstu uzraudzības iestādēm vajadzētu būt piekļuvei vienai un tai pašai informācijai, nepiemērojot kredītiestādēm dubultas ziņošanas prasības. |
| --- | --- |

(31)

Lai ECB varētu efektīvi īstenot savus uzdevumus, tai vajadzētu būt iespējai pieprasīt visu nepieciešamo informāciju un veikt izmeklēšanu un pārbaudes uz vietas,
  vajadzības gadījumā sadarbojoties ar valstu kompetentajām iestādēm. ECB un valstu uzraudzības iestādēm vajadzētu būt piekļuvei vienai un tai pašai informācijai, nepiemērojot kredītiestādēm dubultas ziņošanas prasības.

| (31a) | Advokāta un klienta saziņas konfidencialitāte ir Savienības tiesību pamatprincips, kas saskaņā ar Tiesas judikatūru aizsargā sakaru konfidencialitāti starp fiziskām un juridiskām personām un viņu konsultantiem. |
| --- | --- |

(31a)

Advokāta un klienta saziņas konfidencialitāte ir Savienības tiesību pamatprincips, kas saskaņā ar Tiesas judikatūru aizsargā sakaru konfidencialitāti starp fiziskām un juridiskām personām un viņu konsultantiem.

| (31b) | Ja ECB ir nepieciešams pieprasīt informāciju no personas, kura veic uzņēmējdarbību neiesaistītā dalībvalstī, bet pieder pie kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītā dalībvalstī, vai ar kuru kredītiestāde, finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība ir slēgusi ārpakalpojumu līgumus par operatīvajām funkcijām vai darbībām, un, ja šādas prasības nepiemēro un nepilda neiesaistītajā dalībvalstī, ECB vajadzētu to saskaņot ar attiecīgās neiesaistītās dalībvalsts valsts kompetento iestādi. |
| --- | --- |

(31b)

Ja ECB ir nepieciešams pieprasīt informāciju no personas, kura veic uzņēmējdarbību neiesaistītā dalībvalstī, bet pieder pie kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītā dalībvalstī, vai ar kuru kredītiestāde, finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība ir slēgusi ārpakalpojumu līgumus par operatīvajām funkcijām vai darbībām, un, ja šādas prasības nepiemēro un nepilda neiesaistītajā dalībvalstī, ECB vajadzētu to saskaņot ar attiecīgās neiesaistītās dalībvalsts valsts kompetento iestādi.

| (31c) | Šī regula neietekmē to noteikumu piemērošanu, kuri noteikti Protokola par ECB Statūtiem 34. un 42. pantā. Aktiem, ko ECB pieņēmusi saskaņā ar šo regulu, nebūtu jārada nekādas tiesības vai nebūtu jāuzliek nekādi pienākumi neiesaistītajās dalībvalstīs, izņemot gadījumos, kad šādi akti ir saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, saskaņā ar Protokoliem Nr. 4 un Nr. 15. |
| --- | --- |

(31c)

Šī regula neietekmē to noteikumu piemērošanu, kuri noteikti Protokola par ECB Statūtiem 34. un 42. pantā. Aktiem, ko ECB pieņēmusi saskaņā ar šo regulu, nebūtu jārada nekādas tiesības vai nebūtu jāuzliek nekādi pienākumi neiesaistītajās dalībvalstīs, izņemot gadījumos, kad šādi akti ir saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, saskaņā ar Protokoliem Nr. 4 un Nr. 15.

| (32) | Ja kredītiestādes izmanto savas tiesības veikt uzņēmējdarbību vai sniegt pakalpojumus citā dalībvalstī vai ja vairākas struktūras grupā veic uzņēmējdarbību dažādās dalībvalstīs, Savienības tiesību aktos ir paredzētas īpašas procedūras un kompetenču sadalījums starp attiecīgajām dalībvalstīm. Ciktāl ECB uzņemas noteiktus uzraudzības uzdevumus attiecībā uz visām iesaistītajām dalībvalstīm, minētajām procedūrām un uzdevumu piešķiršanai nebūtu jāattiecas uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību vai tiesībām sniegt pakalpojumus citā iesaistītajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(32)

Ja kredītiestādes izmanto savas tiesības veikt uzņēmējdarbību vai sniegt pakalpojumus citā dalībvalstī vai ja vairākas struktūras grupā veic uzņēmējdarbību dažādās dalībvalstīs, Savienības tiesību aktos ir paredzētas īpašas procedūras un kompetenču sadalījums starp attiecīgajām dalībvalstīm. Ciktāl ECB uzņemas noteiktus uzraudzības uzdevumus attiecībā uz visām iesaistītajām dalībvalstīm, minētajām procedūrām un uzdevumu piešķiršanai nebūtu jāattiecas uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību vai tiesībām sniegt pakalpojumus citā iesaistītajā dalībvalstī.

| (32a) | Kad ECB veic uzdevumus, kas tai uzticēti ar šo regulu, un lūdz palīdzību no valsts kompetentajām iestādēm, tai būtu pienācīgi jāņem vērā taisnīgs līdzsvars starp visām iesaistītajām valstu kompetentajām iestādēm atbilstoši individuālās, subkonsolidētās un konsolidētās uzraudzības pienākumiem, kas izklāstīti spēkā esošajos Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(32a)

Kad ECB veic uzdevumus, kas tai uzticēti ar šo regulu, un lūdz palīdzību no valsts kompetentajām iestādēm, tai būtu pienācīgi jāņem vērā taisnīgs līdzsvars starp visām iesaistītajām valstu kompetentajām iestādēm atbilstoši individuālās, subkonsolidētās un konsolidētās uzraudzības pienākumiem, kas izklāstīti spēkā esošajos Savienības tiesību aktos.

| (32b) | Nekas šajā regulā nebūt jāsaprot kā tāds, ar ko uztic ECB pilnvaras piemērot sankcijas tādām fiziskām vai juridiskām personām, kas nav kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, neskarot ECB pilnvaras pieprasīt valsts iestādēm rīkoties, lai nodrošinātu, ka atbilstīgas sankcijas tiek piemērotas. |
| --- | --- |

(32b)

Nekas šajā regulā nebūt jāsaprot kā tāds, ar ko uztic ECB pilnvaras piemērot sankcijas tādām fiziskām vai juridiskām personām, kas nav kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, neskarot ECB pilnvaras pieprasīt valsts iestādēm rīkoties, lai nodrošinātu, ka atbilstīgas sankcijas tiek piemērotas.

| (33) | ECB kā iestāde, kas izveidota ar Līgumiem, ir visas Savienības iestāde. Tai savās lēmumu
  pieņemšanas procedūrās ▌ būtu jāievēro Savienības noteikumi un vispārējie principi attiecībā uz taisnīgu procesu un pārredzamību. Būtu pilnībā jāievēro to personu tiesības tikt uzklausītām, kurām ECB adresējusi savus lēmumus
  , kā arī šo personu tiesības lūgt ECB lēmumu pārskatīšanu saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem noteikumiem
  . |
| --- | --- |

(33)

ECB kā iestāde, kas izveidota ar Līgumiem, ir visas Savienības iestāde. Tai savās lēmumu
  pieņemšanas procedūrās ▌ būtu jāievēro Savienības noteikumi un vispārējie principi attiecībā uz taisnīgu procesu un pārredzamību. Būtu pilnībā jāievēro to personu tiesības tikt uzklausītām, kurām ECB adresējusi savus lēmumus
  , kā arī šo personu tiesības lūgt ECB lēmumu pārskatīšanu saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem noteikumiem
  .

| (34) | Uzraudzības uzdevumu uzticēšana nozīmē, ka ECB ir nozīmīgs pienākums sargāt finanšu stabilitāti Savienībā un izmantot uzraudzības pilnvaras visiedarbīgākajā un samērīgākajā veidā.
  Jebkāda uzraudzības pilnvaru pāreja no dalībvalsts līmeņa uz Savienības līmeni būtu jālīdzsvaro ar atbilstošām prasībām par pārredzamību un pārskatatbildību
  . Tādēļ ECB par šo uzdevumu izpildi būtu jāatskaitās Eiropas Parlamentam un Padomei, kas ir demokrātiski leģitīmas iestādes, kuras pārstāv Eiropas iedzīvotājus un dalībvalstis. Minētajā atskaitē būtu jāietver regulāri sniegti pārskati un atbildes uz jautājumiem
  , ko iesniedz gan Eiropas Parlaments saskaņā ar savu Reglamentu, gan Eurogrupa. Visiem pārskatu sniegšanas pienākumiem būtu jāpiemēro atbilstīgās dienesta noslēpuma prasības
  . |
| --- | --- |

(34)

Uzraudzības uzdevumu uzticēšana nozīmē, ka ECB ir nozīmīgs pienākums sargāt finanšu stabilitāti Savienībā un izmantot uzraudzības pilnvaras visiedarbīgākajā un samērīgākajā veidā.
  Jebkāda uzraudzības pilnvaru pāreja no dalībvalsts līmeņa uz Savienības līmeni būtu jālīdzsvaro ar atbilstošām prasībām par pārredzamību un pārskatatbildību
  . Tādēļ ECB par šo uzdevumu izpildi būtu jāatskaitās Eiropas Parlamentam un Padomei, kas ir demokrātiski leģitīmas iestādes, kuras pārstāv Eiropas iedzīvotājus un dalībvalstis. Minētajā atskaitē būtu jāietver regulāri sniegti pārskati un atbildes uz jautājumiem
  , ko iesniedz gan Eiropas Parlaments saskaņā ar savu Reglamentu, gan Eurogrupa. Visiem pārskatu sniegšanas pienākumiem būtu jāpiemēro atbilstīgās dienesta noslēpuma prasības
  .

| (34a) | ECB būtu arī ziņojumi, ko tā adresē Eiropas Parlamentam un Padomei, jāpārsūta iesaistīto dalībvalstu parlamentiem. Iesaistīto dalībvalstu parlamentiem vajadzētu būt iespējai iesniegt ECB jebkādus novērojumus vai jautājumus par tai uzticēto uzraudzības uzdevumu veikšanu, uz kuriem ECB var atbildēt. Minēto valstu parlamentu iekšējos noteikumos būtu jāņem vērā attiecīgo procedūru un kārtības elementi, lai vērstos pie ECB ar tādiem novērojumiem un jautājumiem. Šajā sakarā īpaša uzmanība būtu jāpievērš novērojumiem vai jautājumiem saistībā ar atļauju anulēšanu kredītiestādēm, attiecībā uz kurām valstu iestādes saskaņā ar 13. panta 2.a punktā noteikto procedūru ir pieņēmušas darbības, kas ir vajadzīgas noregulēšanai vai finanšu stabilitātes saglabāšanai. Iesaistītās dalībvalsts parlamentam būtu arī jāspēj uzaicināt Uzraudzības padomes priekšsēdētāju vai pārstāvi kopā ar valsts kompetentās iestādes pārstāvi piedalīties viedokļu apmaiņā par kredītiestāžu uzraudzību minētajā dalībvalstī. Tāda valstu parlamentu loma ir atbilstoša, ņemot vērā to, kā uzraudzības pasākumi var ietekmēt valsts finanses, kredītiestādes, to klientus un nodarbinātos, kā arī tirgus iesaistītajās dalībvalstīs. Ja valstu uzraugi veic pasākumus saskaņā ar šo regulu, būtu jāturpina piemērot valsts tiesību aktos paredzēto pārskatatbildības kārtību. |
| --- | --- |

(34a)

ECB būtu arī ziņojumi, ko tā adresē Eiropas Parlamentam un Padomei, jāpārsūta iesaistīto dalībvalstu parlamentiem. Iesaistīto dalībvalstu parlamentiem vajadzētu būt iespējai iesniegt ECB jebkādus novērojumus vai jautājumus par tai uzticēto uzraudzības uzdevumu veikšanu, uz kuriem ECB var atbildēt. Minēto valstu parlamentu iekšējos noteikumos būtu jāņem vērā attiecīgo procedūru un kārtības elementi, lai vērstos pie ECB ar tādiem novērojumiem un jautājumiem. Šajā sakarā īpaša uzmanība būtu jāpievērš novērojumiem vai jautājumiem saistībā ar atļauju anulēšanu kredītiestādēm, attiecībā uz kurām valstu iestādes saskaņā ar 13. panta 2.a punktā noteikto procedūru ir pieņēmušas darbības, kas ir vajadzīgas noregulēšanai vai finanšu stabilitātes saglabāšanai. Iesaistītās dalībvalsts parlamentam būtu arī jāspēj uzaicināt Uzraudzības padomes priekšsēdētāju vai pārstāvi kopā ar valsts kompetentās iestādes pārstāvi piedalīties viedokļu apmaiņā par kredītiestāžu uzraudzību minētajā dalībvalstī. Tāda valstu parlamentu loma ir atbilstoša, ņemot vērā to, kā uzraudzības pasākumi var ietekmēt valsts finanses, kredītiestādes, to klientus un nodarbinātos, kā arī tirgus iesaistītajās dalībvalstīs. Ja valstu uzraugi veic pasākumus saskaņā ar šo regulu, būtu jāturpina piemērot valsts tiesību aktos paredzēto pārskatatbildības kārtību.

| (34b) | Šī regula neskar Eiropas Parlamenta tiesības izveidot pagaidu Izmeklēšanas komiteju, lai izskatītu iespējamus pārkāpumus vai administratīvas kļūmes, kas pieļautas, īstenojot Savienības tiesību aktus, saskaņā ar LESD 226. pantu, vai Eiropas Parlamenta politiskās kontroles funkciju izpildi, kā noteikts Līgumos, tostarp tā tiesības ieņemt nostāju vai pieņemt rezolūciju jautājumos, kurus tas uzskata par piemērotiem. |
| --- | --- |

(34b)

Šī regula neskar Eiropas Parlamenta tiesības izveidot pagaidu Izmeklēšanas komiteju, lai izskatītu iespējamus pārkāpumus vai administratīvas kļūmes, kas pieļautas, īstenojot Savienības tiesību aktus, saskaņā ar LESD 226. pantu, vai Eiropas Parlamenta politiskās kontroles funkciju izpildi, kā noteikts Līgumos, tostarp tā tiesības ieņemt nostāju vai pieņemt rezolūciju jautājumos, kurus tas uzskata par piemērotiem.

| (34c) | ECB savā darbībā būtu jāievēro taisnīga procesa un pārredzamības principi. |
| --- | --- |

(34c)

ECB savā darbībā būtu jāievēro taisnīga procesa un pārredzamības principi.

| (34d) | LESD 15. panta 3. punktā minētajai regulai būtu jānosaka sīki noteikumi, kas ļauj piekļūt ECB glabātiem dokumentiem, kuri izriet no uzraudzības pienākumu veikšanas, saskaņā ar Līgumu. |
| --- | --- |

(34d)

LESD 15. panta 3. punktā minētajai regulai būtu jānosaka sīki noteikumi, kas ļauj piekļūt ECB glabātiem dokumentiem, kuri izriet no uzraudzības pienākumu veikšanas, saskaņā ar Līgumu.

| (34e) | Saskaņā ar LESD 263. pantu Eiropas Savienības Tiesa izskata inter alia to ECB aktu likumību, kuri nav ieteikumi un atzinumi un kuri var radīt juridiskas sekas trešām personām. |
| --- | --- |

(34e)

Saskaņā ar LESD 263. pantu Eiropas Savienības Tiesa izskata inter alia to ECB aktu likumību, kuri nav ieteikumi un atzinumi un kuri var radīt juridiskas sekas trešām personām.

| (34f) | Saskaņā ar LESD 340. pantu ECB saskaņā ar vispārējiem tiesību principiem, kas kopīgi visu dalībvalstu tiesību sistēmām, būtu jānovērš jebkāds kaitējums, ko ECB vai tās darbinieki radījuši, pildot savus pienākumus. Tam nebūtu jāskar valsts kompetento iestāžu atbildība novērst jebkādu kaitējumu, ko tās vai to darbinieki radījuši, pildot savus pienākumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(34f)

Saskaņā ar LESD 340. pantu ECB saskaņā ar vispārējiem tiesību principiem, kas kopīgi visu dalībvalstu tiesību sistēmām, būtu jānovērš jebkāds kaitējums, ko ECB vai tās darbinieki radījuši, pildot savus pienākumus. Tam nebūtu jāskar valsts kompetento iestāžu atbildība novērst jebkādu kaitējumu, ko tās vai to darbinieki radījuši, pildot savus pienākumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

| (34 g) | Saskaņā ar LESD 342. pantu uz ECB attiecas Regula Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas. |
| --- | --- |

(34 g)

Saskaņā ar LESD 342. pantu uz ECB attiecas Regula Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas.

| (34h) | Nosakot to, vai būtu jāierobežo personas tiesības uz piekļuvi lietas materiāliem, ECB būtu jāievēro pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, proti, tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu. |
| --- | --- |

(34h)

Nosakot to, vai būtu jāierobežo personas tiesības uz piekļuvi lietas materiāliem, ECB būtu jāievēro pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, proti, tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu.

| (34i) | ECB būtu jānodrošina fiziskām un juridiskām personām iespēja lūgt pārskatīt lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar tai ar šo regulu uzticētajām pilnvarām un adresēti tiem, vai kas tos tieši un individuāli skar. Pārskatīšanas jomai vajadzētu attiekties uz šādu lēmumu procesuālo un materiāltiesisko atbilstību šai regulai, vienlaikus ievērojot rīcības brīvību, kas saglabājas ECB, lai nolemtu par iespēju šos lēmumus pieņemt. Šajā nolūkā un procesuālās ekonomijas dēļ ECB būtu jāizveido administratīva pārskatīšanas padome tādas iekšējas pārskatīšanas veikšanai. Lai izveidotu minēto padomi, ECB Padomei būtu tajā jāieceļ personas ar labu reputāciju. Pieņemot lēmumu, Uzraudzības padomei būtu pēc iespējas jānodrošina atbilstīgs dalībvalstu pārstāvju ģeogrāfiskais un dzimumu līdzsvars. Pārskatīšanas procedūrai būtu jāparedz, ka Uzraudzības padome vajadzības gadījumā pārskata savu agrāko lēmuma projektu. |
| --- | --- |

(34i)

ECB būtu jānodrošina fiziskām un juridiskām personām iespēja lūgt pārskatīt lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar tai ar šo regulu uzticētajām pilnvarām un adresēti tiem, vai kas tos tieši un individuāli skar. Pārskatīšanas jomai vajadzētu attiekties uz šādu lēmumu procesuālo un materiāltiesisko atbilstību šai regulai, vienlaikus ievērojot rīcības brīvību, kas saglabājas ECB, lai nolemtu par iespēju šos lēmumus pieņemt. Šajā nolūkā un procesuālās ekonomijas dēļ ECB būtu jāizveido administratīva pārskatīšanas padome tādas iekšējas pārskatīšanas veikšanai. Lai izveidotu minēto padomi, ECB Padomei būtu tajā jāieceļ personas ar labu reputāciju. Pieņemot lēmumu, Uzraudzības padomei būtu pēc iespējas jānodrošina atbilstīgs dalībvalstu pārstāvju ģeogrāfiskais un dzimumu līdzsvars. Pārskatīšanas procedūrai būtu jāparedz, ka Uzraudzības padome vajadzības gadījumā pārskata savu agrāko lēmuma projektu.

| (35) | ECB ir atbildīga par monetārās politikas funkciju izpildi, lai saglabātu cenu stabilitāti saskaņā ar LESD 127. panta 1. punktu. Uzraudzības uzdevumu īstenošanas mērķis ir aizsargāt kredītiestāžu drošumu un stabilitāti un finanšu sistēmas stabilitāti.
  Tādēļ, lai
  izvairītos no interešu konfliktiem un nodrošinātu, ka katra funkcija tiek izpildīta saskaņā ar piemērojamajiem mērķiem,
  tās būtu jāveic pilnīgi
  atsevišķi.
  ECB būtu jāspēj nodrošināt to, ka ECB Padome attiecībā uz monetārajām un uzraudzības funkcijām darbojas pilnīgi diferencēti. Šādai diferenciācijai būtu jāietver vismaz stingri nodalītas sanāksmes un darba kārtības. |
| --- | --- |

(35)

ECB ir atbildīga par monetārās politikas funkciju izpildi, lai saglabātu cenu stabilitāti saskaņā ar LESD 127. panta 1. punktu. Uzraudzības uzdevumu īstenošanas mērķis ir aizsargāt kredītiestāžu drošumu un stabilitāti un finanšu sistēmas stabilitāti.
  Tādēļ, lai
  izvairītos no interešu konfliktiem un nodrošinātu, ka katra funkcija tiek izpildīta saskaņā ar piemērojamajiem mērķiem,
  tās būtu jāveic pilnīgi
  atsevišķi.
  ECB būtu jāspēj nodrošināt to, ka ECB Padome attiecībā uz monetārajām un uzraudzības funkcijām darbojas pilnīgi diferencēti. Šādai diferenciācijai būtu jāietver vismaz stingri nodalītas sanāksmes un darba kārtības.

| (35a) | Personāla organizatoriskai nošķirtībai būtu jāattiecas uz visiem dienestiem, kas vajadzīgi neatkarīgas monetārās politikas mērķiem, un būtu jānodrošina, ka ar šo regulu uzticēto uzdevumu veikšanā tiek pilnīgi ievērota demokrātiska pārskatatbildība un pārraudzība, kā paredzēts šajā regulā. To uzdevumu veikšanā iesaistītajam personālam, kas ECB uzticēti ar šo regulu, būtu jāatskaitās Uzraudzības padomes priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

(35a)

Personāla organizatoriskai nošķirtībai būtu jāattiecas uz visiem dienestiem, kas vajadzīgi neatkarīgas monetārās politikas mērķiem, un būtu jānodrošina, ka ar šo regulu uzticēto uzdevumu veikšanā tiek pilnīgi ievērota demokrātiska pārskatatbildība un pārraudzība, kā paredzēts šajā regulā. To uzdevumu veikšanā iesaistītajam personālam, kas ECB uzticēti ar šo regulu, būtu jāatskaitās Uzraudzības padomes priekšsēdētājam.

| (36) | Konkrētāk, ar ECB būtu jāizveido Uzraudzības padome, kas ir atbildīga par uzraudzības lēmumu sagatavošanu un kas aptvertu valstu uzraugu īpašās zināšanas. Uzraudzības padomi tāpēc būtu jāvada priekšsēdētājam,
  tās sastāvā vajadzētu būt
  priekšsēdētāja vietniekam,
  un tajā būtu jāiekļauj pārstāvji no ECB un no valstu iestādēm. Ieceļot Uzraudzības padomes locekļus saskaņā ar šo regulu, būtu jāievēro principi par dzimumu līdzsvaru, pieredzi un kvalifikāciju. Visiem Uzraudzības padomes locekļiem vajadzētu būt laikus un pilnībā informētiem par tās sanāksmju darba kārtības punktiem, lai tādējādi sekmētu gan apspriežu, gan lēmumu projektu pieņemšanas procesa efektivitāti. |
| --- | --- |

(36)

Konkrētāk, ar ECB būtu jāizveido Uzraudzības padome, kas ir atbildīga par uzraudzības lēmumu sagatavošanu un kas aptvertu valstu uzraugu īpašās zināšanas. Uzraudzības padomi tāpēc būtu jāvada priekšsēdētājam,
  tās sastāvā vajadzētu būt
  priekšsēdētāja vietniekam,
  un tajā būtu jāiekļauj pārstāvji no ECB un no valstu iestādēm. Ieceļot Uzraudzības padomes locekļus saskaņā ar šo regulu, būtu jāievēro principi par dzimumu līdzsvaru, pieredzi un kvalifikāciju. Visiem Uzraudzības padomes locekļiem vajadzētu būt laikus un pilnībā informētiem par tās sanāksmju darba kārtības punktiem, lai tādējādi sekmētu gan apspriežu, gan lēmumu projektu pieņemšanas procesa efektivitāti.

| (36a) | Veicot savus uzdevumus, Uzraudzības padome ņem vērā visus būtiskos faktus un apstākļus iesaistītajās dalībvalstīs un pilda savus pienākumus visas Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(36a)

Veicot savus uzdevumus, Uzraudzības padome ņem vērā visus būtiskos faktus un apstākļus iesaistītajās dalībvalstīs un pilda savus pienākumus visas Savienības interesēs.

| (36b) | Pilnībā ievērojot institucionālo un balsošanas kārtību, kas noteikta Līgumos, Uzraudzības padomei vajadzētu būt nozīmīgai struktūrai to ECB uzticēto uzraudzības uzdevumu izpildē, kas līdz šim vienmēr ir bijuši valstu kompetento iestāžu kompetencē. Tādēļ būtu jādod Padomei pilnvaras pieņemt īstenošanas lēmumu iecelt Uzraudzības padomes priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku. Eiropas Centrālajai bankai pēc Uzraudzības padomes uzklausīšanas būtu jāiesniedz apstiprināšanai Eiropas Parlamentā priekšlikums par Uzraudzības padomes priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka iecelšanu. Pēc šā priekšlikuma apstiprināšanas Padomei būtu jāpieņem minētais īstenošanas lēmums. Priekšsēdētājs būtu jāizvēlas, pamatojoties uz atklātu atlases procedūru, par kuru būtu pienācīgi jāinformē Eiropas Parlaments un Padome. |
| --- | --- |

(36b)

Pilnībā ievērojot institucionālo un balsošanas kārtību, kas noteikta Līgumos, Uzraudzības padomei vajadzētu būt nozīmīgai struktūrai to ECB uzticēto uzraudzības uzdevumu izpildē, kas līdz šim vienmēr ir bijuši valstu kompetento iestāžu kompetencē. Tādēļ būtu jādod Padomei pilnvaras pieņemt īstenošanas lēmumu iecelt Uzraudzības padomes priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku. Eiropas Centrālajai bankai pēc Uzraudzības padomes uzklausīšanas būtu jāiesniedz apstiprināšanai Eiropas Parlamentā priekšlikums par Uzraudzības padomes priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka iecelšanu. Pēc šā priekšlikuma apstiprināšanas Padomei būtu jāpieņem minētais īstenošanas lēmums. Priekšsēdētājs būtu jāizvēlas, pamatojoties uz atklātu atlases procedūru, par kuru būtu pienācīgi jāinformē Eiropas Parlaments un Padome.

| (36c) | Lai nodrošinātu pienācīgu rotāciju, vienlaikus nodrošinot priekšsēdētāja pilnīgu neatkarību, priekšsēdētāja pilnvaru termiņam nevajadzētu pārsniegt piecus gadus, un tam nevajadzētu būt atjaunojamam. Lai nodrošinātu pilnīgu koordināciju ar EBI darbībām un ar Savienības prudenciālajām politikām, Uzraudzības padomei vajadzētu spēt uzaicināt EBI un Eiropas Komisiju kā novērotājus. Tiklīdz būs izveidota Eiropas Noregulējuma iestāde, tās priekšsēdētājam būtu jāpiedalās Uzraudzības padomes sanāksmēs kā novērotājam. |
| --- | --- |

(36c)

Lai nodrošinātu pienācīgu rotāciju, vienlaikus nodrošinot priekšsēdētāja pilnīgu neatkarību, priekšsēdētāja pilnvaru termiņam nevajadzētu pārsniegt piecus gadus, un tam nevajadzētu būt atjaunojamam. Lai nodrošinātu pilnīgu koordināciju ar EBI darbībām un ar Savienības prudenciālajām politikām, Uzraudzības padomei vajadzētu spēt uzaicināt EBI un Eiropas Komisiju kā novērotājus. Tiklīdz būs izveidota Eiropas Noregulējuma iestāde, tās priekšsēdētājam būtu jāpiedalās Uzraudzības padomes sanāksmēs kā novērotājam.

| (36d) | Uzraudzības padomes darbs būtu jāatbalsta vadības komitejai, kuras sastāvs ir šaurāks. Vadības komitejai būtu jāsagatavo Uzraudzības padomes sanāksmes un būtu jāpilda savi pienākumi tikai visas Savienības interesēs, kā arī būtu jāstrādā pilnīgi pārredzami kopā ar Uzraudzības padomi. |
| --- | --- |

(36d)

Uzraudzības padomes darbs būtu jāatbalsta vadības komitejai, kuras sastāvs ir šaurāks. Vadības komitejai būtu jāsagatavo Uzraudzības padomes sanāksmes un būtu jāpilda savi pienākumi tikai visas Savienības interesēs, kā arī būtu jāstrādā pilnīgi pārredzami kopā ar Uzraudzības padomi.

| (36e) | ECB Padomei būtu jāuzaicina pārstāvji no iesaistītām dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces, ikreiz, kad ECB Padome apsver iespēju iebilst pret Uzraudzības padomes sagatavoto lēmuma projektu, vai ikreiz, kad attiecīgās valsts kompetentās iestādes informē ECB Padomi par saviem pamatotiem iebildumiem pret Uzraudzības padomes lēmuma projektu, ja šāda lēmuma adresāts ir valsts iestādes saistībā ar kredītiestādēm no iesaistītām dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces. |
| --- | --- |

(36e)

ECB Padomei būtu jāuzaicina pārstāvji no iesaistītām dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces, ikreiz, kad ECB Padome apsver iespēju iebilst pret Uzraudzības padomes sagatavoto lēmuma projektu, vai ikreiz, kad attiecīgās valsts kompetentās iestādes informē ECB Padomi par saviem pamatotiem iebildumiem pret Uzraudzības padomes lēmuma projektu, ja šāda lēmuma adresāts ir valsts iestādes saistībā ar kredītiestādēm no iesaistītām dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces.

| (36f) | Lai nodrošinātu monetārās politikas un uzraudzības uzdevumu nodalīšanu, no ECB būtu jāprasa izveidot vidutāju grupu. Vidutāju grupas izveidei un it īpaši tās sastāvam būtu jānodrošina, ka viedokļu atšķirības tiek risinātas līdzsvaroti, visas Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(36f)

Lai nodrošinātu monetārās politikas un uzraudzības uzdevumu nodalīšanu, no ECB būtu jāprasa izveidot vidutāju grupu. Vidutāju grupas izveidei un it īpaši tās sastāvam būtu jānodrošina, ka viedokļu atšķirības tiek risinātas līdzsvaroti, visas Savienības interesēs.

| (37) | Uz Uzraudzības padomi,
  vadības komiteju
  un ECB darbiniekiem, kas veic uzraudzības pienākumus, būtu jāattiecina atbilstīgās dienesta noslēpuma prasības. Līdzīgas prasības būtu jāpiemēro informācijas apmaiņai to ECB darbinieku starpā, kas nav iesaistīti uzraudzības darbībās. Tam nevajadzētu atturēt ECB no informācijas apmaiņas, ievērojot ierobežojumus un saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti attiecīgajos Savienības tiesību aktos, tostarp ar Eiropas Komisiju tās uzdevumu veikšanai saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par pastiprinātu ekonomikas un budžeta uzraudzību. |
| --- | --- |

(37)

Uz Uzraudzības padomi,
  vadības komiteju
  un ECB darbiniekiem, kas veic uzraudzības pienākumus, būtu jāattiecina atbilstīgās dienesta noslēpuma prasības. Līdzīgas prasības būtu jāpiemēro informācijas apmaiņai to ECB darbinieku starpā, kas nav iesaistīti uzraudzības darbībās. Tam nevajadzētu atturēt ECB no informācijas apmaiņas, ievērojot ierobežojumus un saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti attiecīgajos Savienības tiesību aktos, tostarp ar Eiropas Komisiju tās uzdevumu veikšanai saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par pastiprinātu ekonomikas un budžeta uzraudzību.

| (38) | Lai ECB tai uzticētos uzraudzības uzdevumus īstenotu efektīvi, tai tie būtu jāveic pilnīgi neatkarīgi, jo īpaši vairoties no nepamatotas politiskas ietekmes un no nozares pārstāvju iejaukšanās, kas negatīvi ietekmētu tās darbības neatkarību. |
| --- | --- |

(38)

Lai ECB tai uzticētos uzraudzības uzdevumus īstenotu efektīvi, tai tie būtu jāveic pilnīgi neatkarīgi, jo īpaši vairoties no nepamatotas politiskas ietekmes un no nozares pārstāvju iejaukšanās, kas negatīvi ietekmētu tās darbības neatkarību.

| (38a) | Pārtraukuma periodu pielietojums uzraudzības iestādēs ir svarīgs aspekts, lai nodrošinātu minēto iestāžu veiktās uzraudzības efektivitāti un neatkarību. Šajā nolūkā un neskarot stingrāku valsts noteikumu piemērošanu, ECB būtu jānosaka un jāuztur vispārējas un oficiālas procedūras, tostarp samērīgi pārskatīšanas laikposmi, lai iepriekš izvērtētu un novērstu iespējamus konfliktus ar VUM/ECB likumīgajām interesēm, ja kāds no bijušajiem Uzraudzības padomes locekļiem sāk strādāt banku nozarē, ko viņš pirms tam ir uzraudzījis. |
| --- | --- |

(38a)

Pārtraukuma periodu pielietojums uzraudzības iestādēs ir svarīgs aspekts, lai nodrošinātu minēto iestāžu veiktās uzraudzības efektivitāti un neatkarību. Šajā nolūkā un neskarot stingrāku valsts noteikumu piemērošanu, ECB būtu jānosaka un jāuztur vispārējas un oficiālas procedūras, tostarp samērīgi pārskatīšanas laikposmi, lai iepriekš izvērtētu un novērstu iespējamus konfliktus ar VUM/ECB likumīgajām interesēm, ja kāds no bijušajiem Uzraudzības padomes locekļiem sāk strādāt banku nozarē, ko viņš pirms tam ir uzraudzījis.

| (39) | Lai efektīvi īstenotu uzraudzības uzdevumus, ECB rīcībā vajadzētu būt atbilstošiem resursiem. Minētie resursi būtu jāiegūst veidā, kas nodrošina ECB neatkarību no valstu kompetento iestāžu un tirgus dalībnieku nepamatotas ietekmes, kā arī monetārās politikas un uzraudzības uzdevumu nodalīšanu. Uzraudzības izmaksas būtu jāsedz struktūrām, kurām piemēro uzraudzību. Tādēļ Eiropas Centrālajai bankai uzticēto uzraudzības uzdevumu izpilde būtu jāfinansē no
  gada
  maksām, ko iekasē no kredītiestādēm
  , kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs. Tai būtu jāspēj arī iekasēt maksas no tām kredītiestāžu, kas veic uzņēmējdarbību neiesaistītajā dalībvalstī, filiālēm, kuras veic uzņēmējdarbību iesaistītajā dalībvalstī, lai segtu izmaksas, kas ECB rodas, veicot savus uzņēmējas dalībvalsts uzrauga pienākumus attiecībā uz šīm filiālēm. Ja kredītiestāde vai filiāle ir uzraudzīta konsolidēti, maksa būtu jāpiemēro augstākajā līmenī tajā kredītiestādē, kura ir iesaistītajā grupā ar uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs. Maksu aprēķināšanā neņem vērā nekādas meitas sabiedrības, kas izveidotas neiesaistītajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(39)

Lai efektīvi īstenotu uzraudzības uzdevumus, ECB rīcībā vajadzētu būt atbilstošiem resursiem. Minētie resursi būtu jāiegūst veidā, kas nodrošina ECB neatkarību no valstu kompetento iestāžu un tirgus dalībnieku nepamatotas ietekmes, kā arī monetārās politikas un uzraudzības uzdevumu nodalīšanu. Uzraudzības izmaksas būtu jāsedz struktūrām, kurām piemēro uzraudzību. Tādēļ Eiropas Centrālajai bankai uzticēto uzraudzības uzdevumu izpilde būtu jāfinansē no
  gada
  maksām, ko iekasē no kredītiestādēm
  , kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs. Tai būtu jāspēj arī iekasēt maksas no tām kredītiestāžu, kas veic uzņēmējdarbību neiesaistītajā dalībvalstī, filiālēm, kuras veic uzņēmējdarbību iesaistītajā dalībvalstī, lai segtu izmaksas, kas ECB rodas, veicot savus uzņēmējas dalībvalsts uzrauga pienākumus attiecībā uz šīm filiālēm. Ja kredītiestāde vai filiāle ir uzraudzīta konsolidēti, maksa būtu jāpiemēro augstākajā līmenī tajā kredītiestādē, kura ir iesaistītajā grupā ar uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs. Maksu aprēķināšanā neņem vērā nekādas meitas sabiedrības, kas izveidotas neiesaistītajās dalībvalstīs.

| (39a) | Ja kredītiestāde ir iekļauta konsolidētā uzraudzībā, maksa būtu jāaprēķina augstākajā konsolidācijas līmenī iesaistītajās dalībvalstīs un jāiedala kredītiestādēm, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajā dalībvalstī un ir iekļautas konsolidētajā uzraudzībā, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem saistībā ar nozīmību un riska profilu, tostarp riska svērtajiem aktīviem. |
| --- | --- |

(39a)

Ja kredītiestāde ir iekļauta konsolidētā uzraudzībā, maksa būtu jāaprēķina augstākajā konsolidācijas līmenī iesaistītajās dalībvalstīs un jāiedala kredītiestādēm, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajā dalībvalstī un ir iekļautas konsolidētajā uzraudzībā, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem saistībā ar nozīmību un riska profilu, tostarp riska svērtajiem aktīviem.

| (40) | Efektīvai uzraudzībai ir nepieciešami ļoti motivēti, labi apmācīti un objektīvi darbinieki. Lai radītu patiesi integrētu uzraudzības mehānismu, būtu jāparedz atbilstīga darbinieku apmaiņa un pagaidu norīkošana starp ECB un
  visiem iesaistīto dalībvalstu valsts
  uzraugiem un to starpā.
  Lai nodrošinātu pastāvīgu salīdzinošo kontroli
  , it īpaši – lielu banku uzraudzībā, ECB vajadzētu spēt pieprasīt valstu uzraudzības komandās iekļaut darbiniekus arī no citu iesaistīto dalībvalstu kompetentajām iestādēm
  , lai varētu veidot uzraudzības komandas, nodrošinot tajās ģeogrāfisko dažādību un iekļaujot darbiniekus ar īpašām zināšanām un profilu. Ar darbinieku apmaiņu un pagaidu norīkošanu tiek iedibināta kopēja uzraudzības prakse. ECB regulāri sniegs informāciju par to, cik darbinieku no iesaistīto dalībvalstu valsts kompetentajām iestādēm ir pagaidu kārtā norīkoti uz ECB darbam saistībā ar VUM. |
| --- | --- |

(40)

Efektīvai uzraudzībai ir nepieciešami ļoti motivēti, labi apmācīti un objektīvi darbinieki. Lai radītu patiesi integrētu uzraudzības mehānismu, būtu jāparedz atbilstīga darbinieku apmaiņa un pagaidu norīkošana starp ECB un
  visiem iesaistīto dalībvalstu valsts
  uzraugiem un to starpā.
  Lai nodrošinātu pastāvīgu salīdzinošo kontroli
  , it īpaši – lielu banku uzraudzībā, ECB vajadzētu spēt pieprasīt valstu uzraudzības komandās iekļaut darbiniekus arī no citu iesaistīto dalībvalstu kompetentajām iestādēm
  , lai varētu veidot uzraudzības komandas, nodrošinot tajās ģeogrāfisko dažādību un iekļaujot darbiniekus ar īpašām zināšanām un profilu. Ar darbinieku apmaiņu un pagaidu norīkošanu tiek iedibināta kopēja uzraudzības prakse. ECB regulāri sniegs informāciju par to, cik darbinieku no iesaistīto dalībvalstu valsts kompetentajām iestādēm ir pagaidu kārtā norīkoti uz ECB darbam saistībā ar VUM.

| (41) | Ņemot vērā banku pakalpojumu globalizāciju un starptautisko standartu arvien lielāko nozīmi, ECB būtu jāveic savi uzdevumi, ievērojot starptautiskos standartus, un dialogā un ciešā sadarbībā ar uzraugiem ārpus Savienības, nedublējot EBI starptautisko lomu. Tai vajadzētu būt pilnvarotai iedibināt kontaktus un paredzēt administratīvas sadarbības pasākumus ar trešo valstu uzraudzības un pārvaldības iestādēm un ar starptautiskām organizācijām,
  vienlaikus saskaņojot
  ar EBI un vienlaikus pilnībā ievērojot pastāvošās dalībvalstu un Savienības iestāžu lomas un attiecīgās kompetences. |
| --- | --- |

(41)

Ņemot vērā banku pakalpojumu globalizāciju un starptautisko standartu arvien lielāko nozīmi, ECB būtu jāveic savi uzdevumi, ievērojot starptautiskos standartus, un dialogā un ciešā sadarbībā ar uzraugiem ārpus Savienības, nedublējot EBI starptautisko lomu. Tai vajadzētu būt pilnvarotai iedibināt kontaktus un paredzēt administratīvas sadarbības pasākumus ar trešo valstu uzraudzības un pārvaldības iestādēm un ar starptautiskām organizācijām,
  vienlaikus saskaņojot
  ar EBI un vienlaikus pilnībā ievērojot pastāvošās dalībvalstu un Savienības iestāžu lomas un attiecīgās kompetences.

| (42) | Šīs regulas nolūkiem
  ECB veiktai
  personas datu apstrādei pilnībā piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (10). |
| --- | --- |

(42)

Šīs regulas nolūkiem
  ECB veiktai
  personas datu apstrādei pilnībā piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (10).

| (43) | Eiropas Centrālajai bankai ir piemērojama Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (11).
  ECB ir pieņēmusi Lēmumu ECB/2004/11 (2004. gada 3. jūnijs) par noteikumiem un nosacījumiem izmeklēšanai, ko Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai veic Eiropas Centrālajā bankā

   (12). |
| --- | --- |

(43)

Eiropas Centrālajai bankai ir piemērojama Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (11).
  ECB ir pieņēmusi Lēmumu ECB/2004/11 (2004. gada 3. jūnijs) par noteikumiem un nosacījumiem izmeklēšanai, ko Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai veic Eiropas Centrālajā bankā

   (12).

| (44) | Lai nodrošinātu, ka kredītiestādēm piemēro augstākās kvalitātes uzraudzību, ko neierobežo citi, ar prudenciālo uzraudzību nesaistīti apsvērumi, un lai laikus un efektīvi risinātu negatīvu savstarpēji pastiprinošu tirgus tendenču ietekmi uz bankām un dalībvalstīm, ECB būtu jāsāk īpašo uzraudzības uzdevumu veikšana pēc iespējas drīzāk. Tomēr uzraudzības uzdevumu nodošana Eiropas Centrālajai bankai no valstu uzraugiem prasa zināmu sagatavošanos. Tādēļ būtu jāparedz pienācīgs pakāpeniskas ieviešanas laikposms. ▌ |
| --- | --- |

(44)

Lai nodrošinātu, ka kredītiestādēm piemēro augstākās kvalitātes uzraudzību, ko neierobežo citi, ar prudenciālo uzraudzību nesaistīti apsvērumi, un lai laikus un efektīvi risinātu negatīvu savstarpēji pastiprinošu tirgus tendenču ietekmi uz bankām un dalībvalstīm, ECB būtu jāsāk īpašo uzraudzības uzdevumu veikšana pēc iespējas drīzāk. Tomēr uzraudzības uzdevumu nodošana Eiropas Centrālajai bankai no valstu uzraugiem prasa zināmu sagatavošanos. Tādēļ būtu jāparedz pienācīgs pakāpeniskas ieviešanas laikposms. ▌

| (44a) | ECB, pieņemot sīku darbības kārtību, lai īstenotu tai ar šo regulu uzticētos uzdevumus, būtu jāparedz pārejas kārtība, kas nodrošinātu, ka tiek pabeigtas pašreizējās uzraudzības procedūras, tostarp jebkurš pirms šīs regulas stāšanās spēkā pieņemts lēmums un/vai pasākums vai uzsākta izmeklēšana.



  ▌ |
| --- | --- |

(44a)

ECB, pieņemot sīku darbības kārtību, lai īstenotu tai ar šo regulu uzticētos uzdevumus, būtu jāparedz pārejas kārtība, kas nodrošinātu, ka tiek pabeigtas pašreizējās uzraudzības procedūras, tostarp jebkurš pirms šīs regulas stāšanās spēkā pieņemts lēmums un/vai pasākums vai uzsākta izmeklēšana.

▌

| (45a) | Komisija savā 2012. gada 28. novembra paziņojumā par plānu, kā izveidot ciešu un patiesu ekonomikas un monetāro savienību, ir norādījusi, ka “LESD 127. panta 6. punktu varētu grozīt, lai piemērotu parasto likumdošanas procedūru un novērstu dažus no juridiskajiem ierobežojumiem, ko šis pants šobrīd uzliek VUM koncepcijai (piem., ietvert tiešu un neatsaucamu iespēju dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces, piedalīties VUM papildus “ciešas sadarbības” modelim, piešķirt dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces un kas piedalās VUM, pilnīgi vienlīdzīgas tiesības ECB lēmumu pieņemšanā un vēl skaidrāk iekšēji nodalīt lēmumu pieņemšanu par monetāro politiku un par uzraudzību)”. Tā arī norādīja, ka “īpaši vajadzētu pievērsties ECB kā banku darbības uzraudzītājas demokrātiskās pārskatatbildības stiprināšanai”. Jāatgādina, ka Līgums par Eiropas Savienību paredz, ka priekšlikumus par izmaiņām Līgumos var iesniegt jebkuras dalībvalsts valdība, Eiropas Parlaments vai Eiropas Komisija un tie var attiekties uz jebkuru Līgumu aspektu. |
| --- | --- |

(45a)

Komisija savā 2012. gada 28. novembra paziņojumā par plānu, kā izveidot ciešu un patiesu ekonomikas un monetāro savienību, ir norādījusi, ka “LESD 127. panta 6. punktu varētu grozīt, lai piemērotu parasto likumdošanas procedūru un novērstu dažus no juridiskajiem ierobežojumiem, ko šis pants šobrīd uzliek VUM koncepcijai (piem., ietvert tiešu un neatsaucamu iespēju dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces, piedalīties VUM papildus “ciešas sadarbības” modelim, piešķirt dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces un kas piedalās VUM, pilnīgi vienlīdzīgas tiesības ECB lēmumu pieņemšanā un vēl skaidrāk iekšēji nodalīt lēmumu pieņemšanu par monetāro politiku un par uzraudzību)”. Tā arī norādīja, ka “īpaši vajadzētu pievērsties ECB kā banku darbības uzraudzītājas demokrātiskās pārskatatbildības stiprināšanai”. Jāatgādina, ka Līgums par Eiropas Savienību paredz, ka priekšlikumus par izmaiņām Līgumos var iesniegt jebkuras dalībvalsts valdība, Eiropas Parlaments vai Eiropas Komisija un tie var attiekties uz jebkuru Līgumu aspektu.

| (46) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, proti, tiesības uz personas datu aizsardzību, brīvība veikt uzņēmējdarbību, tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, un tā ir jāīsteno saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem. |
| --- | --- |

(46)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, proti, tiesības uz personas datu aizsardzību, brīvība veikt uzņēmējdarbību, tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, un tā ir jāīsteno saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem.

| (47) | Ņemot vērā, ka šīs regulas mērķus, proti – iedarbīgas un efektīvas sistēmas izveide tam, lai Eiropas iestāde īstenotu īpašus kredītiestāžu uzraudzības uzdevumus, un kredītiestādēm piemērojamo noteikumu kopuma konsekventas piemērošanas nodrošināšana – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to, ka, ņemot vērā banku tirgus Eiropas mēroga struktūru un banku bankrotu ietekmi uz citām dalībvalstīm, minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(47)

Ņemot vērā, ka šīs regulas mērķus, proti – iedarbīgas un efektīvas sistēmas izveide tam, lai Eiropas iestāde īstenotu īpašus kredītiestāžu uzraudzības uzdevumus, un kredītiestādēm piemērojamo noteikumu kopuma konsekventas piemērošanas nodrošināšana – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to, ka, ņemot vērā banku tirgus Eiropas mēroga struktūru un banku bankrotu ietekmi uz citām dalībvalstīm, minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I nodaļa

Priekšmets un definīcijas

1. pants

Priekšmets
  un darbības joma

Ar šo regulu ECB tiek uzticēti īpaši uzdevumi attiecībā uz politikām, kas saistītas ar kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, nolūkā
  veicināt
  kredītiestāžu drošumu un stabilitāti un finanšu sistēmas stabilitāti
  ES un katrā dalībvalstī, pilnībā
  ņemot vērā iekšējā tirgus vienotību un integritāti
  un pienākumu tās nodrošināt, pamatojoties uz vienlīdzīgu attieksmi pret kredītiestādēm, lai novērstu regulējuma arbitrāžu.

Uz Direktīvas 2006/48/EK 2. pantā minētajām iestādēm neattiecina uzraudzības uzdevumus, kas ECB uzticēti saskaņā ar šīs regulas 4. pantu. ECB uzraudzības uzdevumi aprobežojas ar kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību saskaņā ar šo regulu. Ar šo regulu ECB netiek uzticēti nekādi citi uzraudzības uzdevumi, piemēram, uzdevumi, kas saistīti ar centrālo darījumu partneru prudenciālu uzraudzību.

Pildot šajā regulā noteiktos uzdevumus un neskarot mērķi nodrošināt kredītiestāžu drošumu un stabilitāti, ECB pilnībā ņem vērā dažādos kredītiestāžu veidus, uzņēmējdarbības modeļus un lielumu.

Nekāda ECB rīcība, priekšlikums vai politika tieši vai netieši nediskriminē citu dalībvalsti vai dalībvalstu grupu kā banku pakalpojumu vai finanšu pakalpojumu sniegšanas vietu jebkurā valūtā.

Šī regula neskar iesaistīto dalībvalstu kompetento iestāžu atbildību un saistītās pilnvaras veikt uzraudzības uzdevumus, kas ECB nav uzticēti ar šo regulu.

Šī regula arī neskar iesaistīto dalībvalstu kompetento vai norīkoto iestāžu atbildību un saistītās pilnvaras piemērot makroprudenciālos instrumentus, kas nav paredzēti attiecīgos Savienības tiesību aktos.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| (1) | “iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kuras valūta ir euro,
  vai dalībvalsts, kuras valūta nav euro, bet kura ir izveidojusi ciešu sadarbību saskaņā ar 6. pantu
  ; |
| --- | --- |

(1)

“iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kuras valūta ir euro,
  vai dalībvalsts, kuras valūta nav euro, bet kura ir izveidojusi ciešu sadarbību saskaņā ar 6. pantu
  ;

| (2) | “valsts kompetentā iestāde” ir
  jebkura
  valsts kompetentā iestāde, kuru iesaistītā dalībvalsts ir norīkojusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/48/EK (2006. gada 14. jūnijs) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta versija) (13) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/49/EK (2006. gada 14. jūnijs) par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (pārstrādāta versija) (14); |
| --- | --- |

(2)

“valsts kompetentā iestāde” ir
  jebkura
  valsts kompetentā iestāde, kuru iesaistītā dalībvalsts ir norīkojusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/48/EK (2006. gada 14. jūnijs) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta versija) (13) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/49/EK (2006. gada 14. jūnijs) par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (pārstrādāta versija) (14);

| (3) | “kredītiestādes” ir kredītiestādes, kā definēts Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

(3)

“kredītiestādes” ir kredītiestādes, kā definēts Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 1. punktā;

| (4) | “finanšu pārvaldītājsabiedrība” ir finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā definēts Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 19. punktā; |
| --- | --- |

(4)

“finanšu pārvaldītājsabiedrība” ir finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā definēts Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 19. punktā;

| (5) | “jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība” ir jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos 2. panta 15. punktā (15); |
| --- | --- |

(5)

“jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība” ir jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos 2. panta 15. punktā (15);

| (6) | “finanšu konglomerāts” ir finanšu konglomerāts, kā definēts Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 14. punktā; |
| --- | --- |

(6)

“finanšu konglomerāts” ir finanšu konglomerāts, kā definēts Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 14. punktā;

| (6a) | “valsts norīkotā iestāde” ir norīkotā iestāde attiecīgo Savienības tiesību aktu nozīmē; |
| --- | --- |

(6a)

“valsts norīkotā iestāde” ir norīkotā iestāde attiecīgo Savienības tiesību aktu nozīmē;

| (6b) | “būtiska līdzdalība” ir būtiska līdzdalība, kā definēts Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 11. punktā; |
| --- | --- |

(6b)

“būtiska līdzdalība” ir būtiska līdzdalība, kā definēts Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 11. punktā;

| (6c) | “vienots uzraudzības mehānisms” (VUM) ir Eiropas finanšu uzraudzības sistēma, ko veido Eiropas Centrālā banka un iesaistīto dalībvalstu kompetentās iestādes, kā aprakstīts šīs regulas 5. pantā. |
| --- | --- |

(6c)

“vienots uzraudzības mehānisms” (VUM) ir Eiropas finanšu uzraudzības sistēma, ko veido Eiropas Centrālā banka un iesaistīto dalībvalstu kompetentās iestādes, kā aprakstīts šīs regulas 5. pantā.

II nodaļa

Sadarbība un uzdevumi

3. pants

Sadarbība

1.
     ECB cieši sadarbojas ar Eiropas Banku iestādi, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi un Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju
  , un ar citām iestādēm
  , kuras ir daļa no Eiropas Finanšu uzraudzības sistēmas
  (EFUS)
  , kas izveidota ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 2. pantu,
  kurš nodrošina atbilstošu regulējuma un uzraudzības līmeni Savienībā
  .

Vajadzības gadījumā ECB noslēdz saprašanās memorandus ar tām dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuras ir atbildīgas par finanšu instrumentu tirgiem. Šādi memorandi ir pieejami Eiropas Parlamentam, Padomei un visu dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

1a.
     
  Šīs regulas vajadzībām ECB piedalās Eiropas Banku iestādes Uzraudzības padomē saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1093/2010 40. pantā.

1b.
     
  ECB pilda savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu un neskarot EBI, EVTI, EAAPI un ESRK kompetenci un uzdevumus.

1c.
     
  ECB cieši sadarbojas ar iestādēm, kuras ir pilnvarotas noregulēt kredītiestādes, tostarp sagatavojot noregulējuma plānus.

1d.
     
  Ievērojot 1., 4. un 5. pantu, ECB cieši sadarbojas ar jebkuru publisku finansiālās palīdzības instrumentu, tostarp ar Eiropas Finanšu stabilitātes instrumentu (EFSI) un Eiropas Stabilizācijas mehānismu (ESM), jo īpaši gadījumos, kad šāds instruments ir piešķīris vai varētu piešķirt tiešu vai netiešu finansiālu palīdzību kredītiestādei, uz kuru attiecas šīs regulas 4. pants.

1e.
     
  ECB un neiesaistīto dalībvalstu kompetentās iestādes noslēdz saprašanās memorandu, kurā vispārīgi apraksta, kā tās savā starpā sadarbosies, veicot savus uzraudzības uzdevumus saskaņā ar Savienības tiesību aktiem attiecībā uz 2. pantā definētajām finanšu iestādēm. Memorandu regulāri pārskata.

Neskarot pirmo apakšpunktu, ECB noslēdz saprašanās memorandu ar kompetento iestādi katrā neiesaistītā dalībvalstī, kurā ir vismaz vienas globāli sistēmiski nozīmīgas iestādes mītnes vieta, kā noteikts Savienības tiesību aktos.

Katru memorandu regulāri pārskata un publicē, pienācīgi ievērojot konfidenciālas informācijas apstrādes principus.

4. pants

Eiropas Centrālajai bankai uzticētie uzdevumi

1.   
  Saskaņā ar 5. pantu ECB atbilstīgi šā panta 3. punktam
  ir ekskluzīvi kompetenta prudenciālās uzraudzības vajadzībām veikt šādus uzdevumus attiecībā uz visām kredītiestādēm, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs:

| a) | izsniegt atļaujas kredītiestādēm un anulēt kredītiestāžu atļaujas,
  ņemot vērā 13. panta noteikumus; |
| --- | --- |

a)

izsniegt atļaujas kredītiestādēm un anulēt kredītiestāžu atļaujas,
  ņemot vērā 13. panta noteikumus;

| aa) | kredītiestādēm, kas veic uzņēmējdarbību kādā no iesaistītām dalībvalstīm un kuras vēlas izveidot filiāli vai sniegt pārrobežu pakalpojumus kādā no neiesaistītajām dalībvalstīm, veikt uzdevumus, kas piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei jāveic saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

aa)

kredītiestādēm, kas veic uzņēmējdarbību kādā no iesaistītām dalībvalstīm un kuras vēlas izveidot filiāli vai sniegt pārrobežu pakalpojumus kādā no neiesaistītajām dalībvalstīm, veikt uzdevumus, kas piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei jāveic saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem;

| b) | izvērtēt
  pieteikumus par
  kredītiestāžu
  būtiskas
  līdzdalības
  iegūšanu un atsavināšanu – izņemot banku noregulējuma gadījumā – saskaņā ar 13.a panta noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

izvērtēt
  pieteikumus par
  kredītiestāžu
  būtiskas
  līdzdalības
  iegūšanu un atsavināšanu – izņemot banku noregulējuma gadījumā – saskaņā ar 13.a panta noteikumiem;

| c) | nodrošināt atbilstību 4. panta 3. punkta pirmajā daļā minētajiem tiesību aktiem
  , kas nosaka prudenciālās prasības kredītiestādēm tādās jomās kā pašu kapitāls,
  pārvēršana vērtspapīros, lielo riska darījumu limiti, likviditāte, saistību īpatsvara palielināšana un attiecībā uz informācijas sniegšanu un informācijas publiskošanu par minētajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt atbilstību 4. panta 3. punkta pirmajā daļā minētajiem tiesību aktiem
  , kas nosaka prudenciālās prasības kredītiestādēm tādās jomās kā pašu kapitāls,
  pārvēršana vērtspapīros, lielo riska darījumu limiti, likviditāte, saistību īpatsvara palielināšana un attiecībā uz informācijas sniegšanu un informācijas publiskošanu par minētajiem jautājumiem;

▌

| f) | nodrošināt atbilstību tiesību aktiem, kas minēti 4. panta 3. punkta pirmajā daļā, ar ko piemēro
  prasības, ka kredītiestādēm jābūt stingriem pārvaldības pasākumiem,
  tostarp par visu to personu atbilstību un piemērotību, kuras vada kredītiestādes, riska pārvaldības
  procesiem,
  iekšējās kontroles
  mehānismiem,
  atalgojuma politikai un praksei
  un efektīvam iekšējā kapitāla pietiekamības
  izvērtējuma procesiem, tostarp uz iekšējiem reitingiem balstītiem modeļiem
  ; |
| --- | --- |

f)

nodrošināt atbilstību tiesību aktiem, kas minēti 4. panta 3. punkta pirmajā daļā, ar ko piemēro
  prasības, ka kredītiestādēm jābūt stingriem pārvaldības pasākumiem,
  tostarp par visu to personu atbilstību un piemērotību, kuras vada kredītiestādes, riska pārvaldības
  procesiem,
  iekšējās kontroles
  mehānismiem,
  atalgojuma politikai un praksei
  un efektīvam iekšējā kapitāla pietiekamības
  izvērtējuma procesiem, tostarp uz iekšējiem reitingiem balstītiem modeļiem
  ;

| g) | veikt uzraudzības pārbaudes, tostarp vajadzības gadījumā koordinējot tās ar EBI, spriedzes testus un to iespējamo publicēšanu, lai noteiktu
  , vai pasākumi, stratēģijas, procesi un mehānismi, ko ieviesušas kredītiestādes, un šo iestāžu pašu kapitāls nodrošina pareizu pārvaldību un to riska segumu, un, pamatojoties uz šo uzraudzības pārbaudi, noteikt kredītiestādēm īpašas papildu pašu kapitāla prasības, īpašas publicēšanas prasības, īpašas likviditātes prasības un citus pasākumus gadījumos, kas
  kompetentām iestādēm īpaši paredzēti saskaņā ar attiecīgiem Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

g)

veikt uzraudzības pārbaudes, tostarp vajadzības gadījumā koordinējot tās ar EBI, spriedzes testus un to iespējamo publicēšanu, lai noteiktu
  , vai pasākumi, stratēģijas, procesi un mehānismi, ko ieviesušas kredītiestādes, un šo iestāžu pašu kapitāls nodrošina pareizu pārvaldību un to riska segumu, un, pamatojoties uz šo uzraudzības pārbaudi, noteikt kredītiestādēm īpašas papildu pašu kapitāla prasības, īpašas publicēšanas prasības, īpašas likviditātes prasības un citus pasākumus gadījumos, kas
  kompetentām iestādēm īpaši paredzēti saskaņā ar attiecīgiem Savienības tiesību aktiem;

▌

| i) | veikt kredītiestāžu mātes sabiedrību, kas veic uzņēmējdarbību vienā no iesaistītajām dalībvalstīm, uzraudzību konsolidētā veidā, tostarp finanšu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību uzraudzību, piedalīties konsolidētā uzraudzībā, tostarp uzraugu kolēģijās,
  neskarot iesaistīto dalībvalstu kompetento iestāžu dalību šajās kolēģijās novērotāja statusā
  , saistībā ar mātes sabiedrībām, kas neveic uzņēmējdarbību kādā no iesaistītajām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

i)

veikt kredītiestāžu mātes sabiedrību, kas veic uzņēmējdarbību vienā no iesaistītajām dalībvalstīm, uzraudzību konsolidētā veidā, tostarp finanšu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību uzraudzību, piedalīties konsolidētā uzraudzībā, tostarp uzraugu kolēģijās,
  neskarot iesaistīto dalībvalstu kompetento iestāžu dalību šajās kolēģijās novērotāja statusā
  , saistībā ar mātes sabiedrībām, kas neveic uzņēmējdarbību kādā no iesaistītajām dalībvalstīm;

| j) | piedalīties finanšu konglomerātu papildu uzraudzībā attiecībā uz tajos
  iekļautajām
  kredītiestādēm un uzņemties koordinatora uzdevumus, ja ECB ir norīkota par finanšu konglomerāta koordinatoru saskaņā ar kritērijiem, kas norādīti attiecīgos Savienības tiesību aktos; |
| --- | --- |

j)

piedalīties finanšu konglomerātu papildu uzraudzībā attiecībā uz tajos
  iekļautajām
  kredītiestādēm un uzņemties koordinatora uzdevumus, ja ECB ir norīkota par finanšu konglomerāta koordinatoru saskaņā ar kritērijiem, kas norādīti attiecīgos Savienības tiesību aktos;

| k) | veikt uzraudzības uzdevumus saistībā ar
  sanācijas plāniem un
  agrīnu iejaukšanos, ja kredītiestāde
  vai grupa, kuras konsolidētās uzraudzības iestāde ir ECB, nepilda piemērojamās prudenciālās prasības
  vai, iespējams, tās pārkāps,
  un – vienīgi gadījumos, kas skaidri noteikti attiecīgos Savienības tiesību aktos, kas attiecas uz kompetentajām iestādēm, – strukturālas izmaiņas, kas kredītiestādēm pieprasītas ar mērķi novērst finanšu spriedzi vai neveiksmi, izņemot jebkādas noregulējuma pilnvaras
  . |
| --- | --- |

k)

veikt uzraudzības uzdevumus saistībā ar
  sanācijas plāniem un
  agrīnu iejaukšanos, ja kredītiestāde
  vai grupa, kuras konsolidētās uzraudzības iestāde ir ECB, nepilda piemērojamās prudenciālās prasības
  vai, iespējams, tās pārkāps,
  un – vienīgi gadījumos, kas skaidri noteikti attiecīgos Savienības tiesību aktos, kas attiecas uz kompetentajām iestādēm, – strukturālas izmaiņas, kas kredītiestādēm pieprasītas ar mērķi novērst finanšu spriedzi vai neveiksmi, izņemot jebkādas noregulējuma pilnvaras
  .

▌

2.   Attiecībā uz kredītiestādēm, kas veic uzņēmējdarbību neiesaistītā dalībvalstī un kuras izveido filiāli vai sniedz pārrobežu pakalpojumus iesaistītā dalībvalstī, ECB veic –
  darbības jomā, kas ietverta 1. punkta sarakstā
  , – uzdevumus, attiecībā uz kuriem ▌iesaistītās dalībvalsts kompetentās iestādes ir kompetentas
  saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem
  .

3.   
  Lai veiktu tai ar šo regulu uzticētos uzdevumus un ar mērķi nodrošināt augstus uzraudzības standartus, ECB piemēro visus attiecīgos Savienības tiesību aktus, un gadījumos, kad Savienības tiesību akti ir direktīvas, – valsts tiesību aktus, kas transponē šīs direktīvas. Ja attiecīgie Savienības tiesību akti ir regulas un ja ar šīm regulām šobrīd tiek skaidri piešķirtas iespējas dalībvalstīm, ECB piemēro arī tos valsts tiesību aktus, ar kuriem šīs iespējas īsteno.

Šajā nolūkā ECB pieņem pamatnostādnes un ieteikumus, kā arī lēmumus, ievērojot visus attiecīgos Savienības tiesību aktus un jo īpaši visus leģislatīvus un neleģislatīvus aktus, tostarp tos, kuri minēti LESD 290. un 291. pantā. Uz to jo īpaši attiecas saistoši regulatīvie un īstenošanas tehniskie standarti, kurus izstrādājusi EBI un pieņēmusi Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–15. pantu un minētās regulas 16. pantu par pamatnostādnēm un ieteikumiem, un uz to attiecas arī EBI regulas noteikumi par Eiropas uzraudzības rokasgrāmatu, ko izstrādājusi EBI saskaņā ar šo regulu. ECB var arī pieņemt regulas tikai tiktāl, ciktāl tas vajadzīgs, lai norādītu vai precizētu minēto uzdevumu veikšanas kārtību.

Pirms ECB pieņem regulu, tā organizē atklātu sabiedrisko apspriešanu un izvērtē iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus, ja vien šādas apspriedes un izvērtējums nav nesamērīgi ar attiecīgo regulu darbības jomu un ietekmi vai ar attiecīgā jautājuma izskatīšanas steidzamību, un attiecīgā gadījumā ECB pamato jautājuma steidzamību.

Vajadzības gadījumā ECB jebkādā veidā līdzdarbojoties veicina EBI regulatīvo tehnisko standartu vai īstenošanas tehnisko standartu projektu izstrādi saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1093/2010 vai vērš EBI uzmanību uz iespējamo vajadzību iesniegt Komisijai to standartu projektus, ar kuriem groza pašreizējos regulatīvos vai īstenošanas tehniskos standartus.

▌

4.a pants

Makroprudenciālie uzdevumi un instrumenti

1.
     
  Kad vien tas ir piemēroti vai atzīts par vajadzīgu un neskarot turpmāk izklāstīto 2. punktu, iesaistīto dalībvalstu kompetentās vai norīkotās iestādes piemēro prasības par kapitāla rezervēm, kuras kredītiestādēm jātur atbilstīgā līmenī saskaņā ar attiecīgiem Savienības tiesību aktiem papildus pašu kapitāla prasībām, kas minētas 4. panta 1.c punktā, tostarp pretcikliskajām kapitāla rezervēm, un jebkādus citus pasākumus ar mērķi risināt sistēmiskus vai makroprudenciālus riskus, un saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas Direktīvās 2006/48/EK un 2006/49/EK – gadījumos, kas konkrēti izklāstīti attiecīgos Savienības tiesību aktos. Desmit darba dienas pirms šāda lēmuma pieņemšanas attiecīgā valsts iestāde pienācīgi paziņo par savu nodomu ECB. Ja ECB iebilst, tā rakstiski pamato savus iebildumus piecu darba dienu laikā. Attiecīgā valsts iestāde pienācīgi apsver ECB pamatojumu pirms atbilstošā lēmuma pieņemšanas.

2.
     
  Ja tas atzīts par vajadzīgu, ECB, nevis iesaistītās dalībvalsts valsts kompetentās vai valsts norīkotās iestādes, var piemērot augstākas prasības par tām, kuras piemēro iesaistīto dalībvalstu valsts kompetentās vai valsts norīkotās iestādes, attiecībā uz kapitāla rezervēm, kuras kredītiestādēm jātur atbilstīgā līmenī saskaņā ar attiecīgiem Savienības tiesību aktiem papildus pašu kapitāla prasībām, kas minētas 4. panta 1.c punktā, tostarp pretcikliskajām kapitāla rezervēm, ievērojot 3. un 4. punktā minētos nosacījumus, un piemērot stingrākus pasākumus ar mērķi novērst sistēmiskus vai makroprudenciālus riskus kredītiestāžu līmenī, ievērojot Direktīvās 2006/48/EK un 2006/49/EK izklāstītās procedūras gadījumos, kas konkrēti izklāstīti attiecīgos Savienības tiesību aktos.

3.
     
  Jebkura valsts kompetentā vai norīkotā iestāde var ierosināt ECB rīkoties saskaņā ar 2. punktu, lai risinātu finanšu sistēmas un ekonomikas konkrēto situāciju savā dalībvalstī.

4.
     
  Ja ECB ir iecerējusi rīkoties saskaņā ar 2. punktu, tā, apsverot jebkādu rīcību, cieši sadarbojas ar attiecīgo dalībvalstu norīkotajām iestādēm. Tā jo īpaši paziņo par savu nodomu attiecīgajām valsts kompetentajām vai norīkotajām iestādēm desmit darba dienas pirms šāda lēmuma pieņemšanas. Ja kāda no attiecīgajām valsts iestādēm iebilst, tā rakstiski pamato savus iebildumus piecu darba dienu laikā. ECB pienācīgi apsver šo pamatojumu pirms atbilstošā lēmuma pieņemšanas.

5.
     
  Veicot 2. punktā minētos uzdevumus, ECB ņem vērā attiecīgo dalībvalstu vai to daļu finanšu sistēmas, ekonomikas stāvokļa un ekonomikas cikla konkrēto situāciju.

5. pants

Sadarbība vienotā uzraudzības mehānismā

1.   ECB veic savus uzdevumus vienotā uzraudzības mehānismā, kuru veido ECB un valstu kompetentās iestādes.
  ECB atbild par vienotā uzraudzības mehānisma efektīvu un saskaņotu darbību.

2.   
  Gan ECB, gan valsts kompetentajām iestādēm ir jāievēro godprātīgas sadarbības pienākums un informācijas apmaiņas pienākums.

Neskarot ECB pilnvaras tieši saņemt informāciju, ko pastāvīgi sniedz kredītiestādes, vai tieši piekļūt minētajai informācijai, valsts kompetentās iestādes jo īpaši sniedz ECB visu informāciju, kas vajadzīga, lai ECB veiktu uzdevumus, kuri tai uzticēti ar šo regulu.

▌

4.a
     
  Ja tas ir piemēroti un neskarot ECB atbildību par uzdevumiem, kas tai uzticēti ar šo regulu, valsts kompetentās iestādes ir atbildīgas par to, lai palīdzētu ECB sagatavot un īstenot visus aktus, kas saistīti ar 4. pantā minētajiem uzdevumiem, attiecībā uz visām kredītiestādēm, tostarp palīdzētu veikt pārbaudes darbības, ievērojot nosacījumus, kas izklāstīti 4.e punktā minētajā sistēmā. Pildot 4. pantā minētos uzdevumus, tās ievēro ECB norādījumus.

4.b
     
  Attiecībā uz 4. pantā minētajiem uzdevumiem, izņemot minētā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu, ECB ir 5. punktā minētie pienākumi un valsts kompetentajām iestādēm ir 4.d punktā minētie pienākumi – saskaņā ar 4.e punktu un ievērojot tajā minētās procedūras – uzraudzīt šādas kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, vai kredītiestāžu, kas veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs, filiāles, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs:

| — | tās, kuras ir mazāk nozīmīgas konsolidētā līmenī, lielākajā konsolidācijas līmenī iesaistītajās dalībvalstīs, vai individuāli kredītiestāžu, kas veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs, filiāļu, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs, konkrētā gadījumā. Nozīmīgumu nosaka, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:










  i) | lielums; |
| --- | --- | --- |

—

tās, kuras ir mazāk nozīmīgas konsolidētā līmenī, lielākajā konsolidācijas līmenī iesaistītajās dalībvalstīs, vai individuāli kredītiestāžu, kas veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs, filiāļu, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs, konkrētā gadījumā. Nozīmīgumu nosaka, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

i)

lielums;

| ii) | nozīme ES vai iesaistītās dalībvalsts tautsaimniecībā; |
| --- | --- |

ii)

nozīme ES vai iesaistītās dalībvalsts tautsaimniecībā;

| iii) | pārrobežu darbības nozīmīgums. |
| --- | --- |

iii)

pārrobežu darbības nozīmīgums.

Saistībā ar šā apakšpunkta pirmo daļu kredītiestādi, finanšu pārvaldītājsabiedrību vai jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību neuzskata par mazāk nozīmīgu – izņemot gadījumus, kad to pamato īpaši apstākļi, kas jāprecizē metodoloģijā –, ja tā atbilst jebkuram no šādiem kritērijiem:

| i) | kopējā aktīvu vērtība pārsniedz EUR 30 miljardus; vai |
| --- | --- |

i)

kopējā aktīvu vērtība pārsniedz EUR 30 miljardus; vai

| ii) | kopējo aktīvo attiecība pret iesaistītās dalībvalsts, kurā tā veic uzņēmējdarbību, IKP pārsniedz 20 %; ja vien tās aktīvu kopējā vērtība nav mazāka par EUR 5 miljardiem; vai |
| --- | --- |

ii)

kopējo aktīvo attiecība pret iesaistītās dalībvalsts, kurā tā veic uzņēmējdarbību, IKP pārsniedz 20 %; ja vien tās aktīvu kopējā vērtība nav mazāka par EUR 5 miljardiem; vai

| iii) | pēc tam, kad attiecīgās valsts kompetentā iestāde ir paziņojusi, ka tā šādu iestādi uzskata par nozīmīgu attiecībā uz iekšzemes ekonomiku, pēc vispusīga ECB veikta minētās kredītiestādes izvērtējuma, tostarp bilances izvērtējuma, ECB pieņem lēmumu, ar ko apstiprina šādu nozīmi. |
| --- | --- |

iii)

pēc tam, kad attiecīgās valsts kompetentā iestāde ir paziņojusi, ka tā šādu iestādi uzskata par nozīmīgu attiecībā uz iekšzemes ekonomiku, pēc vispusīga ECB veikta minētās kredītiestādes izvērtējuma, tostarp bilances izvērtējuma, ECB pieņem lēmumu, ar ko apstiprina šādu nozīmi.

ECB pēc savas iniciatīvas var uzskatīt iestādi par nozīmīgu arī tad, ja tā ir izveidojusi bankas meitas sabiedrības vairāk nekā vienā iesaistītajā dalībvalstī un tās pārrobežu aktīvi vai saistības veido ievērojamu daļu no tās kopējiem aktīviem vai saistībām, uz kuriem attiecas metodoloģijā noteiktie nosacījumi;

Tās, attiecībā uz kurām ir tieši pieprasīta vai saņemta publiskā sektora finansiālā palīdzība no EFSI vai ESM, nav uzskatāmas par mazāk nozīmīgām.

Neatkarīgi no iepriekšējiem apakšpunktiem ECB īsteno tai ar šo regulu noteiktos uzdevumus attiecībā uz trim nozīmīgākajām kredītiestādēm katrā no iesaistītajām dalībvalstīm, izņemot gadījumus, kad to pamato īpaši apstākļi.

4c.
     
  Attiecībā uz 4.b punktā minētajām kredītiestādēm un saskaņā ar 4.e punktā aprakstīto sistēmu:

| a) | ECB sniedz priekšrakstus, pamatnostādnes vai vispārējus norādījumus valsts kompetentajām iestādēm, saskaņā ar kuriem tiek veikti 4. pantā, izņemot tā a) un b) punktu, minētie uzdevumi, un valsts kompetentās iestādes pieņem uzraudzības lēmumus.



  Šādi norādījumi var attiekties uz 13.b panta 2. punktā minētajām īpašajām pilnvarām kredītiestāžu grupām vai kategorijām, lai nodrošinātu uzraudzības rezultātu saskaņotību vienotajā uzraudzības mehānismā; |
| --- | --- |

a)

ECB sniedz priekšrakstus, pamatnostādnes vai vispārējus norādījumus valsts kompetentajām iestādēm, saskaņā ar kuriem tiek veikti 4. pantā, izņemot tā a) un b) punktu, minētie uzdevumi, un valsts kompetentās iestādes pieņem uzraudzības lēmumus.

| b) | ja nepieciešams nodrošināt augstu uzraudzības standartu saskaņotu piemērošanu, ECB var jebkurā laikā pēc savas iniciatīvas pēc apspriešanās ar valstu iestādēm vai pēc valsts kompetentās iestādes pieprasījuma nolemt pati tieši izmantot visas attiecīgās pilnvaras attiecībā uz vienu vai vairākām 4.b punktā minētām kredītiestādēm, tostarp gadījumos, kad ir pieprasīta vai saņemta netieša publiska finansiālā palīdzība no EFSI vai ESM; |
| --- | --- |

b)

ja nepieciešams nodrošināt augstu uzraudzības standartu saskaņotu piemērošanu, ECB var jebkurā laikā pēc savas iniciatīvas pēc apspriešanās ar valstu iestādēm vai pēc valsts kompetentās iestādes pieprasījuma nolemt pati tieši izmantot visas attiecīgās pilnvaras attiecībā uz vienu vai vairākām 4.b punktā minētām kredītiestādēm, tostarp gadījumos, kad ir pieprasīta vai saņemta netieša publiska finansiālā palīdzība no EFSI vai ESM;

| c) | ECB uzrauga sistēmas darbību, pamatojoties uz šajā pantā un jo īpaši 4.e punkta c) apakšpunktā minēto atbildību un procedūrām; |
| --- | --- |

c)

ECB uzrauga sistēmas darbību, pamatojoties uz šajā pantā un jo īpaši 4.e punkta c) apakšpunktā minēto atbildību un procedūrām;

| d) | ECB var jebkurā laikā izmantot 9.–12. pantā minētās pilnvaras; |
| --- | --- |

d)

ECB var jebkurā laikā izmantot 9.–12. pantā minētās pilnvaras;

| e) | ECB var arī atsevišķos gadījumos vai pastāvīgi pieprasīt informāciju no valsts kompetentajām iestādēm par to uzdevumu veikšanu saskaņā ar šo pantu. |
| --- | --- |

e)

ECB var arī atsevišķos gadījumos vai pastāvīgi pieprasīt informāciju no valsts kompetentajām iestādēm par to uzdevumu veikšanu saskaņā ar šo pantu.

4d.
     
  Neskarot 4.c punktu, valsts kompetentās iestādes veic 4. panta 1. punkta aa), c), f), g), i) un k) apakšpunktā minētos uzdevumus un ir atbildīgas par šiem uzdevumiem un visu attiecīgo uzraudzības lēmumu pieņemšanu saistībā ar kredītiestādēm, kuras minētas 4.b punkta pirmajā daļā, atbilstoši 4.e punktam un ievērojot tajā minētās procedūras.

Neskarot 9.–12. pantu, valsts kompetentās un norīkotās iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem saglabā pilnvaras saņemt informāciju no kredītiestādēm, pārvaldītājsabiedrībām, jauktām pārvaldītājsabiedrībām un sabiedrībām, kas iekļautas kredītiestādes konsolidētajā finanšu pārskatā, un veikt pārbaudes uz vietas minētajās kredītiestādēs, pārvaldītājsabiedrībās, jauktajās pārvaldītājsabiedrībās un sabiedrībās. Valsts kompetentās iestādes saskaņā ar 4.e punktā noteikto sistēmu informē ECB par pasākumiem, kas veikti atbilstoši šim punktam, un cieši saskaņo šos pasākumus ar ECB.

Valsts kompetentās iestādes regulāri ziņo ECB par darbībām, kuras tās veikušas saskaņā ar šo pantu.

4e.
     
  ECB, konsultējoties ar iesaistīto dalībvalstu valsts kompetentajām iestādēm un pamatojoties uz Uzraudzības padomes priekšlikumu, pieņem un dara publiski pieejamu sistēmu šā panta praktiskās īstenošanas kārtības organizēšanai. Sistēmā iekļauj vismaz:

| a) | īpašu metodoloģiju, lai novērtētu 4.b punkta 1.–3. daļā minētos kritērijus un kritērijus, saskaņā ar kuriem 4.b punkta 4. daļu vairs nepiemēro konkrētai kredītiestādei, un no tiem izrietošo kārtību 4.c un 4.d punkta īstenošanai. Šo kārtību un 4.b punkta 1.–3. daļā minēto kritēriju novērtējuma metodoloģiju pārskata, lai atspoguļotu jebkādas attiecīgas izmaiņas, un nodrošina, lai gadījumos, kad banka ir uzskatīta par nozīmīgu vai mazāk nozīmīgu, novērtējums tiktu grozīts tikai tad, ja būtiski un nepārejoši ir mainījušies apstākļi, jo īpaši tie ar bankas situāciju saistītie apstākļi, kas ietekmē šo novērtējumu; |
| --- | --- |

a)

īpašu metodoloģiju, lai novērtētu 4.b punkta 1.–3. daļā minētos kritērijus un kritērijus, saskaņā ar kuriem 4.b punkta 4. daļu vairs nepiemēro konkrētai kredītiestādei, un no tiem izrietošo kārtību 4.c un 4.d punkta īstenošanai. Šo kārtību un 4.b punkta 1.–3. daļā minēto kritēriju novērtējuma metodoloģiju pārskata, lai atspoguļotu jebkādas attiecīgas izmaiņas, un nodrošina, lai gadījumos, kad banka ir uzskatīta par nozīmīgu vai mazāk nozīmīgu, novērtējums tiktu grozīts tikai tad, ja būtiski un nepārejoši ir mainījušies apstākļi, jo īpaši tie ar bankas situāciju saistītie apstākļi, kas ietekmē šo novērtējumu;

| b) | tās procedūras – tostarp termiņus un iespēju sagatavot lēmumu projektus, kurus nosūta ECB apspriešanai –, kas saistītas ar attiecībām starp ECB un valstu kompetentajām iestādēm attiecībā uz to kredītiestāžu uzraudzību, kuras neuzskata par mazāk nozīmīgām atbilstoši 4.b punktam; |
| --- | --- |

b)

tās procedūras – tostarp termiņus un iespēju sagatavot lēmumu projektus, kurus nosūta ECB apspriešanai –, kas saistītas ar attiecībām starp ECB un valstu kompetentajām iestādēm attiecībā uz to kredītiestāžu uzraudzību, kuras neuzskata par mazāk nozīmīgām atbilstoši 4.b punktam;

| c) | tās procedūras, tostarp termiņus, kas saistītas ar attiecībām starp ECB un valstu kompetentajām iestādēm attiecībā uz to kredītiestāžu uzraudzību, kuras uzskata par mazāk nozīmīgām atbilstoši 4.b punktam. Saskaņā ar minētajām procedūrām valsts kompetentajām iestādēm tiek izvirzītas jo īpaši šādas prasības atkarībā no sistēmā noteiktajiem gadījumiem:










  i) | paziņot ECB par jebkuru būtisku uzraudzības procedūru; |
| --- | --- | --- |

c)

tās procedūras, tostarp termiņus, kas saistītas ar attiecībām starp ECB un valstu kompetentajām iestādēm attiecībā uz to kredītiestāžu uzraudzību, kuras uzskata par mazāk nozīmīgām atbilstoši 4.b punktam. Saskaņā ar minētajām procedūrām valsts kompetentajām iestādēm tiek izvirzītas jo īpaši šādas prasības atkarībā no sistēmā noteiktajiem gadījumiem:

i)

paziņot ECB par jebkuru būtisku uzraudzības procedūru;

| ii) | pēc ECB lūguma sīkāk izvērtēt procedūras konkrētus aspektus; |
| --- | --- |

ii)

pēc ECB lūguma sīkāk izvērtēt procedūras konkrētus aspektus;

| iii) | nosūtīt ECB būtisku uzraudzības lēmumu projektus, par kuriem ECB var izteikt savu viedokli. |
| --- | --- |

iii)

nosūtīt ECB būtisku uzraudzības lēmumu projektus, par kuriem ECB var izteikt savu viedokli.

4f.
     
  Kad vien ECB palīdz valsts kompetentās iestādes vai norīkotās iestādes, lai pildītu ar šo regulu noteiktos uzdevumus, ECB un valsts kompetentās iestādes ievēro noteikumus, kas izklāstīti attiecīgajos Savienības tiesību aktos attiecībā uz pienākumu sadali un sadarbību starp dažādu dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

6. pants

Cieša sadarbība ar iesaistīto dalībvalstu, kuru valūta nav euro,
  kompetentajām iestādēm

1.   Šajā pantā noteiktajās robežās ECB veic uzdevumus jomās, kas minētas 4. panta 1. un 2. punktā
  un 4.a pantā
  , attiecībā uz kredītiestādēm, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, kuras valūta nav euro, gadījumos, kad ir izveidota cieša sadarbība starp ECB un šādas dalībvalsts valsts kompetento iestādi saskaņā ar šo pantu.

Šajā nolūkā ECB var sūtīt
  norādījumus
  iesaistītās dalībvalsts,
  kuras valūta nav euro
  , valsts kompetentajai iestādei.

2.   Ciešo sadarbību starp ECB un iesaistītās dalībvalsts,
  kuras valūta nav euro,
  valsts kompetento iestādi izveido ar ECB pieņemtu lēmumu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | attiecīgā dalībvalsts paziņo pārējām dalībvalstīm, Komisijai, ECB un EBI pieprasījumu par ciešu sadarbību
  atbilstīgi 5. pantam
  ar ECB saistībā ar 4. pantā
  un 4.a pantā
  minēto uzdevumu īstenošanu attiecībā uz visām attiecīgajā dalībvalstī uzņēmējdarbību veicošajām kredītiestādēm; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā dalībvalsts paziņo pārējām dalībvalstīm, Komisijai, ECB un EBI pieprasījumu par ciešu sadarbību
  atbilstīgi 5. pantam
  ar ECB saistībā ar 4. pantā
  un 4.a pantā
  minēto uzdevumu īstenošanu attiecībā uz visām attiecīgajā dalībvalstī uzņēmējdarbību veicošajām kredītiestādēm;

| b) | paziņojumā attiecīgā dalībvalsts apņemas:






  — | nodrošināt, lai tās valsts kompetentā iestāde
  vai valsts norīkotā iestāde
  ievērotu visus ECB norādījumus vai prasības, |
| --- | --- | --- |

b)

paziņojumā attiecīgā dalībvalsts apņemas:

—

nodrošināt, lai tās valsts kompetentā iestāde
  vai valsts norīkotā iestāde
  ievērotu visus ECB norādījumus vai prasības,

| — | sniegt visu to informāciju par kredītiestādēm, kuras veic uzņēmējdarbību šajā dalībvalstī, kādu ECB var pieprasīt nolūkā veikt minēto kredītiestāžu visaptverošu novērtējumu; |
| --- | --- |

—

sniegt visu to informāciju par kredītiestādēm, kuras veic uzņēmējdarbību šajā dalībvalstī, kādu ECB var pieprasīt nolūkā veikt minēto kredītiestāžu visaptverošu novērtējumu;

| c) | attiecīgā
  dalībvalsts ir pieņēmusi valsts
  tiesību aktus
  , lai nodrošinātu, ka tās valsts kompetentajai iestādei ir pienākums pieņemt visus ECB pieprasītos pasākumus saistībā ar kredītiestādēm saskaņā ar 5. punktu. |
| --- | --- |

c)

attiecīgā
  dalībvalsts ir pieņēmusi valsts
  tiesību aktus
  , lai nodrošinātu, ka tās valsts kompetentajai iestādei ir pienākums pieņemt visus ECB pieprasītos pasākumus saistībā ar kredītiestādēm saskaņā ar 5. punktu.

▌

4.   Lēmumu, kas minēts 2. punktā, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Lēmumu piemēro pēc 14 dienām no šādas publikācijas.

5.   Ja ECB uzskata, ka saistībā ar 1. punktā minētajiem uzdevumiem attiecīgās dalībvalsts
  valsts
  kompetentajai iestādei būtu jāveic pasākumi attiecībā uz kredītiestādi, finanšu pārvaldītājsabiedrību vai jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību, tā
  nosūta norādījumus
  minētajai iestādei, norādot atbilstīgu laikposmu.

Minētais periods ir vismaz 48 stundas, ja vien neatgriezenisku zaudējumu novēršanai nav nepieciešama agrāka pieņemšana. Attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde veic visus vajadzīgos pasākumus saskaņā ar 2. punkta c) apakšpunktā minētajiem pienākumiem.

5a.
     
  ECB var nolemt izteikt brīdinājumu attiecīgajai dalībvalstij, ka ciešā sadarbība tiks pārtraukta vai izbeigta, ja netiks īstenota apņēmīga korektīva rīcība šādos gadījumos:

| a) | ja attiecīgā dalībvalsts,
  pēc ECB domām
  , vairs neatbilst 2. punkta a)–c) apakšpunkta nosacījumiem; vai |
| --- | --- |

a)

ja attiecīgā dalībvalsts,
  pēc ECB domām
  , vairs neatbilst 2. punkta a)–c) apakšpunkta nosacījumiem; vai

| b) | ja
  dalībvalsts
  valsts kompetentā iestāde,
  pēc ECB domām
  , neizpilda 2. punkta c) apakšpunktā minēto pienākumu. |
| --- | --- |

b)

ja
  dalībvalsts
  valsts kompetentā iestāde,
  pēc ECB domām
  , neizpilda 2. punkta c) apakšpunktā minēto pienākumu.

Ja 15 dienu laikā pēc šāda brīdinājuma paziņošanas nekāda rīcība nav īstenota
  , ECB var
  pārtraukt vai
  izbeigt ciešo sadarbību ar minēto dalībvalsti.

Lēmumu paziņo attiecīgajai dalībvalstij un publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Lēmumā norāda datumu, no kura to piemēro, pienācīgi ņemot vērā kredītiestāžu uzraudzības efektivitāti un likumīgās intereses.

5b.
     
  Dalībvalsts var lūgt ECB izbeigt ciešo sadarbību jebkurā brīdī, ja ir pagājuši trīs gadi, kopš Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicēts ECB pieņemtais lēmums par ciešas sadarbības izveidi. Lūgumā norāda iemeslus, kādēļ sadarbība izbeigta, tostarp attiecīgos gadījumos arī iespējamo nozīmīgo negatīvo ietekmi uz dalībvalstu fiskālajiem pienākumiem. Tādā gadījumā ECB nekavējoties rīkojas, lai pieņemtu lēmumu, ar ko ciešo sadarbību izbeidz, un norāda dienu, no kuras tas stājas spēkā, nepārsniedzot trīs mēnešu maksimālo laikposmu, pienācīgi ņemot vērā kredītiestāžu uzraudzības efektivitāti un likumīgās intereses. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5c.
     
  Ja iesaistītā dalībvalsts, kura nav eurozonas dalībniece, saskaņā ar 19. panta 3. punktu paziņo ECB savus pamatotus iebildumus pret to, ka ECB Padome ir noraidījusi Uzraudzības padomes lēmuma projektu, ECB Padome 30 dienu laikā sniedz atzinumu par dalībvalsts paustajiem pamatotajiem iebildumiem un, norādot iemeslus, apstiprina vai atsauc savu noraidījumu.

Gadījumā, ja ECB Padome apstiprina savu noraidījumu, minētā iesaistītā dalībvalsts, kas nav eurozonas dalībniece, var paziņot ECB, ka iespējamais lēmums, kas attiecas uz iespējamu Uzraudzības padomes grozītu lēmuma projektu, tai nebūs saistošs.

Tādā gadījumā ECB apsver iespēju pārtraukt vai izbeigt ciešo sadarbību ar šo dalībvalsti, pienācīgi ņemot vērā uzraudzības efektivitāti, un pieņemt lēmumu šajā sakarā.

ECB jo īpaši ņem vērā šādus apsvērumus:

| — | vai šādas pārtraukšanas vai izbeigšanas neesamība varētu apdraudēt vienotā uzraudzības mehānisma integritāti un vai tai varētu būt nozīmīga negatīva ietekme uz dalībvalstu fiskālajiem pienākumiem; |
| --- | --- |

—

vai šādas pārtraukšanas vai izbeigšanas neesamība varētu apdraudēt vienotā uzraudzības mehānisma integritāti un vai tai varētu būt nozīmīga negatīva ietekme uz dalībvalstu fiskālajiem pienākumiem;

| — | vai šādai pārtraukšanai vai izbeigšanai varētu būt nozīmīga negatīva ietekme uz fiskālajiem pienākumiem tajā dalībvalstī, kura ir paziņojusi par iebildumu saskaņā ar 19. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

—

vai šādai pārtraukšanai vai izbeigšanai varētu būt nozīmīga negatīva ietekme uz fiskālajiem pienākumiem tajā dalībvalstī, kura ir paziņojusi par iebildumu saskaņā ar 19. panta 3. punktu;

| — | vai tā ir vai nav pārliecinājusies, ka attiecīgā valsts kompetentā iestāde ir pieņēmusi pasākumus, kas, pēc ECB uzskatiem:










  a) | nodrošina, ka kredītiestādēm dalībvalstī, kas paziņoja par saviem iebildumiem saskaņā ar iepriekšējo daļu, nepiemēro labvēlīgāku režīmu nekā kredītiestādēm citās iesaistītajās dalībvalstīs; |
| --- | --- | --- |

—

vai tā ir vai nav pārliecinājusies, ka attiecīgā valsts kompetentā iestāde ir pieņēmusi pasākumus, kas, pēc ECB uzskatiem:

a)

nodrošina, ka kredītiestādēm dalībvalstī, kas paziņoja par saviem iebildumiem saskaņā ar iepriekšējo daļu, nepiemēro labvēlīgāku režīmu nekā kredītiestādēm citās iesaistītajās dalībvalstīs;

| b) | lai sasniegtu šīs regulas 1. pantā minētos mērķus un nodrošinātu atbilstību attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, ir tikpat efektīvi kā atbilstoši iepriekšējai daļai pieņemtais ECB Padomes lēmums. |
| --- | --- |

b)

lai sasniegtu šīs regulas 1. pantā minētos mērķus un nodrošinātu atbilstību attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, ir tikpat efektīvi kā atbilstoši iepriekšējai daļai pieņemtais ECB Padomes lēmums.

Minētos apsvērumus ECB izklāsta savā lēmumā un paziņo tos attiecīgajai dalībvalstij.

5d.
     
  Ja iesaistītā dalībvalsts, kas nav eurozonas dalībniece, nepiekrīt Uzraudzības padomes lēmuma projektam, tā piecu darba dienu laikā pēc lēmuma projekta saņemšanas paziņo ECB Padomei savus pamatotus iebildumus. ECB Padome piecu darba dienu laikā pieņem lēmumu šajā jautājumā, pilnībā ņemot vērā minētos iebildumus, un rakstiski paskaidro savu lēmumu attiecīgajai dalībvalstij. Attiecīgā dalībvalsts var pieprasīt ECB nekavējoties izbeigt ciešo sadarbību, un ar to saistītais lēmums tai nebūs saistošs.

5e.
     
  Dalībvalsts, kura ir izbeigusi ciešo sadarbību ar ECB, nevar uzsākt jaunu ciešu sadarbību, pirms nav pagājuši trīs gadi no dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicēts ECB lēmums par ciešas sadarbības izbeigšanu.

7. pants

Starptautiskās attiecības

Neskarot dalībvalstu un citu Savienības iestāžu
  un struktūru, tostarp EBI
  , attiecīgās kompetences, saistībā ar uzdevumiem, kas ECB uzticēti ar šo regulu, ECB var veidot kontaktus un slēgt administratīvus nolīgumus ar uzraudzības iestādēm, starptautiskām organizācijām un trešo valstu pārvaldes iestādēm, pienācīgi koordinējot to ar EBI. Minētie nolīgumi nerada juridiskus pienākumus Savienībai un tās dalībvalstīm.

III nodaļa

ECB pilnvaras

8. pants

Uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras

1.   
  Vienīgi nolūkā
  veikt tai ar šīs regulas 4. panta 1. un 2. punktu un 4.a panta 2. punktu uzticētos uzdevumus ECB iesaistītajās dalībvalstīs
  attiecīgā gadījumā
  tiek uzskatīta par kompetento iestādi
  vai norīkoto iestādi, kā noteikts attiecīgos
  Savienības tiesību aktos.

Tajā pašā vienīgajā nolūkā ECB ir visas pilnvaras un pienākumi, kas izklāstītas šajā regulā. Tai arī ir visas pilnvaras un pienākumi
  ,
  kādi saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem
  ir
  kompetentajām
  un norīkotajām iestādēm,
  ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi. Konkrētāk, ECB ir pilnvaras, kas minētas šīs nodaļas 1. un 2. iedaļā.

Tiktāl, ciktāl tas tai vajadzīgs ar šo regulu uzticēto uzdevumu veikšanai, ECB var norādījumu veidā pieprasīt, lai minētās valsts iestādes izmanto savas pilnvaras, kas tām piešķirtas saskaņā ar valsts tiesību aktos izklāstītajiem nosacījumiem, ja ar šo regulu šādas pilnvaras nav uzticētas ECB. Minētās valsts iestādes pilnībā informē ECB par šādu pilnvaru izmantošanu.

▌

2a
     
  ECB izmanto 1. punktā minētās pilnvaras saskaņā ar 4. panta 3. punkta pirmajā daļā minētajiem tiesību aktiem. Kad ECB un valsts kompetentās iestādes īsteno savas attiecīgās uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras, tās cieši sadarbojas.

2b
     
  Atkāpjoties no 1. punkta, attiecībā uz kredītiestādēm, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs, kurām saskaņā ar 6. pantu ir cieša sadarbība, ECB izmanto savas pilnvaras saskaņā ar 6. pantu.

1. IEDAĻA

Izmeklēšanas pilnvaras

9. pants

Informācijas pieprasījumi

1.   
  Neskarot 8. panta 1. punktā minētās pilnvaras un ievērojot attiecīgos Savienības tiesību aktos paredzētos nosacījumus,
  ECB šādām juridiskām vai fiziskām personām,
  ievērojot 4. pantu
  , var pieprasīt sniegt visu vajadzīgo informāciju, lai veiktu tai ar šo regulu uzticētos uzdevumus, tostarp informāciju, kas jāsniedz regulāros intervālos un īpašā formātā uzraudzības un saistītiem statistikas mērķiem:

| a) | kredītiestādēm,
  kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs
  ; |
| --- | --- |

a)

kredītiestādēm,
  kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs
  ;

| b) | finanšu pārvaldītājsabiedrībām,
  kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs
  ; |
| --- | --- |

b)

finanšu pārvaldītājsabiedrībām,
  kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs
  ;

| c) | jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām,
  kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs
  ; |
| --- | --- |

c)

jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām,
  kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs
  ;

| d) | jauktas darbības pārvaldītājsabiedrībām,
  kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs
  ; |
| --- | --- |

d)

jauktas darbības pārvaldītājsabiedrībām,
  kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs
  ;

| e) | personām, kas
  pieder pie
  a)–d) apakšpunktā minētajām struktūrām ▌; |
| --- | --- |

e)

personām, kas
  pieder pie
  a)–d) apakšpunktā minētajām struktūrām ▌;

| f) | trešām personām, ar ko a)–d) apakšpunktā minētās struktūras ir slēgušas ārpakalpojumu līgumus par▌ funkcijām vai darbībām. |
| --- | --- |

f)

trešām personām, ar ko a)–d) apakšpunktā minētās struktūras ir slēgušas ārpakalpojumu līgumus par▌ funkcijām vai darbībām.

▌

2.   Personas, kas minētas 1. punktā, sniedz pieprasīto informāciju.
  Noteikumi par dienesta noslēpumiem neatbrīvo minētās personas no pienākuma sniegt informāciju. Informācijas sniegšana nav uzskatāma par dienesta noslēpuma pārkāpumu.

2.a
     
  Ja informāciju no juridiskām vai fiziskām personām, kas minētas 1. punktā, ECB iegūst tieši, tā dara šo informāciju pieejamu attiecīgajām valsts kompetentajām iestādēm.

10. pants

Vispārēja izmeklēšana

1.   Lai izpildītu ar šo regulu uzticētos uzdevumus
  un ievērojot citus attiecīgos Savienības tiesību aktos paredzētos nosacījumus
  , ECB var veikt visu vajadzīgo izmeklēšanu attiecībā uz
  jebkuru
  9. panta 1. punkta a)–f) apakšpunktā minēto personu,
  kas veic uzņēmējdarbību vai atrodas kādā no iesaistītām dalībvalstīm.

Šajā nolūkā ECB ir tiesības:

| a) | pieprasīt iesniegt dokumentus; |
| --- | --- |

a)

pieprasīt iesniegt dokumentus;

| b) | pārbaudīt 9. panta 1. punkta a)–
  f)
   apakšpunktā minēto personu grāmatvedību un lietvedību un iegūt šādas grāmatvedības un lietvedības kopijas vai izrakstus; |
| --- | --- |

b)

pārbaudīt 9. panta 1. punkta a)–
  f)
   apakšpunktā minēto personu grāmatvedību un lietvedību un iegūt šādas grāmatvedības un lietvedības kopijas vai izrakstus;

| c) | saņemt mutiskus vai rakstiskus paskaidrojumus no visām 9. panta 1. punkta a)–
  f)
   apakšpunktā minētajām personām vai to pārstāvjiem vai darbiniekiem; |
| --- | --- |

c)

saņemt mutiskus vai rakstiskus paskaidrojumus no visām 9. panta 1. punkta a)–
  f)
   apakšpunktā minētajām personām vai to pārstāvjiem vai darbiniekiem;

| d) | iztaujāt jebkuru citu ▌personu, kas piekrīt iztaujāšanai, lai savāktu informāciju, kas saistīta ar izmeklēšanas priekšmetu. |
| --- | --- |

d)

iztaujāt jebkuru citu ▌personu, kas piekrīt iztaujāšanai, lai savāktu informāciju, kas saistīta ar izmeklēšanas priekšmetu.

2.   Personas, kas minētas 9. panta 1. punkta a)–
  f)
   apakšpunktā, ir
  pakļautas
  izmeklēšanai, kas sākta, pamatojoties uz ECB lēmumu.

Ja persona kavē izmeklēšanas gaitu,
  valsts kompetentā iestāde
  no iesaistītās dalībvalsts, kurā atrodas attiecīgās telpas,
  saskaņā ar valsts tiesību aktiem
  sniedz vajadzīgo palīdzību, tostarp
  11. un 12. pantā minētajos gadījumos, lai atvieglotu
  ECB pieeju tādas juridiskās personas uzņēmējdarbības telpām, kas minēta 9. panta 1. punkta a)–
  f)
   apakšpunktā, nolūkā īstenot minētās tiesības.

11. pants

Pārbaudes uz vietas

1.   Lai veiktu ar šo regulu uzticētos uzdevumus
  un ievērojot citus attiecīgos Savienības tiesību aktos paredzētos nosacījumus
  , ECB
  saskaņā ar 12. pantu
  ,
  iepriekš informējot attiecīgo valsts kompetento iestādi
  , var veikt visas vajadzīgās pārbaudes uz vietas to juridisko personu uzņēmējdarbības telpās, kuras minētas 9. panta 1. punkta a)–
  f
  ) apakšpunktā,
  un jebkuras citas tādas sabiedrības telpās, uz kuru attiecas konsolidēta uzraudzība saskaņā ar 4. panta 1. punkta i) apakšpunktu un kuras konsolidētās uzraudzības iestāde ir ECB
  . Ja tas nepieciešams pārbaudes pienācīgai veikšanai un efektivitātei, ECB var veikt pārbaudi uz vietas, par to iepriekš nepaziņojot
  minētajām juridiskajām personām
  .

2.   ECB amatpersonas un citas personas, ko ECB pilnvarojusi veikt pārbaudi uz vietas, drīkst iekļūt to juridisko personu uzņēmējdarbības telpās un teritorijā, uz kurām attiecas ECB pieņemtais lēmums par izmeklēšanu, un tām ir visas 10. panta 1. punktā paredzētās pilnvaras. ▌

3.   
  Juridiskās personas
  , kas minētas 9. panta 1. punkta a)–
  f)
   apakšpunktā, ir
  pakļautas
  pārbaudēm uz vietas,
  pamatojoties uz ECB lēmumu
  .

4.   
  Amatpersonas un citas pavadošās personas, kuras pilnvarojusi vai iecēlusi tās
  dalībvalsts valsts kompetentā iestāde, kuras teritorijā pārbaude jāveic, sniedz aktīvu palīdzību ECB amatpersonām un citām ECB pilnvarotām personām,
  un ECB uzrauga un koordinē to
  . Šajā nolūkā tām piešķir 2. punktā minētās pilnvaras. Iesaistītās dalībvalsts
  valsts
  kompetentās iestādes amatpersonām arī
  ir tiesības piedalīties
  uz vietas veiktajās pārbaudēs ▌.

5.   Ja ECB amatpersonas un citas ECB pilnvarotas
  vai ieceltas
  pavadošās personas konstatē, ka persona pretojas pārbaudei, kuras veikšana uzdota saskaņā ar šo pantu,
  attiecīgās
  iesaistītās dalībvalsts
  valsts
  kompetentā iestāde sniedz tām nepieciešamo palīdzību
  saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Ciktāl tas nepieciešams pārbaudes veikšanai, šī palīdzība ietver uzņēmējdarbības telpu un uzskaites žurnālu vai reģistru aizzīmogošanu. Ja attiecīgajai valsts kompetentajai iestādei šādu pilnvaru nav, tā izmanto savas pilnvaras lūgt nepieciešamo citu valsts iestāžu palīdzību.

12. pants

Tiesu iestādes atļauja

1.   Ja 11. panta 1.
  un 2
  . punktā paredzētajām pārbaudēm uz vietas vai 11. panta 5. punktā noteiktajai palīdzībai saskaņā ar valsts likumiem ir vajadzīga tiesu iestādes atļauja, tāda atļauja tiek pieprasīta.

2.   Ja tiek pieprasīta 1. punktā minētā atļauja, valsts tiesu iestāde pārbauda ECB lēmuma autentiskumu un to, vai paredzētie piespiedu līdzekļi nav ne patvaļīgi, ne pārmērīgi, ņemot vērā pārbaudes priekšmetu. Pārbaudot piespiedu pasākumu samērīgumu, valsts tiesu iestāde var lūgt ECB sniegt sīkākus paskaidrojumus, jo īpaši attiecībā uz iemesliem, kas ECB radījuši pamatu aizdomām, ka ir pārkāpti
  4. panta 3. punkta pirmajā daļā minētie tiesību
  akti, un uz iespējamā pārkāpuma smagumu, un par tās personas iesaistes būtību, uz kuru attiecas piespiedu pasākumi. Tomēr valsts tiesu iestāde neizskata izmeklēšanas nepieciešamību un nepieprasa tai sniegt ECB lietas materiālos iekļauto informāciju. ECB lēmuma likumīgumu izskata vienīgi Eiropas Savienības Tiesa.

2. IEDAĻA

Īpašas uzraudzības pilnvaras

13. pants

Atļauja

1.   Visus pieteikumus izsniegt atļauju uzsākt tādas kredītiestādes darbību, kura veiks uzņēmējdarbību iesaistītā dalībvalstī,
  iesniedz
  tās dalībvalsts valsts kompetentajām iestādēm, kurā kredītiestāde paredz veikt uzņēmējdarbību saskaņā ar prasībām, kas noteiktas attiecīgajos valsts
  tiesību aktos
  .

1.a
     Ja
  pieteikuma iesniedzējs
  atbilst visiem atļaujas izsniegšanas nosacījumiem minētās dalībvalsts
  attiecīgajos
  tiesību aktos, valsts kompetentā iestāde
  attiecīgajos valsts tiesību aktos noteiktajā termiņā
  pieņem
  lēmuma projektu
  ierosināt
  ECB
  izsniegt atļauju.
  Lēmuma projektu
  nosūta ECB un
  atļaujas izsniegšanas pieteikuma iesniedzējam. Citos gadījumos valsts kompetentā iestāde pieteikumu izsniegt atļauju noraida.

1.b
     
  Uzskata, ka ECB ir pieņēmusi lēmuma projektu, ja vien ECB neizsaka iebildumus vēlākais 10 darbdienu laikā, ko pienācīgi pamatotos gadījumos var vienreiz pagarināt uz tādu pašu laikposmu. ECB izsaka iebildumus pret lēmuma projektu tikai tad, ja nav izpildīti attiecīgajos Savienības tiesību aktos izklāstītie nosacījumi atļauju izsniegšanai. Noraidījuma iemeslus tā izklāsta rakstiski.

1.c
     
  Valsts kompetentā iestāde paziņo par lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 1.a un 1.b punktu, atļaujas izsniegšanas pieteikuma iesniedzējam.

2.   
  Ievērojot 2.a punktu
  , ECB pati pēc savas iniciatīvas, apspriedusies ar tās iesaistītās dalībvalsts valsts kompetento iestādi, kurā kredītiestāde veic uzņēmējdarbību, vai pēc tās iesaistītās dalībvalsts valsts kompetentās iestādes ierosinājuma, kurā kredītiestāde veic uzņēmējdarbību, var anulēt atļauju gadījumos, kas paredzēti
  attiecīgajos
  Savienības
  tiesību aktos. Ar šīm apspriedēm jo īpaši nodrošina, lai ECB, pirms tiek pieņemti lēmumi par anulēšanu, dotu valsts iestādēm pietiekamu laiku izlemt par nepieciešamajām korektīvajām darbībām, tostarp iespējamiem noregulējuma pasākumiem, un ņemtu tos vērā.

Ja valsts kompetentā iestāde, kura ir ierosinājusi izsniegt atļauju saskaņā ar 1. punktu, uzskata, ka atļauja ir jāanulē saskaņā ar
  attiecīgajiem
  valsts tiesību aktiem, tā iesniedz šādu ierosinājumu ECB. Tādā gadījumā ECB
  pieņem lēmumu par ierosinājumu
  anulēt atļauju,
  pilnīgi ņemot vērā anulēšanas pamatojumu, ko iesniegusi valsts kompetentā iestāde
  .

2.a
     
  Tiktāl, ciktāl valsts iestādes ir kompetentas noregulēt kredītiestādes, gadījumos, kad valsts iestādes uzskata, ka atļaujas anulēšana kaitētu to darbību pienācīgai īstenošanai, kuras vajadzīgas noregulēšanai vai finansiālās stabilitātes saglabāšanai, tās noteiktajā kārtībā informē ECB par saviem iebildumiem, sīkāk izskaidrojot kaitējumu, ko šajā sakarībā izraisītu šāda anulēšana. Šādos gadījumos ECB uz laiku, par ko tā un valsts iestādes ir savstarpēji vienojušās, atturas no anulēšanas. ECB var pagarināt šo laikposmu, ja tā uzskata, ka ir panākts pietiekams progress. Ja ECB tomēr ar pamatotu lēmumu konstatē, ka valsts iestādes nav īstenojušas pienācīgas darbības, kas vajadzīgas finansiālās stabilitātes saglabāšanai, atļaujas anulēšanu piemēro nekavējoties.

13.a pants

Būtiskas līdzdalības iegūšanas izvērtējums

1.
     
  Neskarot 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos izņēmumus, ikvienu paziņojumu par būtiskas līdzdalības iegūšanu kredītiestādē, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajā dalībvalstī, un jebkuru ar to saistītu informāciju iesniedz tās dalībvalsts valsts kompetentajām iestādēm, kurā kredītiestāde veic uzņēmējdarbību saskaņā ar prasībām, kas izklāstītas attiecīgajos valsts tiesību aktos, kuru pamatā ir 4. panta 3) punkta pirmajā daļā minētie tiesību akti.

2.
     
  Valsts kompetentā iestāde izvērtē ierosināto būtiskas līdzdalības iegūšanu un nosūta ECB paziņojumu un priekšlikumu lēmumam izteikt vai neizteikt iebildumus pret minētās līdzdalības iegūšanu, pamatojoties 4. panta 3. punkta pirmajā daļā minētajos tiesību aktos izklāstītajiem kritērijiem, vismaz desmit darbdienu laikā, pirms beidzas attiecīgajos Savienības tiesību aktos noteiktais vērtēšanas termiņš, un palīdz ECB saskaņā ar 5. pantu.

3.
     
  Lēmumu par to, vai izteikt iebildumus pret minētās līdzdalības iegūšanu, ECB pieņem, pamatojoties uz attiecīgajos Savienības tiesību aktos izklāstītajiem kritērijiem, saskaņā ar procedūrām un minētajos tiesību aktos noteiktajos vērtēšanas termiņos.

13.b pants

Uzraudzības pilnvaras

1.
     
  Lai veiktu 4. panta 1. punktā minētos uzdevumus un neskarot citas ECB piešķirtās pilnvaras, ECB ir tiesības izmantot 2. punktā izklāstītās pilnvaras pieprasīt jebkurai kredītiestādei, finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai iesaistītajās dalībvalstīs agrīnā posmā veikt nepieciešamos pasākumus, lai risinātu attiecīgās problēmas jebkurā no šādiem gadījumiem:

| a) | kredītiestāde neizpilda prasības, kas noteiktas 4. panta 3. punkta pirmajā daļā minētajos tiesību aktos; |
| --- | --- |

a)

kredītiestāde neizpilda prasības, kas noteiktas 4. panta 3. punkta pirmajā daļā minētajos tiesību aktos;

| b) | ECB ir pierādījumi, ka kredītiestāde, visticamāk, nākamajos 12 mēnešos pārkāps 4. panta 3. punkta pirmajā daļā minēto tiesību aktu prasības; |
| --- | --- |

b)

ECB ir pierādījumi, ka kredītiestāde, visticamāk, nākamajos 12 mēnešos pārkāps 4. panta 3. punkta pirmajā daļā minēto tiesību aktu prasības;

| c) | pamatojoties uz konstatējumu – saistībā ar uzraudzības pārbaudi saskaņā ar 4. panta 1. punkta g) apakšpunktu –, ka pasākumi, stratēģijas, procesi un mehānismi, ko ieviesušas kredītiestādes, un šo iestāžu pašu kapitāls un likviditāte nenodrošina pareizu pārvaldību un to riska segumu. |
| --- | --- |

c)

pamatojoties uz konstatējumu – saistībā ar uzraudzības pārbaudi saskaņā ar 4. panta 1. punkta g) apakšpunktu –, ka pasākumi, stratēģijas, procesi un mehānismi, ko ieviesušas kredītiestādes, un šo iestāžu pašu kapitāls un likviditāte nenodrošina pareizu pārvaldību un to riska segumu.

2.
     
  Neatkarīgi no 8. panta 1. punkta ECB ir šādas pilnvaras:

| a) | pieprasīt iestādēm turēt pašu kapitālu, kas pārsniedz kapitāla prasības, kuras noteiktas 4. panta 3. punkta pirmajā daļā minētajos tiesību aktos attiecībā uz riska elementiem un riskiem, uz ko neattiecas attiecīgie Savienības tiesību akti; |
| --- | --- |

a)

pieprasīt iestādēm turēt pašu kapitālu, kas pārsniedz kapitāla prasības, kuras noteiktas 4. panta 3. punkta pirmajā daļā minētajos tiesību aktos attiecībā uz riska elementiem un riskiem, uz ko neattiecas attiecīgie Savienības tiesību akti;

| b) | pieprasīt pastiprināt pasākumus, procesus, mehānismus un stratēģijas; |
| --- | --- |

b)

pieprasīt pastiprināt pasākumus, procesus, mehānismus un stratēģijas;

| c) | pieprasīt iestādēm iesniegt plānu ar mērķi atjaunot atbilstību uzraudzības prasībām saskaņā ar 4. panta 3. punkta pirmajā daļā minētajiem tiesību aktiem un noteikt termiņu tā īstenošanai, tostarp šā plāna uzlabojumus attiecībā uz darbības jomu un termiņu; |
| --- | --- |

c)

pieprasīt iestādēm iesniegt plānu ar mērķi atjaunot atbilstību uzraudzības prasībām saskaņā ar 4. panta 3. punkta pirmajā daļā minētajiem tiesību aktiem un noteikt termiņu tā īstenošanai, tostarp šā plāna uzlabojumus attiecībā uz darbības jomu un termiņu;

| d) | pieprasīt iestādēm piemērot īpašu uzkrājumu politiku vai procedūras attiecībā uz aktīviem saistībā ar pašu kapitāla prasībām; |
| --- | --- |

d)

pieprasīt iestādēm piemērot īpašu uzkrājumu politiku vai procedūras attiecībā uz aktīviem saistībā ar pašu kapitāla prasībām;

| e) | ierobežot vai sašaurināt iestāžu uzņēmējdarbību, operācijas vai tīklu vai pieprasīt atbrīvoties no darbībām, kuras rada pārmērīgu risku iestādes stabilitātei; |
| --- | --- |

e)

ierobežot vai sašaurināt iestāžu uzņēmējdarbību, operācijas vai tīklu vai pieprasīt atbrīvoties no darbībām, kuras rada pārmērīgu risku iestādes stabilitātei;

| f) | pieprasīt mazināt risku, kas saistīts ar iestāžu darbībām, pakalpojumiem un sistēmām; |
| --- | --- |

f)

pieprasīt mazināt risku, kas saistīts ar iestāžu darbībām, pakalpojumiem un sistēmām;

| g) | pieprasīt iestādēm ierobežot mainīgo atalgojumu kā procentuālu daļu no kopējiem neto ieņēmumiem, ja tas nesaskan ar stabilas kapitāla bāzes saglabāšanu; |
| --- | --- |

g)

pieprasīt iestādēm ierobežot mainīgo atalgojumu kā procentuālu daļu no kopējiem neto ieņēmumiem, ja tas nesaskan ar stabilas kapitāla bāzes saglabāšanu;

| h) | pieprasīt iestādēm izmantot neto peļņu, lai stiprinātu pašu kapitālu; |
| --- | --- |

h)

pieprasīt iestādēm izmantot neto peļņu, lai stiprinātu pašu kapitālu;

| i) | ierobežot vai aizliegt iestādei veikt peļņas sadali akcionāriem, dalībniekiem vai pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentu turētājiem, ja aizliegums nerada iestādes saistību neizpildes gadījumu; |
| --- | --- |

i)

ierobežot vai aizliegt iestādei veikt peļņas sadali akcionāriem, dalībniekiem vai pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentu turētājiem, ja aizliegums nerada iestādes saistību neizpildes gadījumu;

| j) | uzlikt papildu vai biežākas ziņošanas prasības, ieskaitot ziņošanu par kapitāla un likviditātes pozīcijām; |
| --- | --- |

j)

uzlikt papildu vai biežākas ziņošanas prasības, ieskaitot ziņošanu par kapitāla un likviditātes pozīcijām;

| k) | noteikt īpašas likviditātes prasības, tostarp ierobežojumus termiņu nesakritībai starp aktīviem un pasīviem; |
| --- | --- |

k)

noteikt īpašas likviditātes prasības, tostarp ierobežojumus termiņu nesakritībai starp aktīviem un pasīviem;

| l) | pieprasīt papildu informāciju; |
| --- | --- |

l)

pieprasīt papildu informāciju;

| m) | jebkurā brīdī atbrīvot no darba kredītiestāžu vadības struktūru locekļus, kas nepilda 4. panta 3. punkta pirmajā daļā minētajos tiesību aktos noteiktās prasības. |
| --- | --- |

m)

jebkurā brīdī atbrīvot no darba kredītiestāžu vadības struktūru locekļus, kas nepilda 4. panta 3. punkta pirmajā daļā minētajos tiesību aktos noteiktās prasības.

14. pants

Uzņēmējas dalībvalsts iestāžu pilnvaras un sadarbība konsolidētās uzraudzības jomā

1.   Iesaistīto dalībvalstu starpā
  attiecīgajos
  Savienības
  tiesību aktos
  noteiktās procedūras attiecībā uz kredītiestādēm, kuras vēlas dibināt filiāli vai īstenot pakalpojumu sniegšanas brīvību citas dalībvalsts teritorijā, un saistītās piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetences attiecas tikai uz tiem uzdevumiem, kuri ar šīs regulas 4. pantu nav uzdoti ECB.

2.   
  Attiecīgajos
  Savienības
  tiesību aktos
  paredzētie noteikumi par sadarbību starp dažādu dalībvalstu kompetentajām iestādēm attiecībā uz konsolidētas uzraudzības veikšanu ir piemērojami tiktāl, ciktāl
  ECB ir vienīgā iesaistītā kompetentā iestāde
  .

2.a
     
  Veicot 4. un 4.a pantā noteiktos uzdevumus, ECB ievēro taisnīgu līdzsvaru starp visām iesaistītajām dalībvalstīm saskaņā ar 5. panta 8. punktu un savās attiecībās ar neiesaistītajām dalībvalstīm ievēro līdzsvaru starp piederības un uzņēmējām dalībvalstīm, kā noteikts attiecīgos Savienības tiesību aktos.

15. pants

Administratīvās
  sankcijas

1.   Lai veiktu ar šo regulu uzticētos uzdevumus, gadījumos, kad kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības ar nolūku vai
  nolaidības dēļ
  pārkāpj
  attiecīgo
  tieši piemērojamo Savienības
  tiesību aktu
  prasības, saistībā ar kurām saskaņā ar
  attiecīgajiem
  Savienības
  tiesību aktiem
  kompetentām iestādēm dod iespēju piemērot administratīvās finansiālās sankcijas, ECB var piemērot administratīvās finansiālās sankcijas līdz pārkāpuma dēļ gūto ieguvumu vai novērsto zaudējumu divkāršai summai, ja tādus var noteikt, vai līdz 10 % no juridiskās personas kopējā apgrozījuma iepriekšējā uzņēmējdarbības gadā,
  kā noteikts attiecīgajos Savienības tiesību aktos, vai šāda veida citas finansiālās sankcijas, kā var būt paredzēts attiecīgos Savienības tiesību aktos.

2.   Ja juridiskā persona ir mātes sabiedrības meitas sabiedrība, attiecīgais kopējais gada apgrozījums, kas minēts
  1. punktā
  , ir kopējais gada apgrozījums, kas norādīts galvenās mātes sabiedrības konsolidētajā pārskatā par iepriekšējo uzņēmējdarbības gadu.

3.   Piemērotās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas. Nosakot vajadzību piemērot sankciju un nosakot atbilstīgo sankciju, ECB
  rīkojas saskaņā ar 8. panta 2.a punktu
  .

4.   ECB piemēro šo pantu saskaņā ar
  4. panta 3. punkta pirmajā daļā minētajiem tiesību aktiem, tostarp vajadzības gadījumā saskaņā ar
  Padomes Regulā (EK) Nr. 2532/98 izklāstītajām procedūrām.

5.   Gadījumos, kas nav paredzēti 1. punktā, ja ECB tas vajadzīgs tai ar šo regulu uzticēto uzdevumu veikšanai, tā var pieprasīt valsts kompetentajām iestādēm
  uzsākt procedūru ar mērķi
  rīkoties, lai nodrošinātu, ka tiek piemērotas atbilstīgas sankcijas
  saskaņā ar 4. panta 3. punkta pirmajā daļā minētajiem tiesību aktiem un attiecīgiem valsts tiesību aktiem, ar kuriem piešķir īpašas pilnvaras, kas attiecīgajā brīdī nav prasītas Savienības tiesību aktos
  . Valsts kompetento iestāžu piemērotās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas.

Šā punkta pirmo daļu it īpaši piemēro finansiālām sankcijām, ko piemēro kredītiestādēm, finanšu pārvaldītājsabiedrībām vai jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām par to valsts tiesību aktu pārkāpumiem, ar kuriem transponē attiecīgās ES direktīvas, un visām administratīvām sankcijām vai pasākumiem, ko piemēro
  kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības
  valdes locekļiem vai jebkurām citām personām, kuras saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atbildīgas par kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības veikto pārkāpumu.

6.   ECB publicē visas sankcijas, kas minētas 1. punktā,
  neatkarīgi no tā, vai par tām ir iesniegta pārsūdzība vai ne, attiecīgajos Savienības tiesību aktos noteiktajos gadījumos un ievērojot šajos tiesību aktos izklāstītos nosacījumus.

7.   Neskarot 1.–6. punktu, ECB, lai veiktu tai ar šo regulu uzticētos uzdevumus, ECB noteikumu vai ECB lēmumu pārkāpumu gadījumā var piemērot sankcijas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2532/98.

IV nodaļa

Organizatoriskie principi

16. pants

Neatkarība

1.   
  ECB,
  veicot uzdevumus, kas tai uzticēti ar šo regulu,
  un valstu kompetentās iestādes, strādājot VUM ietvaros,
  rīkojas neatkarīgi.
  Uzraudzības padomes un vadības komitejas locekļi rīkojas neatkarīgi un objektīvi visas Savienības interesēs un nelūdz vai nepieņem Savienības iestāžu vai struktūru, nevienas dalībvalsts valdības vai citas publiskas vai privātas iestādes norādījumus.

2.   Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras un dalībvalstu valdības
  un jebkuras citas struktūras
  respektē šo neatkarību.

2.a
     
  Pēc tam, kad Uzraudzības padome ir izskatījusi vajadzību pēc rīcības kodeksa, ECB Padome izstrādā un publicē rīcības kodeksu banku uzraudzībā iesaistītajam ECB personālam un vadībai, jo īpaši attiecībā uz interešu konfliktiem.

17. pants

Pārskatatbildība
  un ziņošana

1.
     ECB atbild par šīs regulas īstenošanu Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar šo nodaļu.

1.a
     
  ECB ik gadu Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Eurogrupai iesniedz ziņojumu par to uzdevumu izpildi, kuri tai uzticēti ar šo regulu, tostarp informāciju par iecerēto struktūras attīstību un 24. pantā minēto uzraudzības maksu summu.

1.b
     
  ECB Uzraudzības padomes priekšsēdētājs publiski iesniedz šo ziņojumu Eiropas Parlamentam un Eurogrupai jebkuras iesaistītās dalībvalsts, kuras valūta nav euro, pārstāvju klātbūtnē.

1.c
     
  Pēc Eurogrupas lūguma ECB Uzraudzības padomes priekšsēdētājs par ECB uzticēto uzraudzības uzdevumu izpildi var tikt uzklausīts Eurogrupā jebkuras iesaistītās dalībvalsts, kuras valūta nav euro, pārstāvju klātbūtnē.

1.d
     
  Pēc Eiropas Parlamenta lūguma Uzraudzības padomes priekšsēdētājs piedalās Parlamenta kompetento komiteju rīkotās uzklausīšanās par ECB uzticēto uzraudzības uzdevumu izpildi.

1.e
     
  ECB mutiski vai rakstiski atbild uz jautājumiem, ko tai uzdod Eiropas Parlaments vai Eurogrupa – saskaņā ar Eirogrupas procedūrām – un jebkuras iesaistītās dalībvalsts, kuras valūta nav euro, pārstāvju klātbūtnē.

1.f
     
  Kad Eiropas Revīzijas palāta pārbauda ECB vadības darbības efektivitāti saskaņā ar ECB Statūtu 27. panta 2. punktu, tā arī ņem vērā uzraudzības uzdevumus, kas ECB ir uzticēti ar šo regulu.

1.g
     
  Uzraudzības padomes priekšsēdētājs pēc lūguma aiz slēgtām durvīm rīko konfidenciālas mutiskas diskusijas ar Eiropas Parlamenta kompetentās komitejas priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietniekiem par tās uzraudzības uzdevumiem, ja šādas apspriedes ir vajadzīgas, lai īstenotu Eiropas Parlamenta pilnvaras saskaņā ar Līgumu. Eiropas Parlaments un ECB noslēdz nolīgumu par šādu diskusiju organizēšanas detalizētu kārtību, lai nodrošinātu pilnīgu konfidencialitāti atbilstoši konfidencialitātes pienākumiem, kas ECB uzlikti kā kompetentajai iestādei saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem.

1.h
     
  Gadījumos, kad Parlaments veic izmeklēšanu, ECB lojāli sadarbojas, ievērojot Līgumu. ECB un Parlaments slēdz atbilstīgas vienošanās par praktisko kārtību demokrātiskās pārskatatbildības īstenošanai un ar šo regulu ECB uzticēto uzdevumu izpildes uzraudzībai. Šīs vienošanās cita starpā ietver informācijas pieejamību, sadarbību izmeklēšanas jomā un informāciju par priekšsēdētāja atlases procedūru.

17.a pants

Valstu parlamenti

1.
     
  Iesniedzot 17. panta 2. punktā paredzēto ziņojumu, ECB vienlaicīgi nosūta šo ziņojumu tieši iesaistīto dalībvalstu valstu parlamentiem.

Valstu parlamenti var iesniegt ECB savas pamatotas piezīmes par šo ziņojumu.

2.
     
  Iesaistīto dalībvalstu parlamenti, izmantojot savas procedūras, var lūgt rakstisku ECB atbildi uz jebkuru piezīmi vai jautājumu, kuru tie iesnieguši ECB saistībā ar ECB pienākumiem atbilstoši šai regulai.

3.
     
  Iesaistītās dalībvalsts parlaments var uzaicināt Uzraudzības padomes priekšsēdētāju vai locekli kopā ar valsts kompetentās iestādes pārstāvi piedalīties viedokļu apmaiņā par kredītiestāžu uzraudzību minētajā dalībvalstī.

4.
     
  Šī regula neskar valstu tiesību aktos paredzēto valstu kompetento iestāžu pārskatatbildību pret valstu parlamentiem par to uzdevumu veikšanu, kas ar šo regulu nav uzticēti ECB, un par darbībām, kuras tās veikušas saskaņā ar 5. pantu.

17.b pants

Taisnīgs process uzraudzības lēmumu pieņemšanai

1.
     
  Pirms tiek pieņemti uzraudzības lēmumi saskaņā ar 4. pantu un 2. iedaļu, personām, kuru lieta tiek izskatīta, ECB dod iespēju tikt uzklausītām. ECB balsta savus lēmumus vienīgi uz iebildumiem, par kuriem attiecīgajām pusēm ir bijusi iespēja sniegt komentārus.

Pirmo daļu nepiemēro, ja ir jārīkojas steidzami, lai novērstu būtisku kaitējumu finanšu sistēmai. Tādā gadījumā ECB var pieņemt pagaidu lēmumu un sniedz attiecīgajām personām iespēju tikt uzklausītām pēc iespējas drīz pēc lēmuma pieņemšanas.

2.
     
  Lietas izskatīšanā pilnībā ievēro attiecīgo personu tiesības uz aizstāvību. Šīs personas ir tiesīgas piekļūt ECB lietas materiāliem, ievērojot citu personu likumīgās intereses attiecībā uz viņu komercnoslēpumu aizsardzību. Tiesības piekļūt lietas materiāliem neattiecas uz konfidenciālu informāciju.

ECB lēmumos norāda iemeslus, kuri ir šo lēmumu pamatā.

17.c pants

Ziņošana par pārkāpumiem

ECB nodrošina, lai tiktu ieviesti efektīvi mehānismi ziņošanai par kredītiestāžu, finanšu pārvaldītājsabiedrību vai jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību, vai kompetento iestāžu veiktiem 4. panta 3. punktā minēto tiesību aktiem pārkāpumiem, tostarp konkrētas procedūras pārkāpumu ziņojumu saņemšanai un turpmākiem pasākumiem. Šādas procedūras atbilst attiecīgajiem ES tiesību aktiem un nodrošina šādu principu piemērošanu: pienācīga aizsardzība [...] personām, kas ziņo par pārkāpumiem, personas datu aizsardzība un pienācīga apsūdzētās personas aizsardzība [...].

17.d pants

Administratīvā pārskatīšanas padome

1.
     
  ECB izveido Administratīvo pārskatīšanas padomi, lai tā veiktu to lēmumu iekšēju administratīvu pārskatīšanu, ko pieņēmusi ECB, īstenojot pilnvaras, kas tai piešķirtas ar šo regulu, pēc tam, kad ir iesniegts lēmuma pārskatīšanas pieprasījums saskaņā ar 5. punktu. Iekšējās administratīvās pārskatīšanas darbības joma attiecas uz šāda lēmuma procesuālo un materiāltiesisko atbilstību šai regulai.

2.
     
  Administratīvajā pārskatīšanas padomē ir piecas personas no dalībvalstīm; šīm personām ir laba reputācija un tās var apliecināt pietiekami augsta līmeņa atbilstīgas zināšanas un darba pieredzi (tostarp pieredzi uzraudzības jomā) banku vai citu finanšu pakalpojumu jomā, izņemot ECB pašreizējo personālu, kā arī to kompetento iestāžu vai citu valsts vai Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru pašreizējo personālu, kas ir iesaistītas ECB uzdevumu veikšanā saskaņā ar pilnvarām, kas tai piešķirtas ar šo regulu. Administratīvajai pārskatīšanas padomei ir pietiekami resursi un kompetence, lai izvērtētu ECB pilnvaru īstenošanu saskaņā ar šo regulu. Administratīvās pārskatīšanas padomes locekļus un divus aizstājējus ieceļ ECB uz piecu gadu termiņu (ko var pagarināt vienu reizi) pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēts aicinājums izteikt interesi. Tiem nav saistoši nekādi norādījumi.

3.
     
  Administratīvā pārskatīšanas padome lēmumus pieņem, pamatojoties uz vismaz trīs locekļu balsu vairākumu no tās pieciem locekļiem.

4.
     
  Pārskatīšanas padomes locekļi rīkojas neatkarīgi un sabiedrības interesēs. Šajā nolūkā viņi iesniedz publisku saistību deklarāciju un publisku deklarāciju par jebkādām tiešām vai netiešām interesēm, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē viņu neatkarību, vai par šādu interešu neesamību.

5.
     
  Jebkura fiziska vai juridiska persona 1. punktā minētajos gadījumos var pieprasīt, lai tiktu pārskatīts ECB lēmums, kas ir pieņemts saskaņā ar šo regulu un kas ir adresēts šai personai vai tieši un individuāli skar šo personu. Pieprasījumu pārskatīt ECB Padomes lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 7. punktu, nepieņem.

6.
     
  Ikvienu lēmuma pārskatīšanas pieprasījumu, tostarp tā pamatojumu, noformē rakstiski un iesniedz ECB viena mēneša laikā pēc dienas, kad šis lēmums paziņots personai, kas pieprasījusi pārskatīšanu, vai, ja tas nenotiek, viena mēneša laikā pēc dienas, kad tas šai personai kļuvis zināms, atkarībā no apstākļiem.

7.
     
  Pēc tam, kad ir pieņemts lēmums par pārskatīšanas pieņemamību, Administratīvā pārskatīšanas padome sniedz atzinumu laikposmā, kas atbilst jautājuma steidzamībai un kas nav ilgāks par diviem mēnešiem pēc pieprasījuma saņemšanas, un nodod šo lietu Uzraudzības padomei jauna lēmuma projekta sagatavošanai. Uzraudzības padome ņem vērā Administratīvās pārskatīšanas padomes atzinumu un nekavējoties iesniedz ECB Padomei jauna lēmuma projektu. Ar jauno lēmuma projektu vai nu atceļ sākotnējo lēmumu, vai aizstāj to ar identiska satura lēmumu, vai aizstāj to ar grozītu lēmumu. Jauno lēmuma projektu uzskata par pieņemtu, ja vien ECB Padome neizsaka iebildumus ilgākais desmit darbdienu laikā.

8.
     
  Saskaņā ar 5. punktu iesniegts lēmuma pārskatīšanas pieprasījums neaptur lēmuma piemērošanu. Tomēr, ja ECB Padome uzskata, ka apstākļi to prasa, tā pēc Administratīvās pārskatīšanas padomes priekšlikuma var apturēt apstrīdētā lēmuma piemērošanu.

9.
     
  Saskaņā ar šo pantu veiktās darbības, proti, Administratīvās pārskatīšanas padomes atzinuma sniegšana, Uzraudzības padomes jaunā lēmuma projekta sagatavošana un ECB Padomes lēmuma pieņemšana, tiek pamatotas un darītas zināmas pusēm.

10.
     
  ECB pieņem lēmumu, ar ko nosaka Administratīvās padomes darbības noteikumus.

11.
     
  Šis pants neskar tiesības ierosināt tiesvedību Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar Līgumiem.

18. pants

Nodalīšana no monetārās politikas funkcijām

1.   Veicot tai ar šo regulu uzticētos uzdevumus, ECB tiecas tikai uz šajā regulā minētajiem mērķiem.

2.   ECB veic tai ar šo regulu uzticētos uzdevumus,
  neskarot savus
  monetārās politikas un visus citus uzdevumus un atsevišķi no tiem. ECB uzdevumi saistībā ar monetāro politiku netraucē un
  neietekmē to
  uzdevumu veikšanu, kuri ECB uzticēti ar šo regulu.
  Turklāt to uzdevumu veikšana, kuri ECB uzticēti ar šo regulu, netraucē ECB uzdevumus saistībā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju vai visus citus uzdevumus. ECB ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā tā izpildījusi šo noteikumu. Uzdevumi, kas ECB uzticēti ar šo regulu, neietekmē tās monetārās politikas darījumu partneru maksātspējas pastāvīgu pārraudzību.

Personāls, kas iesaistīts to uzdevumu veikšanā, kas ECB uzticēti ar šo regulu, ir organizatoriski nodalīts no personāla, kas ir iesaistīts citu ECB uzticēto uzdevumu veikšanā, un uz to attiecas atsevišķa pakļautības kārtība.

3.   ECB 1. un 2. punkta nolūkā pieņem
  un dara zināmus atklātībai
  visus nepieciešamos iekšējos noteikumus, tostarp noteikumus par dienesta noslēpumu
  un par informācijas apmaiņu starp divām funkcionālām jomām
  .

3a.
     
  ECB nodrošina, lai ECB Padomes darbība būtu pilnīgi diferencēta attiecībā uz monetārajām un uzraudzības funkcijām. Šāda diferenciācija ietver stingri nodalītas sanāksmes un darba kārtības.

3b.
     
  Lai nodrošinātu monetārās politikas un uzraudzības uzdevumu nodalīšanu, ECB izveido vidutāju grupu. Šī grupa risina attiecīgo iesaistīto dalībvalstu kompetento iestāžu izteikto viedokļu atšķirības saistībā ar ECB Padomes iebildumiem pret Uzraudzības padomes lēmuma projektu. Šī grupa ietver vienu locekli no katras iesaistītās dalībvalsts – to izraugās katra dalībvalsts no ECB Padomes un Uzraudzības padomes locekļu vidus –, un tā pieņem lēmumus ar vienkāršu balsu vairākumu, kur katram loceklim ir viena balss. ECB pieņem un publisko regulu, ar ko izveido šādu vidutāju grupu un tās reglamentu.

19. pants

Uzraudzības padome

1.   ECB uzticēto uzdevumu plānošanu un izpildi pilnībā veic iekšēja struktūra, kuras sastāvā ir
  tās priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks, kas iecelti saskaņā ar 1.b punktu, un
  četri ECB pārstāvji,
  kas iecelti saskaņā ar 1.d punktu
  , un viens par kredītiestāžu uzraudzību atbildīgās valsts kompetentās iestādes pārstāvis no katras iesaistītās dalībvalsts (turpmāk “Uzraudzības padome”).
  Visi Uzraudzības padomes locekļi darbojas visas Savienības interesēs.

Ja kompetentā iestāde nav centrālā banka, šajā punktā minētais Uzraudzības padomes loceklis var nolemt ņemt līdzi dalībvalsts centrālās bankas pārstāvi. Šā panta 1.e punktā minētās balsošanas procedūras nolūkiem jebkuras dalībvalsts iestāžu pārstāvjus kopā uzskata par vienu locekli.

1.a
     
  Saskaņā ar šo regulu ieceļot Uzraudzības padomes locekļus, ievēro principus par dzimumu līdzsvaru, pieredzi un kvalifikāciju.

1.b
     
  Pēc Uzraudzības padomes uzklausīšanas ECB iesniedz Eiropas Parlamentam apstiprināšanai priekšlikumu par priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka iecelšanu. Pēc šā priekšlikuma apstiprināšanas Padome pieņem īstenošanas lēmumu iecelt Uzraudzības padomes priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku. Priekšsēdētāju izraugās, pamatojoties uz atklātu atlases procedūru, par ko pienācīgi informē Eiropas Parlamentu un Padomi, no personām, kam ir atzīta reputācija un pieredze banku un finanšu jautājumos un kas nav ECB Padomes locekļi. Uzraudzības padomes priekšsēdētāja vietnieku izraugās no ECB Valdes locekļu vidus. Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, neņemot vērā to Padomes locekļu balsis, kuri pārstāv neiesaistītās dalībvalstis.

Pēc iecelšanas priekšsēdētājs ir uz pilnu slodzi strādājošs profesionālis un nevar ieņemt citus amatus valsts kompetentajās iestādēs. Priekšsēdētāja amata pilnvaru laiks ir pieci gadi, un to nepagarina.

1.c
     
  Ja Uzraudzības padomes priekšsēdētājs vairs neatbilst savu pienākumu izpildes nosacījumiem vai ir atzīts par vainīgu nopietnā pārkāpumā, pēc ECB priekšlikuma, ko apstiprinājis Parlaments, Padome var pieņemt īstenošanas lēmumu atbrīvot priekšsēdētāju no ieņemamā amata. Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, neņemot vērā to Padomes locekļu balsis, kuri pārstāv neiesaistītās dalībvalstis.

Pēc Uzraudzības padomes priekšsēdētāja vietnieka kā ECB Valdes locekļa obligātās pensionēšanās, kas atzīta saskaņā ar ECBS un ECB Statūtiem, Padome pēc ECB priekšlikuma, ko apstiprinājis Eiropas Parlaments, var pieņemt īstenošanas lēmumu atbrīvot priekšsēdētāja vietnieku no ieņemamā amata. Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, neņemot vērā to Padomes locekļu balsis, kuri pārstāv neiesaistītās dalībvalstis.

Šim nolūkam Eiropas Parlaments vai Padome var informēt ECB, ka tie uzskata, ka nosacījumi Uzraudzības padomes priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka atbrīvošanai no ieņemamā amata ir izpildīti, uz ko ECB sniedz atbildi.

1.d
     
  Četri ECB Padomes ieceltie ECB pārstāvji neveic pienākumus, kas tieši saistīti ar ECB monetārajām funkcijām. Visiem ECB pārstāvjiem ir balsstiesības.

1.e
     
  Uzraudzības padomes lēmumus pieņem ar tās locekļu vienkāršu balsu vairākumu. Katram loceklim ir viena balss. Ja ir vienāds balsu skaits, izšķirošā balss ir priekšsēdētājam.

1.f
     
  Atkāpjoties no 1.e punkta, Uzraudzības padome saskaņā ar 4. panta 3. punktu pieņem lēmumus par regulu pieņemšanu, pamatojoties uz tās locekļu kvalificētu balsu vairākumu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 16. panta 4. punktā un Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem 3. pantā attiecībā uz locekļiem, kas pārstāv iesaistīto dalībvalstu iestādes. Katram no četriem ECB Padomes ieceltajiem ECB pārstāvjiem ir viena balss, kas atbilst pārējo locekļu vidējai balsij.

1.g
     
  Neskarot 5. panta noteikumus, Uzraudzības padome veic sagatavošanas darbu attiecībā uz ECB uzticētajiem uzraudzības uzdevumiem un iesniedz ECB Padomei gatavus lēmumu projektus, kas ECB Padomei pēc tam jāpieņem, saskaņā ar procedūru, kas jānosaka ECB. Lēmumu projektus vienlaikus nosūtīs attiecīgo dalībvalstu valsts kompetentajām iestādēm.. Lēmuma projektu uzskatīs par pieņemtu, ja ECB Padome termiņā, kas jānosaka iepriekšminētajās procedūrās, bet kas nepārsniedz 10 darbdienas, nebūs izteikusi pret to iebildumus. Tomēr, ja iesaistītā dalībvalsts, kura nav eurozonas dalībniece, nepiekrīt Uzraudzības padomes lēmuma projektam, piemēro 6. panta 5.d punktā izklāstīto procedūru. Ārkārtas situācijās iepriekšminētais termiņš nepārsniedz 48 stundas. Ja ECB Padome izsaka iebildumus pret lēmuma projektu, tā rakstiski paziņo savas rīcības iemeslus, jo īpaši izklāstot monetārās politikas jautājumus. Ja pēc ECB Padomes izteiktajiem iebildumiem lēmumu groza, iesaistītā dalībvalsts, kuras valūta nav euro, var paziņot ECB par savām pamatotām pretenzijām pret ECB iebildumiem, un tad piemēro 6. panta 5.c punktā izklāstīto procedūru.

1.h
     
  Sekretariāts atbalsta Uzraudzības padomes darbu, tostarp sagatavo sanāksmes pilnu darba laiku.

1.i
     
  Uzraudzības padome, balsojot saskaņā ar 1.e punktā izklāstītajiem noteikumiem, no savu locekļu vidus izveido vadības komiteju, kuras sastāvs ir šaurāks un kura atbalsta tās darbu, tostarp sagatavo sanāksmes.

Uzraudzības padomes vadības komitejai nav lēmumu pieņemšanas pilnvaru. Vadības komiteju vada Uzraudzības padomes priekšsēdētājs vai izņēmuma gadījumos, kad priekšsēdētājs nevar piedalīties, – priekšsēdētāja vietnieks. Vadības komitejas sastāvs nodrošina taisnīgu līdzsvaru un rotāciju starp valstu kompetentajām iestādēm. Tajā ir ne vairāk kā desmit locekļi, tostarp priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks un viens papildu pārstāvis no ECB. Vadības komiteja pilda tai uzticētos sagatavošanas uzdevumus visas Savienības interesēs, un tā strādā pilnīgi pārredzami kopā ar Uzraudzības padomi.

▌

6.   Eiropas Komisijas pārstāvis
  pēc uzaicinājuma
  var piedalīties Uzraudzības padomes sanāksmēs kā novērotājs.
  Novērotājiem nav piekļuves konfidenciālai informācijai, kas attiecas uz atsevišķām iestādēm.

7.   ECB Padome pieņem
  iekšējos noteikumus, kuros ir sīki izklāstīta tās saikne ar Uzraudzības padomi. Uzraudzības padome pieņem savu reglamentu, balsojot saskaņā ar 1.e punktā izklāstītajiem noteikumiem. Abus minēto noteikumu kopumus publisko. Uzraudzības padomes reglamentā nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret visām iesaistītajām dalībvalstīm.

20. pants

Dienesta noslēpums un informācijas apmaiņa

1.   Uzraudzības padomes locekļiem, ECB personālam
  un personālam, ko norīkojušas iesaistītās dalībvalstis
  un kuri veic uzraudzības pienākumus, pat pēc savu pienākumu izbeigšanas ir jāievēro dienesta noslēpuma prasības, kas izklāstītas
  ECBS un ECB Statūtu
  37. pantā un attiecīgajos Savienības tiesību aktos.

ECB nodrošina, lai personām, kas tieši vai netieši, pastāvīgi vai laiku pa laikam sniedz kādus pakalpojumus saistībā ar uzraudzības pienākumu izpildi, tiktu piemērotas līdzvērtīgas dienesta noslēpuma prasības.

2.   Ievērojot ierobežojumus un saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti attiecīgajos Savienības tiesību aktos, nolūkā veikt ar šo regulu uzticētos uzdevumus, ECB ir atļauta informācijas apmaiņa ar valsts vai Eiropas iestādēm un struktūrām gadījumos, kad
  attiecīgajos
  Savienības tiesību aktos paredzēts, ka valsts kompetentās iestādes drīkst atklāt informāciju šīm struktūrām, vai kad dalībvalstis var paredzēt šādu atklāšanu saskaņā ar
  attiecīgajiem
  Savienības tiesību aktiem.

▌

22. pants

Resursi

ECB ir atbildīga par to
  finanšu un cilvēku resursu iedalīšanu
  , kas vajadzīgi, lai izpildītu tai ar šo regulu uzticētos uzdevumus.

23. pants

Budžets
  un gada pārskati

1.   ECB izdevumi par to uzdevumu veikšanu, kuri tai uzticēti ar šo regulu,
  ir identificējami atsevišķi
  ECB budžetā.

2.   ECB
  17.
   pantā minētajā ziņojumā sniedz sīku informāciju par tās uzraudzības
  uzdevumiem paredzēto budžetu. ECB gada pārskati, kas sastādīti un publicēti
  saskaņā ar ECB un ECBS Statūtu 26. panta 2. punktu,
  ietver ienākumus un izdevumus, kas saistīti ar uzraudzības uzdevumiem.

2.a
     
  Atbilstoši ECB un ECBS Statūtu 27. panta 1. punktam gada pārskatu iedaļai par uzraudzību veic revīziju.

24. pants

Uzraudzības maksas

1.   ECB iekasē
  gada uzraudzības maksu no kredītiestādēm, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs, un kredītiestāžu, kas veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs, filiālēm, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs. Maksas sedz izdevumus, kuri ECB radušies saistībā ar uzdevumiem, kas tai uzticēti saskaņā ar šīs regulas 4. un 5. pantu. Šīs maksas nepārsniedz ar šiem uzdevumiem saistītos izdevumus.

2.   No kredītiestādes
  vai filiāles
  iekasējamās maksas apjomu
  aprēķina saskaņā ar ECB noteikto kārtību, un ECB to iepriekš publicē.

Pirms šādas kārtības noteikšanas ECB rīko atklātu sabiedrisko apspriešanu un analizē iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus, un publicē abu minēto rezultātus.

2.a
     
  Maksas aprēķina augstākajā konsolidācijas līmenī iesaistītajās dalībvalstīs, un šā aprēķina pamatā ir objektīvi kritēriji
  , kas saistīti ar attiecīgās kredītiestādes nozīmību un riska profilu,
  tostarp tās riska svērtajiem aktīviem.

Konkrēta kalendārā gada uzraudzības maksas aprēķina pamatā ir izdevumi, kas attiecas uz kredītiestāžu un filiāļu uzraudzību attiecīgajā gadā. ECB var pieprasīt avansa maksājumus attiecībā uz gada uzraudzības maksu, kuru pamatā ir saprātīgas aplēses. Pirms lēmuma pieņemšanas par galīgo maksu ECB sazinās ar valsts kompetento iestādi, lai nodrošinātu to, ka uzraudzības izmaksas joprojām ir izmaksu ziņā lietderīgas un saprātīgas visām attiecīgajām kredītiestādēm un filiālēm. ECB paziņo kredītiestādēm un filiālēm informāciju par gada uzraudzības maksas pamatu.

2.b
     
  ECB sniedz ziņojumus saskaņā ar 17. pantu.

2.c
     
  Šis pants neskar valsts kompetento iestāžu tiesības iekasēt maksas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un – ciktāl uzraudzības uzdevumi nav uzticēti ECB vai attiecībā uz izmaksām, kas rodas, īstenojot sadarbību ar ECB, palīdzot ECB un rīkojoties tās uzdevumā, – saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un ievērojot kārtību, kas paredzēta šīs regulas īstenošanai, tostarp tās 5. un 11. pantu.

25. pants

Personāls
  un personāla
  apmaiņa

1.   ECB
  kopā ar visām valstu kompetentajām iestādēm nosaka pasākumus, lai nodrošinātu
  atbilstošu personāla apmaiņu un pagaidu norīkošanu starp ECB un valsts kompetentajām iestādēm un valsts kompetento iestāžu starpā.

2.   Vajadzības gadījumā ECB
  var
  pieprasīt, lai valsts kompetento iestāžu uzraudzības komandas, kuras veic uzraudzības pasākumus attiecībā uz kredītiestādi, finanšu pārvaldītājsabiedrību vai jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību, kas atrodas kādā no iesaistītajām dalībvalstīm, saskaņā ar šo regulu iesaista personālu arī no citu iesaistīto dalībvalstu valsts kompetentajām iestādēm.

2.a
     
  ECB nosaka un uztur spēkā vispārējas un oficiālas procedūras, tostarp ētikas procedūras, un samērīgus laikposmus, lai iepriekš izvērtētu un novērstu iespējamus interešu konfliktus, kas izriet no uzraudzības darbībās iesaistītu Uzraudzības padomes locekļu un ECB darbinieku turpmākas nodarbinātības divu gadu laikā, un nodrošina atbilstīgu informācijas atklāšanu, ņemot vērā piemērojamos datu aizsardzības noteikumus.

Šīs procedūras neskar stingrāku valsts noteikumu piemērošanu. Attiecībā uz Uzraudzības padomes locekļiem, kas ir valsts kompetento iestāžu pārstāvji, minētās procedūras nosaka un īsteno sadarbībā ar valsts kompetentajām iestādēm, neskarot piemērojamos valsts tiesību aktus.

Attiecībā uz ECB darbiniekiem, kas ir iesaistīti uzraudzības darbībās, minētajās procedūrās nosaka amata kategorijas, uz kurām attiecas šāds izvērtējums, kā arī laikposmus, kas ir samērīgi ar šo darbinieku pienākumiem laikā, kad tie strādā ECB un veic uzraudzības darbības.

2.b
     
  Šā panta 2.a punktā minētās procedūras paredz, ka ECB izvērtē, vai ir kādi iebildumi pret to, ka Uzraudzības padomes locekļi pēc to amata pilnvaru termiņa beigām veic apmaksātu darbu privātā sektora iestādēs, uz kurām attiecas ECB uzraudzības pienākums.

Šā panta 2.a punktā minētās procedūras parasti piemēro divus gadus pēc tam, kad ir beidzies Uzraudzības padomes locekļu amata pilnvaru termiņš, un pienācīgi pamatotos gadījumos tās var pielāgot, samērojot ar minētā pilnvaru termiņa laikā veiktajiem pienākumiem un minētā termiņa ilgumu.

2.c
     
  ECB gada ziņojumā saskaņā ar 17. pantu ietver sīku informāciju, tostarp statistikas datus, par 2.a un 2.b punktā minēto procedūru piemērošanu.

V nodaļa

Vispārīgie un nobeiguma noteikumi

26. pants

Pārskatīšana

Līdz 2015. gada 31. decembrim
  un pēc tam ik pēc trim gadiem
  Komisija publicē ziņojumu par šīs regulas piemērošanu,
  īpaši uzsverot tādas iespējamas ietekmes pārraudzību, kas skar vienotā tirgus pienācīgu darbību.
  Ziņojumā inter alia sniedz izvērtējumu par:

| a) | VUM
  darbību Eiropas finanšu uzraudzības sistēmā
  un ECB uzraudzības darbību ietekmi uz visas Savienības interesēm un finanšu pakalpojumu vienotā tirgus saskaņotību un integritāti, tostarp tā iespējamo ietekmi uz valstu banku sistēmu struktūrām ES, un par sadarbības un informācijas apmaiņas pasākumu efektivitāti starp VUM un neiesaistīto dalībvalstu valsts kompetentajām iestādēm
  ; |
| --- | --- |

a)

VUM
  darbību Eiropas finanšu uzraudzības sistēmā
  un ECB uzraudzības darbību ietekmi uz visas Savienības interesēm un finanšu pakalpojumu vienotā tirgus saskaņotību un integritāti, tostarp tā iespējamo ietekmi uz valstu banku sistēmu struktūrām ES, un par sadarbības un informācijas apmaiņas pasākumu efektivitāti starp VUM un neiesaistīto dalībvalstu valsts kompetentajām iestādēm
  ;

| aa) | uzdevumu sadalījumu starp ECB un valstu kompetentajām iestādēm VUM ietvaros, ECB pieņemtās praktiskās darba organizācijas kārtības efektivitāti un VUM ietekmi uz pārējo uzraudzības kolēģiju darbību; |
| --- | --- |

aa)

uzdevumu sadalījumu starp ECB un valstu kompetentajām iestādēm VUM ietvaros, ECB pieņemtās praktiskās darba organizācijas kārtības efektivitāti un VUM ietekmi uz pārējo uzraudzības kolēģiju darbību;

| ab) | ECB uzraudzības un sankciju piemērošanas pilnvaru efektivitāti un par papildu sankciju piemērošanas pilnvaru piešķiršanas ECB lietderību, tostarp attiecībā uz personām, kas nav kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības; |
| --- | --- |

ab)

ECB uzraudzības un sankciju piemērošanas pilnvaru efektivitāti un par papildu sankciju piemērošanas pilnvaru piešķiršanas ECB lietderību, tostarp attiecībā uz personām, kas nav kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības;

| ac) | to pasākumu piemērotību, kas noteikti attiecībā uz makroprudenciāliem uzdevumiem un instrumentiem saskaņā ar 4.a pantu un atļauju piešķiršanu un atcelšanu saskaņā ar 13. pantu; |
| --- | --- |

ac)

to pasākumu piemērotību, kas noteikti attiecībā uz makroprudenciāliem uzdevumiem un instrumentiem saskaņā ar 4.a pantu un atļauju piešķiršanu un atcelšanu saskaņā ar 13. pantu;

| b) | neatkarības un pārskatatbildības noteikumu efektivitāti; |
| --- | --- |

b)

neatkarības un pārskatatbildības noteikumu efektivitāti;

| c) | ECB un Eiropas Banku iestādes mijiedarbību; |
| --- | --- |

c)

ECB un Eiropas Banku iestādes mijiedarbību;

| d) | pārvaldības pasākumu piemērotību, tostarp
  par Uzraudzības padomes
  sastāvu un
  balsošanas kārtību tajā, un tās attiecībām ar ECB Padomi, kā arī par sadarbību Uzraudzības padomē starp eurozonas dalībvalstīm un citām VUM iesaistītajām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

d)

pārvaldības pasākumu piemērotību, tostarp
  par Uzraudzības padomes
  sastāvu un
  balsošanas kārtību tajā, un tās attiecībām ar ECB Padomi, kā arī par sadarbību Uzraudzības padomē starp eurozonas dalībvalstīm un citām VUM iesaistītajām dalībvalstīm;

| da) | ECB un neiesaistīto dalībvalstu valstu kompetento iestāžu mijiedarbību un par VUM ietekmi uz minētajām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

da)

ECB un neiesaistīto dalībvalstu valstu kompetento iestāžu mijiedarbību un par VUM ietekmi uz minētajām dalībvalstīm;

| db) | tiesību aizsardzības mehānisma efektivitāti attiecībā pret ECB lēmumiem; |
| --- | --- |

db)

tiesību aizsardzības mehānisma efektivitāti attiecībā pret ECB lēmumiem;

| dc) | VUM izmaksu lietderību; |
| --- | --- |

dc)

VUM izmaksu lietderību;

| dd) | 6. panta 5.b punkta, 6. panta 5.c punkta un 6. panta 5.d punkta piemērošanas iespējamo ietekmi uz VUM darbību un integritāti; |
| --- | --- |

dd)

6. panta 5.b punkta, 6. panta 5.c punkta un 6. panta 5.d punkta piemērošanas iespējamo ietekmi uz VUM darbību un integritāti;

| de) | to, cik efektīvi ECB ietvaros ir nošķirtas uzraudzības un monetārās politikas funkcijas un cik efektīvi ir nošķirti uzraudzības uzdevumiem paredzētie finanšu resursi no ECB budžeta, ņemot vērā visus attiecīgo juridisko noteikumu grozījumus, tostarp primāro tiesību aktu līmenī; |
| --- | --- |

de)

to, cik efektīvi ECB ietvaros ir nošķirtas uzraudzības un monetārās politikas funkcijas un cik efektīvi ir nošķirti uzraudzības uzdevumiem paredzētie finanšu resursi no ECB budžeta, ņemot vērā visus attiecīgo juridisko noteikumu grozījumus, tostarp primāro tiesību aktu līmenī;

| df) | VUM pieņemto uzraudzības lēmumu fiskālo ietekmi uz iesaistītajām dalībvalstīm un jebkādu izmaiņu ietekmi attiecībā uz noregulējuma finansēšanas mehānismiem; |
| --- | --- |

df)

VUM pieņemto uzraudzības lēmumu fiskālo ietekmi uz iesaistītajām dalībvalstīm un jebkādu izmaiņu ietekmi attiecībā uz noregulējuma finansēšanas mehānismiem;

| dg) | iespējām turpināt attīstīt VUM, ņemot vērā visus attiecīgo noteikumu grozījumus, tostarp primāro tiesību aktu līmenī, un ņemot vērā to, vai loģiskais pamatojums noteikumiem par iestādēm šajā regulā vairs nepastāv, tostarp par iespēju pilnībā saskaņot eurozonas dalībvalstu un citu iesaistīto dalībvalstu tiesības un pienākumus. |
| --- | --- |

dg)

iespējām turpināt attīstīt VUM, ņemot vērā visus attiecīgo noteikumu grozījumus, tostarp primāro tiesību aktu līmenī, un ņemot vērā to, vai loģiskais pamatojums noteikumiem par iestādēm šajā regulā vairs nepastāv, tostarp par iespēju pilnībā saskaņot eurozonas dalībvalstu un citu iesaistīto dalībvalstu tiesības un pienākumus.

Ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. Komisija vajadzības gadījumā sniedz saistītos priekšlikumus.

27. pants

Pārejas noteikumi

1.   
  Līdz ...

   (*) ECB publicē
  5. panta 7. punktā minēto sistēmu
  .

2.   ECB uzņemas tai ar šo regulu uzticētos uzdevumus 2014. gada 1. 
  martā vai 12 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā, izvēloties vēlāko no šiem datumiem un ievērojot īstenošanas kārtību un pasākumus, kas izklāstīti turpmākajās daļās.

Pēc šīs regulas stāšanās spēkā ECB ar regulām vai lēmumiem paziņo sīku darbības kārtību ar šo regulu uzticēto uzdevumu īstenošanai.

Ar šīs regulas stāšanos spēkā ECB sūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ceturkšņa ziņojumus par panākumiem šīs regulas praktiskajā īstenošanā.

Ja – pamatojoties uz trešās daļas ziņojumiem un pēc ziņojumu apspriešanas Padomē un Eiropas Parlamentā – būs redzams, ka ECB nav gatava pilnībā pildīt visus uzdevumus no 2014. gada 1. marta vai 12 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā, izvēloties vēlāko no šiem datumiem, ECB var pieņemt lēmumu noteikt vēlāku termiņu, nekā tas noteikts pirmajā daļā, lai nodrošinātu nepārtrauktību pārejas posmā no valsts uzraudzības uz vienoto uzraudzības mehānismu, un, pamatojoties uz darbinieku pieejamību, atbilstīgas ziņošanas procedūras un sadarbības noteikumu izveidi atbilstoši 5. pantam.

▌

3.a
     
  Neatkarīgi no 2. punkta un neskarot ECB ar šo regulu uzticēto izmeklēšanas pilnvaru īstenošanu, no [dienas, kad šī regula stājas spēkā] ECB attiecībā uz ikvienu kredītiestādi, finanšu pārvaldītājsabiedrību vai jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību var sākt pildīt tai ar šo regulu uzticētos uzdevumus, kas nav uzraudzības lēmumu pieņemšana, pēc tam, kad ir nosūtīts lēmums, kas adresēts attiecīgajām struktūrām un attiecīgo iesaistīto dalībvalstu valsts kompetentajām iestādēm.

Neatkarīgi no 2. punkta, ja ESM vienprātīgi lūdz ECB pārņemt kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības tiešu uzraudzību kā priekšnosacījumu tās tiešai rekapitalizācijai, ECB var nekavējoties sākt pildīt tai ar šo regulu uzticētos uzdevumus attiecībā uz šo kredītiestādi, finanšu pārvaldītājsabiedrību vai jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību pēc tam, kad ir nosūtīts lēmums, kas adresēts attiecīgajām struktūrām un attiecīgo iesaistīto dalībvalstu valsts kompetentajām iestādēm.

4.   Ar šīs regulas stāšanos spēkā, ņemot vērā, ka ECB ir jāuzņemas savi uzdevumi ▌, tā var pieprasīt iesaistīto dalībvalstu kompetentajām iestādēm un personām, kas minētas 9. pantā, sniegt visu attiecīgo informāciju ECB, lai tā veiktu iesaistīto dalībvalstu kredītiestāžu visaptverošu novērtējumu,
  tostarp bilances novērtējumu. ECB veic šādu novērtējumu vismaz attiecībā uz tām kredītiestādēm, kas nav iekļautas 5. panta 4. punktā
  . Kredītiestāde un kompetentā iestāde sniedz pieprasīto informāciju.

▌

6.   Kredītiestādes, kurām iesaistītās dalībvalstis ir izsniegušas atļauju 28. pantā minētajā dienā vai – attiecīgā gadījumā – 2. un 3. punktā minētajās dienās, uzskata par atļauju saņēmušām saskaņā ar 13. pantu, un tās var turpināt uzņēmējdarbību. Valsts kompetentās iestādes pirms šīs regulas piemērošanas dienas vai – attiecīgā gadījumā – pirms 2. un 3. punktā minētajām dienām paziņo ECB šādu kredītiestāžu identitāti kopā ar ziņojumu, kurā norāda attiecīgās iestādes uzraudzības vēsturi un riska profilu, un visu pārējo ECB pieprasīto informāciju. Informāciju iesniedz formātā, kādu pieprasa ECB.

6.a
     
  Neatkarīgi no 19. panta 2.b punkta līdz pirmajam datumam, kas minēts 26. pantā, 4. panta 3. punktā minētās regulas pieņem, piemērojot kvalificēta vairākuma balsojumu un vienkārša vairākuma balsojumu kopā.

28. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā
  piektajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā —

priekšsēdētājs priekšsēdētājs

---

(1)  OV C [...], [...], [...] lpp.

1

(2)  OV C [...], [...], [...] lpp.

2

(3)  OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.

3

(4)  OV L 331, 15.12.2010., 37. lpp.

4

(5)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

5

(6)  OV C 40, 7.2.2001., 453. lpp.

6

(7)  OV C 25 E, 29.1.2004., 394. lpp.

7

(8)  OV L 318, 27.11.1998., 4. lpp.

8

(9)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

9

(10)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

10

(11)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

11

(12)  

  OV L 230, 30.6.2004., 56. lpp.

12

OV L 230, 30.6.2004., 56. lpp.

(13)  OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.

13

(14)  OV L 177, 30.6.2006., 277. lpp.

14

(15)  OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.

15

(*)  
  Seši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās datuma.

*

Seši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās datuma.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/192 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/192

---

P7_TA(2013)0214

Pirotehniskie izstrādājumi ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu pieejamību tirgū (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0764) – C7-0425/2011 – 2011/0358(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

(2016/C 055/38)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0764), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0764),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0425/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0425/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2012. gada 6. novembra vēstuli Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2012. gada 6. novembra vēstuli Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 27. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 27. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0375/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0375/2012),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012., 105. lpp.

(2)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0358

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 22. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu pieejamību tirgū (pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2013/29/ES.)

---

Ceturtdiena, 2013. gada 23. maijs

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/194 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/194

---

P7_TA(2013)0217

Kopienas Muitas kodeksa piemērošanas datums ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru attiecībā uz piemērošanas datumu groza Regulu (EK) Nr. 450/2008, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Modernizētais muitas kodekss) (COM(2013)0193 – C7-0096/2013 – 2013/0104(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

(2016/C 055/39)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2013)0193), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2013)0193),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 33., 114., un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0096/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 33., 114., un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0096/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 22. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 22. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 26. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 26. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0170/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0170/2013),

| A. | tā kā steidzamības dēļ ir pamats sākt balsošanu, pirms ir beidzies astoņu nedēļu termiņš, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 2. protokola (par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu) 6. pantā, |
| --- | --- |

A.

tā kā steidzamības dēļ ir pamats sākt balsošanu, pirms ir beidzies astoņu nedēļu termiņš, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 2. protokola (par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu) 6. pantā,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta.

---

P7_TC1-COD(2013)0104

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 23. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar kuru attiecībā uz piemērošanas datumu groza Regulu (EK) Nr. 450/2008, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Modernizētais muitas kodekss)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 528/2013.)

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/195 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/195

---

P7_TA(2013)0218

Mjanmas/Birmas piekļuves vispārējām tarifa preferencēm atjaunošana ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 552/97, ar ko uz laiku atsauc Mjanmas Savienības piekļuvi vispārējām tarifa preferencēm (COM(2012)0524 – C7-0297/2012 – 2012/0251(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 055/40)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0524), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0524),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0297/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0297/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 27. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 27. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A7-0122/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A7-0122/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

P7_TC1-COD(2012)0251

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 23. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 552/97, ar ko uz laiku atsauc Mjanmas/Birmas piekļuvi vispārējām tarifa preferencēm

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 607/2013.)

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/196 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/196

---

P7_TA(2013)0219

Finansiālā atbildība, kas saistīta ar ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršanas tribunāliem, kas izveidoti ar tādiem starptautiskiem nolīgumiem, kuros Eiropas Savienība ir līgumslēdzēja puse ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido sistēmu tādas finansiālās atbildības pārvaldībai, kura saistīta ar ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršanas tribunāliem, kas izveidoti ar tādiem starptautiskiem nolīgumiem, kuros Eiropas Savienība ir līgumslēdzēja puse (COM(2012)0335 – C7-0155/2012 – 2012/0163(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 055/41)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

Virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Eirops Parlamenta un Padomes regula, ar ko izveido sistēmu tādas finansiālās atbildības pārvaldībai, kura saistīta ar ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršanas tribunāliem, kas izveidoti ar tādiem starptautiskiem nolīgumiem, kuros Eiropas Savienība ir līgumslēdzēja puse | (Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.) |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Eirops Parlamenta un Padomes regula, ar ko izveido sistēmu tādas finansiālās atbildības pārvaldībai, kura saistīta ar ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršanas tribunāliem, kas izveidoti ar tādiem starptautiskiem nolīgumiem, kuros Eiropas Savienība ir līgumslēdzēja puse

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā Savienība ir ieguvusi ekskluzīvu kompetenci slēgt starptautiskus nolīgumus par ieguldījumu aizsardzību. Savienība jau ir līgumslēdzēja puse Enerģētikas hartas nolīgumā, kurā paredzēta ieguldījumu aizsardzība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā Savienība ir ieguvusi ekskluzīvu kompetenci slēgt starptautiskus nolīgumus par ieguldījumu aizsardzību. Savienība jau ir līgumslēdzēja puse Enerģētikas hartas nolīgumā, kurā paredzēta ieguldījumu aizsardzība.

| (1) | Līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā Savienība ir ieguvusi ekskluzīvu kompetenci slēgt starptautiskus nolīgumus par ieguldījumu aizsardzību. Savienība
  , tāpat kā dalībvalstis,
  jau ir līgumslēdzēja puse Enerģētikas hartas nolīgumā, kurā paredzēta ieguldījumu aizsardzība. |
| --- | --- |

(1)

Līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā Savienība ir ieguvusi ekskluzīvu kompetenci slēgt starptautiskus nolīgumus par ieguldījumu aizsardzību. Savienība
  , tāpat kā dalībvalstis,
  jau ir līgumslēdzēja puse Enerģētikas hartas nolīgumā, kurā paredzēta ieguldījumu aizsardzība.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Nolīgumos, kuros paredzēta ieguldījuma aizsardzība
  ,
  parasti ir iekļauts tāds mehānisms
  ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršanai, kas ļauj trešās valsts ieguldītājam celt prasību pret valsti, kurā viņš ir veicis ieguldījumu. Ieguldītāja un valsts strīda izšķiršanas rezultātā var tikt piešķirta monetāra kompensācija. Turklāt visās šādās lietās neizbēgami radīsies ievērojamas šķīrējtiesas pārvaldības izmaksas, kā arī ar aizstāvību saistītās izmaksas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Nolīgumos, kuros paredzēta ieguldījuma aizsardzība
  ,
  parasti ir iekļauts tāds mehānisms
  ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršanai, kas ļauj trešās valsts ieguldītājam celt prasību pret valsti, kurā viņš ir veicis ieguldījumu. Ieguldītāja un valsts strīda izšķiršanas rezultātā var tikt piešķirta monetāra kompensācija. Turklāt visās šādās lietās neizbēgami radīsies ievērojamas šķīrējtiesas pārvaldības izmaksas, kā arī ar aizstāvību saistītās izmaksas.

| (2) | Pamatotos gadījumos turpmākajos ieguldījumu aizsardzības
  nolīgumos
  , kurus noslēdz Savienība, var iekļaut tādu mehānismu
  ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršanai, kas ļauj trešās valsts ieguldītājam celt prasību pret valsti, kurā viņš ir veicis ieguldījumu. Ieguldītāja un valsts strīda izšķiršanas rezultātā var tikt piešķirta monetāra kompensācija. Turklāt visās šādās lietās neizbēgami radīsies ievērojamas šķīrējtiesas pārvaldības izmaksas, kā arī ar aizstāvību saistītās izmaksas. |
| --- | --- |

(2)

Pamatotos gadījumos turpmākajos ieguldījumu aizsardzības
  nolīgumos
  , kurus noslēdz Savienība, var iekļaut tādu mehānismu
  ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršanai, kas ļauj trešās valsts ieguldītājam celt prasību pret valsti, kurā viņš ir veicis ieguldījumu. Ieguldītāja un valsts strīda izšķiršanas rezultātā var tikt piešķirta monetāra kompensācija. Turklāt visās šādās lietās neizbēgami radīsies ievērojamas šķīrējtiesas pārvaldības izmaksas, kā arī ar aizstāvību saistītās izmaksas.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3.a) | Finansiālo atbildību nevar pienācīgi pārvaldīt, ja ieguldījumu nolīgumos pieļautie aizsardzības standarti ievērojami pārsniedz Savienībā un vairākumā dalībvalstu atzītās robežas. Tādējādi turpmākajos Savienības nolīgumos attiecībā uz ārvalstu ieguldītājiem būtu jāparedz tikpat augsts aizsardzības līmenis, taču ne augstāks aizsardzības līmenis, kā tas, ko attiecībā uz Savienības ieguldītājiem paredz Savienības tiesību akti un vispārējie principi, kas dalībvalstu tiesību aktos ir kopīgi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3.a)

Finansiālo atbildību nevar pienācīgi pārvaldīt, ja ieguldījumu nolīgumos pieļautie aizsardzības standarti ievērojami pārsniedz Savienībā un vairākumā dalībvalstu atzītās robežas. Tādējādi turpmākajos Savienības nolīgumos attiecībā uz ārvalstu ieguldītājiem būtu jāparedz tikpat augsts aizsardzības līmenis, taču ne augstāks aizsardzības līmenis, kā tas, ko attiecībā uz Savienības ieguldītājiem paredz Savienības tiesību akti un vispārējie principi, kas dalībvalstu tiesību aktos ir kopīgi.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

3.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3.b) | Finansiālās atbildības ārējo robežu noteikšana saskaņā ar šo regulu ir saistīta arī ar Savienības likumdošanas pilnvaru aizsardzību to kompetences ietvaros, kas noteikta līgumos un kuru tiesiskumu kontrolē Tiesa, un kuru nevar nepamatoti ierobežot ar potenciālajām saistībām ārpus līgumos noteiktās saskaņotās sistēmas. Tādējādi Tiesa ir skaidri apstiprinājusi, ka Savienības tiesisko aktu saistības, jo īpaši mijiedarbībā ar starptautiskajām tiesībām, ir jāizstrādā detalizēti un tās nevar izpildīt, skaidri nenorādot uz nepilnībām (2). Turpmākajos ieguldījumu nolīgumus, kurus parakstīs Savienība, jāņem vērā minētā Savienības likumdošanas pilnvaru aizsardzība, un tajos nevajadzētu noteikt stingrākus saistību standartus, kas ļautu apiet Tiesas noteiktās normas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3.b)

Finansiālās atbildības ārējo robežu noteikšana saskaņā ar šo regulu ir saistīta arī ar Savienības likumdošanas pilnvaru aizsardzību to kompetences ietvaros, kas noteikta līgumos un kuru tiesiskumu kontrolē Tiesa, un kuru nevar nepamatoti ierobežot ar potenciālajām saistībām ārpus līgumos noteiktās saskaņotās sistēmas. Tādējādi Tiesa ir skaidri apstiprinājusi, ka Savienības tiesisko aktu saistības, jo īpaši mijiedarbībā ar starptautiskajām tiesībām, ir jāizstrādā detalizēti un tās nevar izpildīt, skaidri nenorādot uz nepilnībām (2). Turpmākajos ieguldījumu nolīgumus, kurus parakstīs Savienība, jāņem vērā minētā Savienības likumdošanas pilnvaru aizsardzība, un tajos nevajadzētu noteikt stingrākus saistību standartus, kas ļautu apiet Tiesas noteiktās normas.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Ja starptautiskā atbildība par attieksmi būs jānes Savienībai, tai saskaņā ar starptautiskajām tiesībām būs jāmaksā visas kompensācijas un jāsedz visi strīda izdevumi. Tomēr iespējams, ka kompensācijas pamatā ir vai nu attieksme, ko pieļāvusi pati Savienība, vai attieksme, ko pieļāvusi dalībvalsts. Tādējādi būtu netaisnīgi, ja kompensācija un šķīrējtiesas izmaksas būtu jāmaksā no Savienības budžeta gadījumā, kad attieksmi pieļāvusi dalībvalsts. Tāpēc, pamatojoties uz šajā regulā noteiktajiem kritērijiem, saskaņā ar Savienības tiesībām un neskarot Savienības starptautisko atbildību nepieciešams sadalīt finansiālo atbildību starp Savienību un dalībvalsti, kura atbildīga par attiecīgo attieksmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Ja starptautiskā atbildība par attieksmi būs jānes Savienībai, tai saskaņā ar starptautiskajām tiesībām būs jāmaksā visas kompensācijas un jāsedz visi strīda izdevumi. Tomēr iespējams, ka kompensācijas pamatā ir vai nu attieksme, ko pieļāvusi pati Savienība, vai attieksme, ko pieļāvusi dalībvalsts. Tādējādi būtu netaisnīgi, ja kompensācija un šķīrējtiesas izmaksas būtu jāmaksā no Savienības budžeta gadījumā, kad attieksmi pieļāvusi dalībvalsts. Tāpēc, pamatojoties uz šajā regulā noteiktajiem kritērijiem, saskaņā ar Savienības tiesībām un neskarot Savienības starptautisko atbildību nepieciešams sadalīt finansiālo atbildību starp Savienību un dalībvalsti, kura atbildīga par attiecīgo attieksmi.

| (4) | Ja starptautiskā atbildība par attieksmi būs jānes Savienībai
  — struktūrai, kas ir juridiska persona
  , tai saskaņā ar starptautiskajām tiesībām būs jāmaksā visas kompensācijas un jāsedz visi strīda izdevumi. Tomēr iespējams, ka kompensācijas pamatā ir vai nu attieksme, ko pieļāvusi pati Savienība, vai attieksme, ko pieļāvusi dalībvalsts. Tādējādi būtu netaisnīgi, ja kompensācija un šķīrējtiesas izmaksas būtu jāmaksā no
  Eiropas Savienības
  budžeta (Savienības
  budžets)
  gadījumā, kad attieksmi pieļāvusi dalībvalsts. Tāpēc, pamatojoties uz šajā regulā noteiktajiem kritērijiem, saskaņā ar Savienības tiesībām un neskarot Savienības starptautisko atbildību nepieciešams sadalīt finansiālo atbildību starp
  pašu
  Savienību un dalībvalsti, kura atbildīga par attiecīgo attieksmi. |
| --- | --- |

(4)

Ja starptautiskā atbildība par attieksmi būs jānes Savienībai
  — struktūrai, kas ir juridiska persona
  , tai saskaņā ar starptautiskajām tiesībām būs jāmaksā visas kompensācijas un jāsedz visi strīda izdevumi. Tomēr iespējams, ka kompensācijas pamatā ir vai nu attieksme, ko pieļāvusi pati Savienība, vai attieksme, ko pieļāvusi dalībvalsts. Tādējādi būtu netaisnīgi, ja kompensācija un šķīrējtiesas izmaksas būtu jāmaksā no
  Eiropas Savienības
  budžeta (Savienības
  budžets)
  gadījumā, kad attieksmi pieļāvusi dalībvalsts. Tāpēc, pamatojoties uz šajā regulā noteiktajiem kritērijiem, saskaņā ar Savienības tiesībām un neskarot Savienības starptautisko atbildību nepieciešams sadalīt finansiālo atbildību starp
  pašu
  Savienību un dalībvalsti, kura atbildīga par attiecīgo attieksmi.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Finansiālā atbildība būtu jāparedz tam, kas ir atbildīgs par attieksmi, kura, kā konstatēts, neatbilst attiecīgajiem nolīguma noteikumiem. Tas nozīmē, ka Savienībai būtu jāuzņemas finansiālā atbildība gadījumā, kad attiecīgo attieksmi pieļāvusi kāda Savienības iestāde, struktūra
  vai
  aģentūra. Attiecīgajai dalībvalstij būtu jāuzņemas finansiālā atbildība gadījumā, kad attiecīgo attieksmi pieļāvusi dalībvalsts. Tomēr gadījumos, kad dalībvalsts rīkojas Savienības tiesībās prasītajā veidā, piemēram, transponējot kādu Savienības pieņemtu direktīvu, Savienībai būtu jāuzņemas finansiālā atbildība, ciktāl attiecīgā attieksme ir prasīta Savienības tiesībās. Regulā arī jāparedz iespēja, ka atsevišķā lietā būtu aplūkota gan attieksme, ko pieļāvusi dalībvalsts, gan attieksme, kas prasīta Savienības tiesībās. Tā attieksies uz visām darbībām, ko veic dalībvalstis un
  Eiropas
  Savienība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Finansiālā atbildība būtu jāparedz tam, kas ir atbildīgs par attieksmi, kura, kā konstatēts, neatbilst attiecīgajiem nolīguma noteikumiem. Tas nozīmē, ka Savienībai būtu jāuzņemas finansiālā atbildība gadījumā, kad attiecīgo attieksmi pieļāvusi kāda Savienības iestāde, struktūra
  vai
  aģentūra. Attiecīgajai dalībvalstij būtu jāuzņemas finansiālā atbildība gadījumā, kad attiecīgo attieksmi pieļāvusi dalībvalsts. Tomēr gadījumos, kad dalībvalsts rīkojas Savienības tiesībās prasītajā veidā, piemēram, transponējot kādu Savienības pieņemtu direktīvu, Savienībai būtu jāuzņemas finansiālā atbildība, ciktāl attiecīgā attieksme ir prasīta Savienības tiesībās. Regulā arī jāparedz iespēja, ka atsevišķā lietā būtu aplūkota gan attieksme, ko pieļāvusi dalībvalsts, gan attieksme, kas prasīta Savienības tiesībās. Tā attieksies uz visām darbībām, ko veic dalībvalstis un
  Eiropas
  Savienība.

| (6) | Finansiālā atbildība būtu jāparedz tam, kas ir atbildīgs par attieksmi, kura, kā konstatēts, neatbilst attiecīgajiem nolīguma noteikumiem. Tas nozīmē, ka
  pašai
  Savienībai būtu jāuzņemas finansiālā atbildība gadījumā, kad attiecīgo attieksmi pieļāvusi kāda Savienības iestāde, struktūra, aģentūra
  vai jebkura cita tiesiskā struktūra
  . Attiecīgajai dalībvalstij būtu jāuzņemas finansiālā atbildība gadījumā, kad attiecīgo attieksmi pieļāvusi
  šī
  dalībvalsts. Tomēr gadījumos, kad dalībvalsts rīkojas Savienības tiesībās prasītajā veidā, piemēram, transponējot kādu Savienības pieņemtu direktīvu,
  pašai
  Savienībai būtu jāuzņemas finansiālā atbildība, ciktāl attiecīgā attieksme ir prasīta Savienības tiesībās. Regulā arī jāparedz iespēja, ka atsevišķā lietā būtu aplūkota gan attieksme, ko pieļāvusi dalībvalsts, gan attieksme, kas prasīta Savienības tiesībās. Tā attieksies uz visām darbībām, ko veic dalībvalstis un Savienība.
  Šādā gadījumā dalībvalstīm un Savienībai būtu jāuzņemas finansiālā atbildība par attieksmi, ko pieļāvusi viena no tām. |
| --- | --- |

(6)

Finansiālā atbildība būtu jāparedz tam, kas ir atbildīgs par attieksmi, kura, kā konstatēts, neatbilst attiecīgajiem nolīguma noteikumiem. Tas nozīmē, ka
  pašai
  Savienībai būtu jāuzņemas finansiālā atbildība gadījumā, kad attiecīgo attieksmi pieļāvusi kāda Savienības iestāde, struktūra, aģentūra
  vai jebkura cita tiesiskā struktūra
  . Attiecīgajai dalībvalstij būtu jāuzņemas finansiālā atbildība gadījumā, kad attiecīgo attieksmi pieļāvusi
  šī
  dalībvalsts. Tomēr gadījumos, kad dalībvalsts rīkojas Savienības tiesībās prasītajā veidā, piemēram, transponējot kādu Savienības pieņemtu direktīvu,
  pašai
  Savienībai būtu jāuzņemas finansiālā atbildība, ciktāl attiecīgā attieksme ir prasīta Savienības tiesībās. Regulā arī jāparedz iespēja, ka atsevišķā lietā būtu aplūkota gan attieksme, ko pieļāvusi dalībvalsts, gan attieksme, kas prasīta Savienības tiesībās. Tā attieksies uz visām darbībām, ko veic dalībvalstis un Savienība.
  Šādā gadījumā dalībvalstīm un Savienībai būtu jāuzņemas finansiālā atbildība par attieksmi, ko pieļāvusi viena no tām.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6.a) | Ja dalībvalsts rīcība neatbilst tai, kas paredzēta Savienības tiesību aktos, piemēram, tā nav transponējusi Savienības pieņemto direktīvu vai pārkāpj Savienības direktīvas noteikumus, to īstenojot savos tiesību aktos, minētajai dalībvalstij konsekventi jāuzņemas finansiālā atbildība par attiecīgo attieksmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6.a)

Ja dalībvalsts rīcība neatbilst tai, kas paredzēta Savienības tiesību aktos, piemēram, tā nav transponējusi Savienības pieņemto direktīvu vai pārkāpj Savienības direktīvas noteikumus, to īstenojot savos tiesību aktos, minētajai dalībvalstij konsekventi jāuzņemas finansiālā atbildība par attiecīgo attieksmi.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | No otras puses, ja no strīda izrietošā iespējamā finansiālā atbildība būtu jāuzņemas dalībvalstij, principā ir lietderīgi ļaut, lai atbildētāja būtu šāda dalībvalsts, kas aizstāvētu attieksmi, ko tā pieļāvusi pret ieguldītāju. Šajā regulā ir paredzēti noteikumi šādam gadījumam. Tam ir tāda ievērojama priekšrocība, ka ne tiesāšanās izmaksas, ne arī attiecīgajai dalībvalstij piespriestais iespējamais kompensācijas maksājums neapgrūtinātu Savienības budžetu un Savienības līdzekļus, pat ne īslaicīgi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

No otras puses, ja no strīda izrietošā iespējamā finansiālā atbildība būtu jāuzņemas dalībvalstij, principā ir lietderīgi ļaut, lai atbildētāja būtu šāda dalībvalsts, kas aizstāvētu attieksmi, ko tā pieļāvusi pret ieguldītāju. Šajā regulā ir paredzēti noteikumi šādam gadījumam. Tam ir tāda ievērojama priekšrocība, ka ne tiesāšanās izmaksas, ne arī attiecīgajai dalībvalstij piespriestais iespējamais kompensācijas maksājums neapgrūtinātu Savienības budžetu un Savienības līdzekļus, pat ne īslaicīgi.

| (8) | No otras puses, ja no strīda izrietošā iespējamā finansiālā atbildība būtu jāuzņemas dalībvalstij, principā ir
  taisnīgi un
  lietderīgi ļaut, lai atbildētāja būtu šāda dalībvalsts, kas aizstāvētu attieksmi, ko tā pieļāvusi pret ieguldītāju. Šajā regulā ir paredzēti noteikumi šādam gadījumam. Tam ir tāda ievērojama priekšrocība, ka ne tiesāšanās izmaksas, ne arī attiecīgajai dalībvalstij piespriestais iespējamais kompensācijas maksājums neapgrūtinātu Savienības budžetu un Savienības
  nefinansiālos
  līdzekļus, pat ne īslaicīgi. |
| --- | --- |

(8)

No otras puses, ja no strīda izrietošā iespējamā finansiālā atbildība būtu jāuzņemas dalībvalstij, principā ir
  taisnīgi un
  lietderīgi ļaut, lai atbildētāja būtu šāda dalībvalsts, kas aizstāvētu attieksmi, ko tā pieļāvusi pret ieguldītāju. Šajā regulā ir paredzēti noteikumi šādam gadījumam. Tam ir tāda ievērojama priekšrocība, ka ne tiesāšanās izmaksas, ne arī attiecīgajai dalībvalstij piespriestais iespējamais kompensācijas maksājums neapgrūtinātu Savienības budžetu un Savienības
  nefinansiālos
  līdzekļus, pat ne īslaicīgi.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Lai nodrošinātu Savienības interešu pienācīgu aizsardzību, noteiktos apstākļos ir būtiski, lai strīdos par dalībvalstu pieļautu attieksmi atbildētāja
  būtu
  pati Savienība. Šādi gadījumi īpaši var būt tad, ja strīds attiecas arī uz Savienības pieļautu attieksmi, ja šķiet, ka dalībvalsts pieļautā attieksme ir prasīta Savienības tiesībās, ja
  ir iespējams, ka
  līdzīgas prasības
  var tikt
  celtas arī pret citām dalībvalstīm vai tad, ja lieta attiecas uz
  neatrisinātiem
  tiesību jautājumiem, kuru atrisināšana varētu ietekmēt turpmākas iespējamas lietas pret citām dalībvalstīm vai Savienību. Ja strīds daļēji attiecas uz attieksmi, ko pieļāvusi Savienība, vai kas ir prasīta Savienības tiesībās, Savienībai, ņemot vērā iespējamo iesaistīto finansiālo atbildību un izvirzītos tiesību jautājumus attiecībā uz prasībām par dalībvalsts pieļautu attieksmi, būtu jābūt atbildētājai, ja vien prasība saistībā ar minēto attieksmi nav mazsvarīga. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Lai nodrošinātu Savienības interešu pienācīgu aizsardzību, noteiktos apstākļos ir būtiski, lai strīdos par dalībvalstu pieļautu attieksmi atbildētāja
  būtu
  pati Savienība. Šādi gadījumi īpaši var būt tad, ja strīds attiecas arī uz Savienības pieļautu attieksmi, ja šķiet, ka dalībvalsts pieļautā attieksme ir prasīta Savienības tiesībās, ja
  ir iespējams, ka
  līdzīgas prasības
  var tikt
  celtas arī pret citām dalībvalstīm vai tad, ja lieta attiecas uz
  neatrisinātiem
  tiesību jautājumiem, kuru atrisināšana varētu ietekmēt turpmākas iespējamas lietas pret citām dalībvalstīm vai Savienību. Ja strīds daļēji attiecas uz attieksmi, ko pieļāvusi Savienība, vai kas ir prasīta Savienības tiesībās, Savienībai, ņemot vērā iespējamo iesaistīto finansiālo atbildību un izvirzītos tiesību jautājumus attiecībā uz prasībām par dalībvalsts pieļautu attieksmi, būtu jābūt atbildētājai, ja vien prasība saistībā ar minēto attieksmi nav mazsvarīga.

| (10) | Lai nodrošinātu Savienības interešu pienācīgu aizsardzību, noteiktos apstākļos ir būtiski, lai strīdos par dalībvalstu pieļautu attieksmi atbildētāja
  varētu būt
  pati Savienība. Šādi gadījumi īpaši var būt tad, ja strīds attiecas arī uz Savienības pieļautu attieksmi, ja šķiet, ka dalībvalsts pieļautā attieksme ir prasīta Savienības tiesībās, ja līdzīgas prasības
  ir iesniegtas
  arī pret citām dalībvalstīm vai tad, ja lieta attiecas uz tiesību jautājumiem, kuru atrisināšana varētu ietekmēt
  kārtējas vai
  turpmākas iespējamas lietas pret citām dalībvalstīm vai Savienību. Ja strīds daļēji attiecas uz attieksmi, ko pieļāvusi Savienība, vai kas ir prasīta Savienības tiesībās, Savienībai, ņemot vērā iespējamo iesaistīto finansiālo atbildību un izvirzītos tiesību jautājumus attiecībā uz prasībām par dalībvalsts pieļautu attieksmi, būtu jābūt atbildētājai, ja vien prasība saistībā ar minēto attieksmi nav mazsvarīga. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu Savienības interešu pienācīgu aizsardzību, noteiktos apstākļos ir būtiski, lai strīdos par dalībvalstu pieļautu attieksmi atbildētāja
  varētu būt
  pati Savienība. Šādi gadījumi īpaši var būt tad, ja strīds attiecas arī uz Savienības pieļautu attieksmi, ja šķiet, ka dalībvalsts pieļautā attieksme ir prasīta Savienības tiesībās, ja līdzīgas prasības
  ir iesniegtas
  arī pret citām dalībvalstīm vai tad, ja lieta attiecas uz tiesību jautājumiem, kuru atrisināšana varētu ietekmēt
  kārtējas vai
  turpmākas iespējamas lietas pret citām dalībvalstīm vai Savienību. Ja strīds daļēji attiecas uz attieksmi, ko pieļāvusi Savienība, vai kas ir prasīta Savienības tiesībās, Savienībai, ņemot vērā iespējamo iesaistīto finansiālo atbildību un izvirzītos tiesību jautājumus attiecībā uz prasībām par dalībvalsts pieļautu attieksmi, būtu jābūt atbildētājai, ja vien prasība saistībā ar minēto attieksmi nav mazsvarīga.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Komisijai, ievērojot ar šo regulu noteikto sistēmu, būtu jālemj, vai atbildētājai būtu jābūt Savienībai vai dalībvalstij. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Komisijai, ievērojot ar šo regulu noteikto sistēmu, būtu jālemj, vai atbildētājai būtu jābūt Savienībai vai dalībvalstij.

| (12) | Lai izstrādātu darboties spējīgu sistēmu,
  Komisijai, ievērojot ar šo regulu noteikto sistēmu, būtu jālemj, vai atbildētājai būtu jābūt Savienībai vai dalībvalstij
  , un savā gada pārskatā par šīs regulas īstenošanu jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par šādu lēmumu
  . |
| --- | --- |

(12)

Lai izstrādātu darboties spējīgu sistēmu,
  Komisijai, ievērojot ar šo regulu noteikto sistēmu, būtu jālemj, vai atbildētājai būtu jābūt Savienībai vai dalībvalstij
  , un savā gada pārskatā par šīs regulas īstenošanu jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par šādu lēmumu
  .

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Tāpat arī tad, ja atbildētāja ir dalībvalsts, ir lietderīgi, ka tā informē Komisiju par lietas virzību un Komisija vajadzības gadījumā var pieprasīt, lai dalībvalsts, kas ir atbildētāja, ieņem konkrētu nostāju jautājumos, kas
  skar
  Savienības intereses. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Tāpat arī tad, ja atbildētāja ir dalībvalsts, ir lietderīgi, ka tā informē Komisiju par lietas virzību un Komisija vajadzības gadījumā var pieprasīt, lai dalībvalsts, kas ir atbildētāja, ieņem konkrētu nostāju jautājumos, kas
  skar
  Savienības intereses.

| (14) | Tāpat arī tad, ja atbildētāja ir dalībvalsts, ir lietderīgi, ka tā informē Komisiju par lietas virzību un Komisija vajadzības gadījumā var pieprasīt, lai dalībvalsts, kas ir atbildētāja, ieņem konkrētu nostāju jautājumos, kas
  ietekmē
  Savienības
  primārās
  intereses. |
| --- | --- |

(14)

Tāpat arī tad, ja atbildētāja ir dalībvalsts, ir lietderīgi, ka tā informē Komisiju par lietas virzību un Komisija vajadzības gadījumā var pieprasīt, lai dalībvalsts, kas ir atbildētāja, ieņem konkrētu nostāju jautājumos, kas
  ietekmē
  Savienības
  primārās
  intereses.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Dalībvalsts jebkurā brīdī var piekrist uzņemties atbildību, ja ir jāizmaksā kompensācija. Šajā gadījumā dalībvalsts un Komisija var vienoties par periodisku izdevumu atlīdzināšanu un visu kompensāciju izmaksāšanu. Šāda piekrišana nenozīmē, ka dalībvalsts atzīst, ka strīda prasība ir pamatota. Komisijai
  būtu jāpieņem
  lēmums, kas paredzētu, ka dalībvalstij jāveic avansa maksājums attiecībā uz šādiem izdevumiem. Ja šķīrējtiesa izdevumus piespriež par labu Savienībai, Komisijai būtu jānodrošina, lai visi avansā samaksātie izdevumi nekavējoties tiktu atmaksāti attiecīgajai dalībvalstij. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Dalībvalsts jebkurā brīdī var piekrist uzņemties atbildību, ja ir jāizmaksā kompensācija. Šajā gadījumā dalībvalsts un Komisija var vienoties par periodisku izdevumu atlīdzināšanu un visu kompensāciju izmaksāšanu. Šāda piekrišana nenozīmē, ka dalībvalsts atzīst, ka strīda prasība ir pamatota. Komisijai
  būtu jāpieņem
  lēmums, kas paredzētu, ka dalībvalstij jāveic avansa maksājums attiecībā uz šādiem izdevumiem. Ja šķīrējtiesa izdevumus piespriež par labu Savienībai, Komisijai būtu jānodrošina, lai visi avansā samaksātie izdevumi nekavējoties tiktu atmaksāti attiecīgajai dalībvalstij.

| (15) | Neskarot šķīrējtiesas procesa rezultātu,
  dalībvalsts jebkurā brīdī var piekrist uzņemties atbildību, ja ir jāizmaksā kompensācija. Šajā gadījumā dalībvalsts un Komisija var vienoties par periodisku izdevumu atlīdzināšanu un visu kompensāciju izmaksāšanu. Šāda piekrišana
  nekādā juridiski pamatotā veidā
  nenozīmē, ka dalībvalsts atzīst, ka strīda prasība ir pamatota. Komisija
  šādā gadījumā var pieņemt
  lēmumu, kas paredzētu, ka dalībvalstij jāveic avansa maksājums attiecībā uz šādiem izdevumiem. Ja šķīrējtiesa izdevumus piespriež par labu Savienībai, Komisijai būtu jānodrošina, lai visi avansā samaksātie izdevumi nekavējoties tiktu atmaksāti attiecīgajai dalībvalstij. |
| --- | --- |

(15)

Neskarot šķīrējtiesas procesa rezultātu,
  dalībvalsts jebkurā brīdī var piekrist uzņemties atbildību, ja ir jāizmaksā kompensācija. Šajā gadījumā dalībvalsts un Komisija var vienoties par periodisku izdevumu atlīdzināšanu un visu kompensāciju izmaksāšanu. Šāda piekrišana
  nekādā juridiski pamatotā veidā
  nenozīmē, ka dalībvalsts atzīst, ka strīda prasība ir pamatota. Komisija
  šādā gadījumā var pieņemt
  lēmumu, kas paredzētu, ka dalībvalstij jāveic avansa maksājums attiecībā uz šādiem izdevumiem. Ja šķīrējtiesa izdevumus piespriež par labu Savienībai, Komisijai būtu jānodrošina, lai visi avansā samaksātie izdevumi nekavējoties tiktu atmaksāti attiecīgajai dalībvalstij.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Dažkārt var būt lietderīgi panākt izlīgumu, lai izvairītos no dārgiem un nevajadzīgiem šķīrējtiesas procesiem. Ir jānosaka šādu izlīgumu panākšanas procedūra. Ar šo procedūru Komisijai, kas darbojas saskaņā ar pārbaudes procedūru, būtu jāļauj panākt izlīgumu, ja tas ir Savienības interesēs. Ja lieta attiecas uz dalībvalsts pieļautu attieksmi, Komisijai un attiecīgajai dalībvalstij būtu cieši jāsadarbojas un savstarpēji jāapspriežas. Dalībvalstij būtu jāļauj panākt izlīgumu jebkurā brīdī, ja tā uzņemas pilnu finansiālo atbildību un ja visi šādi izlīgumi ir saskaņā ar Savienības tiesībām un nav pretrunā Savienības interesēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Dažkārt var būt lietderīgi panākt izlīgumu, lai izvairītos no dārgiem un nevajadzīgiem šķīrējtiesas procesiem. Ir jānosaka šādu izlīgumu panākšanas procedūra. Ar šo procedūru Komisijai, kas darbojas saskaņā ar pārbaudes procedūru, būtu jāļauj panākt izlīgumu, ja tas ir Savienības interesēs. Ja lieta attiecas uz dalībvalsts pieļautu attieksmi, Komisijai un attiecīgajai dalībvalstij būtu cieši jāsadarbojas un savstarpēji jāapspriežas. Dalībvalstij būtu jāļauj panākt izlīgumu jebkurā brīdī, ja tā uzņemas pilnu finansiālo atbildību un ja visi šādi izlīgumi ir saskaņā ar Savienības tiesībām un nav pretrunā Savienības interesēm.

| (16) | Dažkārt var būt lietderīgi panākt izlīgumu, lai izvairītos no dārgiem un nevajadzīgiem šķīrējtiesas procesiem. Ir jānosaka
  efektīva un ātra
  šādu izlīgumu panākšanas procedūra. Ar šo procedūru Komisijai, kas darbojas saskaņā ar pārbaudes procedūru, būtu jāļauj panākt izlīgumu, ja tas ir Savienības interesēs. Ja lieta attiecas uz dalībvalsts pieļautu attieksmi, Komisijai un attiecīgajai dalībvalstij būtu cieši jāsadarbojas un savstarpēji jāapspriežas
  , tostarp par strīdu izšķiršanas procedūru un monetārās kompensācijas apjomu
  . Dalībvalstij būtu jāļauj panākt izlīgumu jebkurā brīdī, ja tā uzņemas pilnu finansiālo atbildību un ja visi šādi izlīgumi ir saskaņā ar Savienības tiesībām un nav pretrunā Savienības interesēm
  kopumā
  . |
| --- | --- |

(16)

Dažkārt var būt lietderīgi panākt izlīgumu, lai izvairītos no dārgiem un nevajadzīgiem šķīrējtiesas procesiem. Ir jānosaka
  efektīva un ātra
  šādu izlīgumu panākšanas procedūra. Ar šo procedūru Komisijai, kas darbojas saskaņā ar pārbaudes procedūru, būtu jāļauj panākt izlīgumu, ja tas ir Savienības interesēs. Ja lieta attiecas uz dalībvalsts pieļautu attieksmi, Komisijai un attiecīgajai dalībvalstij būtu cieši jāsadarbojas un savstarpēji jāapspriežas
  , tostarp par strīdu izšķiršanas procedūru un monetārās kompensācijas apjomu
  . Dalībvalstij būtu jāļauj panākt izlīgumu jebkurā brīdī, ja tā uzņemas pilnu finansiālo atbildību un ja visi šādi izlīgumi ir saskaņā ar Savienības tiesībām un nav pretrunā Savienības interesēm
  kopumā
  .

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Komisijai būtu pastāvīgi jāapspriežas ar attiecīgo dalībvalsti, lai panāktu vienošanos par finansiālās atbildības sadalījumu. Ja Komisija konstatē, ka atbildīga ir dalībvalsts, un dalībvalsts šim konstatējumam nepiekrīt, Komisijai būtu jāsamaksā kompensācija un jāpieņem dalībvalstij adresēts lēmums, pieprasot to attiecīgās summas un piemērojamos procentus iemaksāt
  Eiropas
  Savienības budžetā. Maksājamie procenti būtu jānosaka saskaņā ar
  [71. panta
  4. punktu
  grozītajā
  Padomes
  2002. gada 25. jūnija
  Regulā (
  EK
  , Euratom)
  Nr. 1605/2002
  par
  Finanšu regulu
  , ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam]. Ja dalībvalsts uzskata, ka lēmums neatbilst šajā regulā noteiktajiem kritērijiem, ir iespējams atsaukties uz Līguma 263. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Komisijai būtu pastāvīgi jāapspriežas ar attiecīgo dalībvalsti, lai panāktu vienošanos par finansiālās atbildības sadalījumu. Ja Komisija konstatē, ka atbildīga ir dalībvalsts, un dalībvalsts šim konstatējumam nepiekrīt, Komisijai būtu jāsamaksā kompensācija un jāpieņem dalībvalstij adresēts lēmums, pieprasot to attiecīgās summas un piemērojamos procentus iemaksāt
  Eiropas
  Savienības budžetā. Maksājamie procenti būtu jānosaka saskaņā ar
  [71. panta
  4. punktu
  grozītajā
  Padomes
  2002. gada 25. jūnija
  Regulā (
  EK
  , Euratom)
  Nr. 1605/2002
  par
  Finanšu regulu
  , ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam]. Ja dalībvalsts uzskata, ka lēmums neatbilst šajā regulā noteiktajiem kritērijiem, ir iespējams atsaukties uz Līguma 263. pantu.

| (18) | Komisijai būtu pastāvīgi jāapspriežas ar attiecīgo dalībvalsti, lai panāktu vienošanos par finansiālās atbildības sadalījumu. Ja Komisija konstatē, ka atbildīga ir dalībvalsts, un dalībvalsts šim konstatējumam nepiekrīt, Komisijai būtu jāsamaksā kompensācija un jāpieņem dalībvalstij adresēts lēmums, pieprasot to attiecīgās summas un piemērojamos procentus iemaksāt Savienības budžetā. Maksājamie procenti būtu jānosaka saskaņā ar
  78. panta
  4. punktu
  Eiropas Parlamenta un
  Padomes
  2012. gada 25. oktobra
  Regulā (
  ES
  , Euratom)
  Nr. 966/2012
  par
  finanšu noteikumiem
  , ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (3). Ja dalībvalsts uzskata, ka lēmums neatbilst šajā regulā noteiktajiem kritērijiem, ir iespējams atsaukties uz Līguma
  par Eiropas Savienības darbību
  263. pantu. |
| --- | --- |

(18)

Komisijai būtu pastāvīgi jāapspriežas ar attiecīgo dalībvalsti, lai panāktu vienošanos par finansiālās atbildības sadalījumu. Ja Komisija konstatē, ka atbildīga ir dalībvalsts, un dalībvalsts šim konstatējumam nepiekrīt, Komisijai būtu jāsamaksā kompensācija un jāpieņem dalībvalstij adresēts lēmums, pieprasot to attiecīgās summas un piemērojamos procentus iemaksāt Savienības budžetā. Maksājamie procenti būtu jānosaka saskaņā ar
  78. panta
  4. punktu
  Eiropas Parlamenta un
  Padomes
  2012. gada 25. oktobra
  Regulā (
  ES
  , Euratom)
  Nr. 966/2012
  par
  finanšu noteikumiem
  , ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (3). Ja dalībvalsts uzskata, ka lēmums neatbilst šajā regulā noteiktajiem kritērijiem, ir iespējams atsaukties uz Līguma
  par Eiropas Savienības darbību
  263. pantu.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Savienības budžetā būtu jāparedz līdzekļi tādu izdevumu segšanai, kuri izriet no nolīgumiem, kas noslēgti atbilstīgi LESD 218. pantam un kuros paredzēta ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršana. Ja dalībvalstīm saskaņā ar šo regulu ir finansiālā atbildība, Savienībai vajadzētu uzkrāt attiecīgās dalībvalsts maksājumus pirms attiecīgo izdevumu īstenošanas, vai arī vispirms īstenot attiecīgos izdevumus un pēc tam attiecīgā dalībvalsts Savienībai tos atlīdzinātu. Būtu jāparedz iespēja izmantot abus minētos budžeta režīmam piemērojamos mehānismus atkarībā no tā, kas ir iespējams, jo īpaši termiņu ziņā. Abu mehānismu gadījumā dalībvalstu veiktie maksājumi vai atlīdzināmās summas būtu jāuzskata par iekšējiem piešķirtiem ieņēmumiem Savienības budžetā. Apropriācijām, kas izriet no šiem iekšējiem piešķirtiem ieņēmumiem, būtu ne vien jānosedz attiecīgie izdevumi, bet arī jābūt pieejamiem citu Savienības budžeta daļu papildināšanai, no kurām tika nodrošinātas sākotnējās apropriācijas, lai īstenotu attiecīgos izdevumus saskaņā ar otro mehānismu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Savienības budžetā būtu jāparedz līdzekļi tādu izdevumu segšanai, kuri izriet no nolīgumiem, kas noslēgti atbilstīgi LESD 218. pantam un kuros paredzēta ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršana. Ja dalībvalstīm saskaņā ar šo regulu ir finansiālā atbildība, Savienībai vajadzētu uzkrāt attiecīgās dalībvalsts maksājumus pirms attiecīgo izdevumu īstenošanas, vai arī vispirms īstenot attiecīgos izdevumus un pēc tam attiecīgā dalībvalsts Savienībai tos atlīdzinātu. Būtu jāparedz iespēja izmantot abus minētos budžeta režīmam piemērojamos mehānismus atkarībā no tā, kas ir iespējams, jo īpaši termiņu ziņā. Abu mehānismu gadījumā dalībvalstu veiktie maksājumi vai atlīdzināmās summas būtu jāuzskata par iekšējiem piešķirtiem ieņēmumiem Savienības budžetā. Apropriācijām, kas izriet no šiem iekšējiem piešķirtiem ieņēmumiem, būtu ne vien jānosedz attiecīgie izdevumi, bet arī jābūt pieejamiem citu Savienības budžeta daļu papildināšanai, no kurām tika nodrošinātas sākotnējās apropriācijas, lai īstenotu attiecīgos izdevumus saskaņā ar otro mehānismu.

| (19) | (Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.). Ja dalībvalstīm saskaņā ar šo regulu ir finansiālā atbildība, Savienībai vajadzētu uzkrāt attiecīgās dalībvalsts maksājumus pirms attiecīgo izdevumu īstenošanas, vai arī vispirms īstenot attiecīgos izdevumus un pēc tam attiecīgā dalībvalsts Savienībai tos atlīdzinātu. Būtu jāparedz iespēja izmantot abus minētos budžeta režīmam piemērojamos mehānismus atkarībā no tā, kas ir iespējams, jo īpaši termiņu ziņā. Abu mehānismu gadījumā dalībvalstu veiktie maksājumi vai atlīdzināmās summas būtu jāuzskata par iekšējiem piešķirtiem ieņēmumiem Savienības budžetā. Apropriācijām, kas izriet no šiem iekšējiem piešķirtiem ieņēmumiem, būtu ne vien jānosedz attiecīgie izdevumi, bet arī jābūt pieejamiem citu Savienības budžeta daļu papildināšanai, no kurām tika nodrošinātas sākotnējās apropriācijas, lai īstenotu attiecīgos izdevumus saskaņā ar otro mehānismu. |
| --- | --- |

(19)

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.). Ja dalībvalstīm saskaņā ar šo regulu ir finansiālā atbildība, Savienībai vajadzētu uzkrāt attiecīgās dalībvalsts maksājumus pirms attiecīgo izdevumu īstenošanas, vai arī vispirms īstenot attiecīgos izdevumus un pēc tam attiecīgā dalībvalsts Savienībai tos atlīdzinātu. Būtu jāparedz iespēja izmantot abus minētos budžeta režīmam piemērojamos mehānismus atkarībā no tā, kas ir iespējams, jo īpaši termiņu ziņā. Abu mehānismu gadījumā dalībvalstu veiktie maksājumi vai atlīdzināmās summas būtu jāuzskata par iekšējiem piešķirtiem ieņēmumiem Savienības budžetā. Apropriācijām, kas izriet no šiem iekšējiem piešķirtiem ieņēmumiem, būtu ne vien jānosedz attiecīgie izdevumi, bet arī jābūt pieejamiem citu Savienības budžeta daļu papildināšanai, no kurām tika nodrošinātas sākotnējās apropriācijas, lai īstenotu attiecīgos izdevumus saskaņā ar otro mehānismu.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

2. pants – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | “šķīrējtiesas procesā radušās izmaksas” ir šķīrējtiesas maksas un izmaksas, pārstāvības izmaksas un izdevumi, ko šķīrējtiesa ir piespriedusi par labu prasītājam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

“šķīrējtiesas procesā radušās izmaksas” ir šķīrējtiesas maksas un izmaksas, pārstāvības izmaksas un izdevumi, ko šķīrējtiesa ir piespriedusi par labu prasītājam;

| (b) | “šķīrējtiesas procesā radušās izmaksas” ir šķīrējtiesas
  un šķīrējtiesas institūcijas
  maksas un izmaksas, pārstāvības izmaksas un izdevumi, ko šķīrējtiesa ir piespriedusi par labu prasītājam; |
| --- | --- |

(b)

“šķīrējtiesas procesā radušās izmaksas” ir šķīrējtiesas
  un šķīrējtiesas institūcijas
  maksas un izmaksas, pārstāvības izmaksas un izdevumi, ko šķīrējtiesa ir piespriedusi par labu prasītājam;

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

2. pants – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | “strīds” ir prasība, ko prasītājs ir cēlis pret Savienību saskaņā ar nolīgumu, un par kuru šķīrējtiesa pieņems lēmumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

“strīds” ir prasība, ko prasītājs ir cēlis pret Savienību saskaņā ar nolīgumu, un par kuru šķīrējtiesa pieņems lēmumu;

| (c) | “strīds” ir prasība, ko prasītājs ir cēlis pret Savienību
  vai dalībvalsti
  saskaņā ar nolīgumu, un par kuru šķīrējtiesa pieņems lēmumu; |
| --- | --- |

(c)

“strīds” ir prasība, ko prasītājs ir cēlis pret Savienību
  vai dalībvalsti
  saskaņā ar nolīgumu, un par kuru šķīrējtiesa pieņems lēmumu;

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

2. pants – ja punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ja) | “Savienības primārās intereses” ir jebkurš no minētajiem gadījumiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ja)

“Savienības primārās intereses” ir jebkurš no minētajiem gadījumiem:

| | (i) | pastāv nopietns apdraudējums vienotai un vienādai nolīgumos minēto ieguldījumu noteikumu piemērošanai vai īstenošanai, kas ir ieguldītāja un valsts strīda izšķiršanas objekts, ja Savienība ir līgumslēdzēja puse, |
| --- | --- | --- |

(i)

pastāv nopietns apdraudējums vienotai un vienādai nolīgumos minēto ieguldījumu noteikumu piemērošanai vai īstenošanai, kas ir ieguldītāja un valsts strīda izšķiršanas objekts, ja Savienība ir līgumslēdzēja puse,

| | (ii) | dalībvalsts pasākumi var būt pretrunā ar Savienības turpmākās ieguldījumu politikas attīstību, |
| --- | --- | --- |

(ii)

dalībvalsts pasākumi var būt pretrunā ar Savienības turpmākās ieguldījumu politikas attīstību,

| | (iii) | strīds nozīmē varbūtēju ievērojamu finansiālu ietekmi uz Savienības budžetu konkrētajā gadā vai arī daļā no daudzgadu finanšu shēmas. |
| --- | --- | --- |

(iii)

strīds nozīmē varbūtēju ievērojamu finansiālu ietekmi uz Savienības budžetu konkrētajā gadā vai arī daļā no daudzgadu finanšu shēmas.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija šajā regulā paredzētajos gadījumos pieņem lēmumu, ar ko nosaka attiecīgās dalībvalsts finansiālo atbildību saskaņā ar 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. | 2.   Komisija šajā regulā paredzētajos gadījumos pieņem lēmumu, ar ko nosaka attiecīgās dalībvalsts finansiālo atbildību saskaņā ar 1. punktā noteiktajiem kritērijiem.
  Eiropas Parlamentu un Padomi informē par šādu lēmumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Komisija šajā regulā paredzētajos gadījumos pieņem lēmumu, ar ko nosaka attiecīgās dalībvalsts finansiālo atbildību saskaņā ar 1. punktā noteiktajiem kritērijiem.

2.   Komisija šajā regulā paredzētajos gadījumos pieņem lēmumu, ar ko nosaka attiecīgās dalībvalsts finansiālo atbildību saskaņā ar 1. punktā noteiktajiem kritērijiem.
  Eiropas Parlamentu un Padomi informē par šādu lēmumu.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tiklīdz Komisija no prasītāja ir saņēmusi paziņojumu, kurā viņš norāda savu nolūku uzsākt šķīrējtiesas procesu
  saskaņā ar nolīguma noteikumiem
  , tā informē attiecīgo dalībvalsti. | Tiklīdz Komisija no prasītāja ir saņēmusi paziņojumu, kurā viņš norāda savu nolūku uzsākt šķīrējtiesas procesu
  vai tiklīdz Komisija ir informēta par pieprasījumu sākt apspriešanos vai prasību pret dalībvalsti
  , tā
  15 darba dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas
  informē attiecīgo dalībvalsti
  un Eiropas Parlamentu un Padomi par jebkuru iepriekšēju prasītāja pieprasījumu sākt apspriešanos un iesniedz ziņojumu, kurā prasītājs informē par savu nodomu sākt šķīrējtiesas procesu pret Savienību vai dalībvalsti, tostarp norādot informāciju par prasītāju, nolīguma noteikumiem, par kuriem tiek apgalvots, ka tie tiek pārkāpti, iesaistīto ekonomikas nozari, attieksmi, par kuru tiek apgalvots, ka tā neatbilst nolīgumam, un norādīto zaudējumu apjomu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Tiklīdz Komisija no prasītāja ir saņēmusi paziņojumu, kurā viņš norāda savu nolūku uzsākt šķīrējtiesas procesu
  saskaņā ar nolīguma noteikumiem
  , tā informē attiecīgo dalībvalsti.

Tiklīdz Komisija no prasītāja ir saņēmusi paziņojumu, kurā viņš norāda savu nolūku uzsākt šķīrējtiesas procesu
  vai tiklīdz Komisija ir informēta par pieprasījumu sākt apspriešanos vai prasību pret dalībvalsti
  , tā
  15 darba dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas
  informē attiecīgo dalībvalsti
  un Eiropas Parlamentu un Padomi par jebkuru iepriekšēju prasītāja pieprasījumu sākt apspriešanos un iesniedz ziņojumu, kurā prasītājs informē par savu nodomu sākt šķīrējtiesas procesu pret Savienību vai dalībvalsti, tostarp norādot informāciju par prasītāju, nolīguma noteikumiem, par kuriem tiek apgalvots, ka tie tiek pārkāpti, iesaistīto ekonomikas nozari, attieksmi, par kuru tiek apgalvots, ka tā neatbilst nolīgumam, un norādīto zaudējumu apjomu.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | ir iespējams, ka
  saskaņā ar to pašu nolīgumu
  tiks celtas
  līdzīgas prasības pret citu dalībvalstu pieļauto attieksmi un Komisija vislabāk varēs nodrošināt efektīvu un saskaņotu aizstāvību,
  vai
  vai, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

ir iespējams, ka
  saskaņā ar to pašu nolīgumu
  tiks celtas
  līdzīgas prasības pret citu dalībvalstu pieļauto attieksmi un Komisija vislabāk varēs nodrošināt efektīvu un saskaņotu aizstāvību,
  vai
  vai,

| (c) | saskaņā ar to pašu nolīgumu
  ir iesniegtas
  līdzīgas prasības
  vai pieprasījumi sākt apspriešanos par līdzīgām prasībām
  pret citu dalībvalstu pieļauto attieksmi un Komisija vislabāk varēs nodrošināt efektīvu un saskaņotu aizstāvību; vai, |
| --- | --- |

(c)

saskaņā ar to pašu nolīgumu
  ir iesniegtas
  līdzīgas prasības
  vai pieprasījumi sākt apspriešanos par līdzīgām prasībām
  pret citu dalībvalstu pieļauto attieksmi un Komisija vislabāk varēs nodrošināt efektīvu un saskaņotu aizstāvību; vai,

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | strīds attiecas uz
  neatrisinātiem
  tiesību jautājumiem,
  kas var atkārtoties citos strīdos, kuri uzsākti saskaņā ar to pašu vai citiem Savienības nolīgumiem saistībā ar Savienības vai
  citu
  dalībvalstu pieļautu attieksmi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

strīds attiecas uz
  neatrisinātiem
  tiesību jautājumiem,
  kas var atkārtoties citos strīdos, kuri uzsākti saskaņā ar to pašu vai citiem Savienības nolīgumiem saistībā ar Savienības vai
  citu
  dalībvalstu pieļautu attieksmi
  .

| (d) | strīds attiecas uz
  sensitīviem
  tiesību jautājumiem,
  kuru atrisināšana varētu ietekmēt turpmāku attiecīgā nolīguma vai
  citu
  nolīgumu interpretāciju
  . |
| --- | --- |

(d)

strīds attiecas uz
  sensitīviem
  tiesību jautājumiem,
  kuru atrisināšana varētu ietekmēt turpmāku attiecīgā nolīguma vai
  citu
  nolīgumu interpretāciju
  .

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

8. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ja Savienība saskaņā ar Komisijas lēmumu, kas pieņemts atbilstoši 2. pantam vai noteikumiem, kas izklāstīti 1. pantā, apņemas būt atbildētāja, šāds atbildētāja statusa konstatējums ir saistošs prasītājam un šķīrējtiesai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
     
  Ja Savienība saskaņā ar Komisijas lēmumu, kas pieņemts atbilstoši 2. pantam vai noteikumiem, kas izklāstīti 1. pantā, apņemas būt atbildētāja, šāds atbildētāja statusa konstatējums ir saistošs prasītājam un šķīrējtiesai.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

8. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija informē
  pārējās dalībvalstis un
  Eiropas Parlamentu par visiem strīdiem, kuriem tiek piemērots šis pants, un par tā piemērošanas veidu. | 4.   Komisija informē Eiropas Parlamentu
  un Padomi
  par visiem strīdiem, kuriem tiek piemērots šis pants, un par tā piemērošanas veidu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Komisija informē
  pārējās dalībvalstis un
  Eiropas Parlamentu par visiem strīdiem, kuriem tiek piemērots šis pants, un par tā piemērošanas veidu.

4.   Komisija informē Eiropas Parlamentu
  un Padomi
  par visiem strīdiem, kuriem tiek piemērots šis pants, un par tā piemērošanas veidu.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | informē Komisiju par visiem būtiskajiem procesa posmiem un regulāri un visos gadījumos, kad to pieprasījusi Komisija, apspriežas ar Komisiju; kā arī: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

informē Komisiju par visiem būtiskajiem procesa posmiem un regulāri un visos gadījumos, kad to pieprasījusi Komisija, apspriežas ar Komisiju; kā arī:

| (b) | nekavējoties
  informē Komisiju par visiem būtiskajiem procesa posmiem un regulāri un visos gadījumos, kad to pieprasījusi Komisija, apspriežas ar Komisiju;
  kā arī: |
| --- | --- |

(b)

nekavējoties
  informē Komisiju par visiem būtiskajiem procesa posmiem un regulāri un visos gadījumos, kad to pieprasījusi Komisija, apspriežas ar Komisiju;
  kā arī:

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija jebkurā brīdī var pieprasīt, lai
  attiecīgā
  dalībvalsts ieņemtu konkrētu nostāju par strīdā radušos tiesību jautājumu vai jebkuru
  citu aspektu, kas skar Savienības intereses
  . | 2.   
  Ja to prasa Savienības primārās intereses,
  Komisija jebkurā brīdī
  , apspriežoties ar attiecīgo dalībvalsti,
  var pieprasīt, lai
  šī
  dalībvalsts ieņemtu konkrētu nostāju par strīdā radušos tiesību jautājumu vai jebkuru
  citu tiesību jautājumu, kura atrisināšana varētu ietekmēt turpmāku attiecīgā nolīguma vai citu nolīgumu interpretāciju
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Komisija jebkurā brīdī var pieprasīt, lai
  attiecīgā
  dalībvalsts ieņemtu konkrētu nostāju par strīdā radušos tiesību jautājumu vai jebkuru
  citu aspektu, kas skar Savienības intereses
  .

2.   
  Ja to prasa Savienības primārās intereses,
  Komisija jebkurā brīdī
  , apspriežoties ar attiecīgo dalībvalsti,
  var pieprasīt, lai
  šī
  dalībvalsts ieņemtu konkrētu nostāju par strīdā radušos tiesību jautājumu vai jebkuru
  citu tiesību jautājumu, kura atrisināšana varētu ietekmēt turpmāku attiecīgā nolīguma vai citu nolīgumu interpretāciju
  .

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

9. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ja attiecīgā dalībvalsts uzskata, ka Komisijas pieprasījums nevēlami ietekmē tās aizstāvības efektivitāti, tā uzsāk apspriešanos, lai tiktu rasts pieņemams risinājums. Ja šādu pieņemamu risinājumu neizdodas rast, Komisija var pieņemt lēmumu un pieprasīt, lai attiecīgā dalībvalsts ieņemtu konkrētu tiesisko pozīciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
     
  Ja attiecīgā dalībvalsts uzskata, ka Komisijas pieprasījums nevēlami ietekmē tās aizstāvības efektivitāti, tā uzsāk apspriešanos, lai tiktu rasts pieņemams risinājums. Ja šādu pieņemamu risinājumu neizdodas rast, Komisija var pieņemt lēmumu un pieprasīt, lai attiecīgā dalībvalsts ieņemtu konkrētu tiesisko pozīciju.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

9. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja nolīgumā vai noteikumos, uz kuriem tas atsaucas, ir paredzēta iespēja atcelt, pārsūdzēt vai pārskatīt tiesību jautājumu, kas iekļauts šķīrējtiesas kompensācijas nolēmumā, Komisija, ja tā uzskata, ka nolīguma interpretācijas konsekvence vai pareizība to ļauj, var pieprasīt, lai dalībvalsts iesniegtu pieteikumu par šādu atcelšanu, pārsūdzību vai pārskatīšanu. Tādā gadījumā Komisijas pārstāvji tiek iekļauti delegācijas sastāvā un var paust Savienības viedokli par attiecīgo tiesību jautājumu. | 3.   Ja nolīgumā vai noteikumos, uz kuriem tas atsaucas, ir paredzēta iespēja atcelt, pārsūdzēt vai pārskatīt tiesību jautājumu, kas iekļauts šķīrējtiesas kompensācijas nolēmumā, Komisija, ja tā uzskata, ka nolīguma interpretācijas konsekvence vai pareizība to ļauj
  , apspriežoties ar attiecīgo dalībvalsti,
  var pieprasīt, lai
  šī
  dalībvalsts iesniegtu pieteikumu par šādu atcelšanu, pārsūdzību vai pārskatīšanu. Tādā gadījumā Komisijas pārstāvji tiek iekļauti delegācijas sastāvā un var paust Savienības viedokli par attiecīgo tiesību jautājumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Ja nolīgumā vai noteikumos, uz kuriem tas atsaucas, ir paredzēta iespēja atcelt, pārsūdzēt vai pārskatīt tiesību jautājumu, kas iekļauts šķīrējtiesas kompensācijas nolēmumā, Komisija, ja tā uzskata, ka nolīguma interpretācijas konsekvence vai pareizība to ļauj, var pieprasīt, lai dalībvalsts iesniegtu pieteikumu par šādu atcelšanu, pārsūdzību vai pārskatīšanu. Tādā gadījumā Komisijas pārstāvji tiek iekļauti delegācijas sastāvā un var paust Savienības viedokli par attiecīgo tiesību jautājumu.

3.   Ja nolīgumā vai noteikumos, uz kuriem tas atsaucas, ir paredzēta iespēja atcelt, pārsūdzēt vai pārskatīt tiesību jautājumu, kas iekļauts šķīrējtiesas kompensācijas nolēmumā, Komisija, ja tā uzskata, ka nolīguma interpretācijas konsekvence vai pareizība to ļauj
  , apspriežoties ar attiecīgo dalībvalsti,
  var pieprasīt, lai
  šī
  dalībvalsts iesniegtu pieteikumu par šādu atcelšanu, pārsūdzību vai pārskatīšanu. Tādā gadījumā Komisijas pārstāvji tiek iekļauti delegācijas sastāvā un var paust Savienības viedokli par attiecīgo tiesību jautājumu.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

9. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ja attiecīgā dalībvalsts atsakās iesniegt pieteikumu par atcelšanu, pārsūdzību vai pārskatīšanu, tai 30 dienu laikā jāinformē Komisija. Tādā gadījumā Komisija var pieņemt lēmumu un pieprasīt, lai attiecīgā dalībvalsts iesniegtu pieteikumu par atcelšanu, pārsūdzību vai pārskatīšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.a
     
  Ja attiecīgā dalībvalsts atsakās iesniegt pieteikumu par atcelšanu, pārsūdzību vai pārskatīšanu, tai 30 dienu laikā jāinformē Komisija. Tādā gadījumā Komisija var pieņemt lēmumu un pieprasīt, lai attiecīgā dalībvalsts iesniegtu pieteikumu par atcelšanu, pārsūdzību vai pārskatīšanu.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

10. pants – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | Komisija iesniedz dalībvalstij visus dokumentus, kas saistīti ar šo procesu,
  lai nodrošinātu pēc iespējas efektīvāku aizstāvību
  ; kā arī: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

Komisija iesniedz dalībvalstij visus dokumentus, kas saistīti ar šo procesu,
  lai nodrošinātu pēc iespējas efektīvāku aizstāvību
  ; kā arī:

| (c) | Komisija
  , lai nodrošinātu pēc iespējas efektīvāku aizstāvību,
  iesniedz dalībvalstij visus dokumentus, kas saistīti ar šo procesu
  , informē dalībvalsti par visām būtiskām procesuālajām rīcībām un apspriežas ar dalībvalsti jebkurā gadījumā, ja to pieprasa attiecīgā dalībvalsts
  ; kā arī: |
| --- | --- |

(c)

Komisija
  , lai nodrošinātu pēc iespējas efektīvāku aizstāvību,
  iesniedz dalībvalstij visus dokumentus, kas saistīti ar šo procesu
  , informē dalībvalsti par visām būtiskām procesuālajām rīcībām un apspriežas ar dalībvalsti jebkurā gadījumā, ja to pieprasa attiecīgā dalībvalsts
  ; kā arī:

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

10. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par pirmajā punktā minētā šķīrējtiesas procesa norisi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par pirmajā punktā minētā šķīrējtiesas procesa norisi.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja Savienība ir atbildētāja strīdā par attieksmi, kuru pilnībā vai daļēji pieļāvusi dalībvalsts, un Komisija uzskata, ka izlīgums būtu Savienības interesēs, tā vispirms apspriežas ar attiecīgo dalībvalsti. Arī dalībvalsts var uzsākt šādu apspriešanos ar Komisiju. | 1.   Ja Savienība ir atbildētāja strīdā par attieksmi, kuru pilnībā vai daļēji pieļāvusi dalībvalsts, un Komisija uzskata, ka izlīgums būtu Savienības interesēs, tā vispirms apspriežas ar attiecīgo dalībvalsti. Arī dalībvalsts var uzsākt šādu apspriešanos ar Komisiju.
  Dalībvalstis un Komisija nodrošina to, ka pastāv savstarpēja sapratne par juridisko situāciju un iespējamām sekām, un izvairās no jebkādām domstarpībām attiecībā uz izlīguma panākšanu lietā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ja Savienība ir atbildētāja strīdā par attieksmi, kuru pilnībā vai daļēji pieļāvusi dalībvalsts, un Komisija uzskata, ka izlīgums būtu Savienības interesēs, tā vispirms apspriežas ar attiecīgo dalībvalsti. Arī dalībvalsts var uzsākt šādu apspriešanos ar Komisiju.

1.   Ja Savienība ir atbildētāja strīdā par attieksmi, kuru pilnībā vai daļēji pieļāvusi dalībvalsts, un Komisija uzskata, ka izlīgums būtu Savienības interesēs, tā vispirms apspriežas ar attiecīgo dalībvalsti. Arī dalībvalsts var uzsākt šādu apspriešanos ar Komisiju.
  Dalībvalstis un Komisija nodrošina to, ka pastāv savstarpēja sapratne par juridisko situāciju un iespējamām sekām, un izvairās no jebkādām domstarpībām attiecībā uz izlīguma panākšanu lietā.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

13. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja dalībvalsts nepiekrīt izlīgumam strīdā, Komisija var panākt izlīgumu, ja to prasa primāras Savienības intereses. | 3.   Ja dalībvalsts nepiekrīt izlīgumam strīdā, Komisija var panākt izlīgumu, ja to prasa primāras Savienības intereses.
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei attiecīgo informāciju par Komisijas lēmumu panākt izlīgumu lietā, jo īpaši par tā pamatojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Ja dalībvalsts nepiekrīt izlīgumam strīdā, Komisija var panākt izlīgumu, ja to prasa primāras Savienības intereses.

3.   Ja dalībvalsts nepiekrīt izlīgumam strīdā, Komisija var panākt izlīgumu, ja to prasa primāras Savienības intereses.
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei attiecīgo informāciju par Komisijas lēmumu panākt izlīgumu lietā, jo īpaši par tā pamatojumu.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

14. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ja dalībvalsts ir atbildētāja strīdā, kas attiecas tikai uz tās varas iestāžu pieļautu attieksmi, un tā nolemj panākt izlīgumu, šī dalībvalsts paziņo Komisijai par izlīguma procedūras projektu un informē Komisiju par sarunām saistībā ar izlīgumu un tā īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.a
     
  Ja dalībvalsts ir atbildētāja strīdā, kas attiecas tikai uz tās varas iestāžu pieļautu attieksmi, un tā nolemj panākt izlīgumu, šī dalībvalsts paziņo Komisijai par izlīguma procedūras projektu un informē Komisiju par sarunām saistībā ar izlīgumu un tā īstenošanu.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja saskaņā ar 8. pantu atbildētāja ir Savienība un Komisija uzskata, ka attiecīgā kompensācija vai maksājums saskaņā ar izlīgumu daļēji vai pilnībā būtu jāmaksā attiecīgajai dalībvalstij, pamatojoties uz 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, tiek piemērota 2. līdz 5. punktā izklāstītā procedūra. | 1.   Ja saskaņā ar 8. pantu atbildētāja ir Savienība un Komisija uzskata, ka attiecīgā kompensācija vai maksājums saskaņā ar izlīgumu daļēji vai pilnībā būtu jāmaksā attiecīgajai dalībvalstij, pamatojoties uz 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, tiek piemērota šā panta 2. līdz 5. punktā izklāstītā procedūra.
  Šo procedūru piemēro arī tad, ja Savienība saskaņā ar 8. pantu ir atbildētāja un uzvar šķīrējtiesas procesā, tomēr tai ir jāsedz šķīrējtiesas procesā radušās izmaksas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ja saskaņā ar 8. pantu atbildētāja ir Savienība un Komisija uzskata, ka attiecīgā kompensācija vai maksājums saskaņā ar izlīgumu daļēji vai pilnībā būtu jāmaksā attiecīgajai dalībvalstij, pamatojoties uz 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, tiek piemērota 2. līdz 5. punktā izklāstītā procedūra.

1.   Ja saskaņā ar 8. pantu atbildētāja ir Savienība un Komisija uzskata, ka attiecīgā kompensācija vai maksājums saskaņā ar izlīgumu daļēji vai pilnībā būtu jāmaksā attiecīgajai dalībvalstij, pamatojoties uz 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, tiek piemērota šā panta 2. līdz 5. punktā izklāstītā procedūra.
  Šo procedūru piemēro arī tad, ja Savienība saskaņā ar 8. pantu ir atbildētāja un uzvar šķīrējtiesas procesā, tomēr tai ir jāsedz šķīrējtiesas procesā radušās izmaksas.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Trīs mēnešu laikā pēc tam, kad Komisija ir saņēmusi prasību samaksāt galīgo kompensāciju vai maksājumus saskaņā ar izlīgumu, tā pieņem attiecīgajai dalībvalstij adresētu lēmumu, nosakot summu, kas jāmaksā dalībvalstij. | 3.   Trīs mēnešu laikā pēc tam, kad Komisija ir saņēmusi prasību samaksāt galīgo kompensāciju vai maksājumus saskaņā ar izlīgumu, tā pieņem attiecīgajai dalībvalstij adresētu lēmumu, nosakot summu, kas jāmaksā dalībvalstij.
  Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par šādu lēmumu, norādot tā finansiālos iemeslus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Trīs mēnešu laikā pēc tam, kad Komisija ir saņēmusi prasību samaksāt galīgo kompensāciju vai maksājumus saskaņā ar izlīgumu, tā pieņem attiecīgajai dalībvalstij adresētu lēmumu, nosakot summu, kas jāmaksā dalībvalstij.

3.   Trīs mēnešu laikā pēc tam, kad Komisija ir saņēmusi prasību samaksāt galīgo kompensāciju vai maksājumus saskaņā ar izlīgumu, tā pieņem attiecīgajai dalībvalstij adresētu lēmumu, nosakot summu, kas jāmaksā dalībvalstij.
  Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par šādu lēmumu, norādot tā finansiālos iemeslus.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

17. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ja attiecīgā dalībvalsts viena mēneša laikā neiebilst Komisijas lēmumam, tā kompensē Savienības budžetā izmaksāto kompensāciju vai maksājumus ne vēlāk kā trīs mēnešu laikā pēc Komisijas lēmuma pieņemšanas. Attiecīgajai dalībvalstij jāsamaksā procentmaksājumi, kas aprēķināti, piemērojot tādu likmi, kāda noteikta citām summām, kuras ir parādā Savienības budžetā. | 4.   Ja attiecīgā dalībvalsts viena mēneša laikā neiebilst Komisijas lēmumam, tā
  līdzvērtīgā apmērā
  kompensē Savienības budžetā izmaksāto kompensāciju vai maksājumus ne vēlāk kā trīs mēnešu laikā pēc Komisijas lēmuma pieņemšanas. Attiecīgajai dalībvalstij jāsamaksā procentmaksājumi, kas aprēķināti, piemērojot tādu likmi, kāda noteikta citām summām, kuras ir parādā Savienības budžetā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Ja attiecīgā dalībvalsts viena mēneša laikā neiebilst Komisijas lēmumam, tā kompensē Savienības budžetā izmaksāto kompensāciju vai maksājumus ne vēlāk kā trīs mēnešu laikā pēc Komisijas lēmuma pieņemšanas. Attiecīgajai dalībvalstij jāsamaksā procentmaksājumi, kas aprēķināti, piemērojot tādu likmi, kāda noteikta citām summām, kuras ir parādā Savienības budžetā.

4.   Ja attiecīgā dalībvalsts viena mēneša laikā neiebilst Komisijas lēmumam, tā
  līdzvērtīgā apmērā
  kompensē Savienības budžetā izmaksāto kompensāciju vai maksājumus ne vēlāk kā trīs mēnešu laikā pēc Komisijas lēmuma pieņemšanas. Attiecīgajai dalībvalstij jāsamaksā procentmaksājumi, kas aprēķināti, piemērojot tādu likmi, kāda noteikta citām summām, kuras ir parādā Savienības budžetā.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija var pieņemt lēmumu, ar kuru attiecīgajai dalībvalstij tiktu uzlikts pienākums Savienības budžetā veikt maksājumus, kas segtu
  visas
  šķīrējtiesas procesā radušās izmaksas,
  ja tā uzskata, ka dalībvalstij saskaņā ar
  3. pantā
  noteiktajiem kritērijiem būs jāmaksā kompensācija
  . | 1.   
  Ja saskaņā ar 8. pantu atbildētāja ir Savienība un ja vien nav noslēgta vienošanās atbilstīgi 11. pantam,
  Komisija var pieņemt lēmumu, ar kuru attiecīgajai dalībvalstij tiktu uzlikts pienākums Savienības budžetā veikt maksājumus
  avansā
  , kas segtu šķīrējtiesas procesā
  paredzamās vai faktiski
  radušās izmaksas.
  Šāds lēmums par maksājumu veikšanu jāpieņem samērīgi, ņemot vērā
  3. pantā
  noteiktos kritērijus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Komisija var pieņemt lēmumu, ar kuru attiecīgajai dalībvalstij tiktu uzlikts pienākums Savienības budžetā veikt maksājumus, kas segtu
  visas
  šķīrējtiesas procesā radušās izmaksas,
  ja tā uzskata, ka dalībvalstij saskaņā ar
  3. pantā
  noteiktajiem kritērijiem būs jāmaksā kompensācija
  .

1.   
  Ja saskaņā ar 8. pantu atbildētāja ir Savienība un ja vien nav noslēgta vienošanās atbilstīgi 11. pantam,
  Komisija var pieņemt lēmumu, ar kuru attiecīgajai dalībvalstij tiktu uzlikts pienākums Savienības budžetā veikt maksājumus
  avansā
  , kas segtu šķīrējtiesas procesā
  paredzamās vai faktiski
  radušās izmaksas.
  Šāds lēmums par maksājumu veikšanu jāpieņem samērīgi, ņemot vērā
  3. pantā
  noteiktos kritērijus
  .

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

19. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tiek uzskatīts, ka summa, ko dalībvalsts atmaksā Savienības budžetam vai iemaksā Savienības budžetā ar nolūku izmaksāt piespriesto summu vai izlīgumā noteikto maksājumu, vai segt jebkuras izmaksas, ir iekšējs piešķirts ieņēmums tādā nozīmē, kā to paredz
  [18. pants
  Padomes
  2002. gada 25. jūnija
  Regulā (
  EK
  , Euratom) Nr. 
  1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam]
  . To var izmantot, lai segtu izdevumus, kas izriet no atbilstīgi LESD 218. pantam noslēgtajiem nolīgumiem, kuros paredzēta ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršana, vai lai papildinātu apropriācijas, ar kurām sākotnēji tika nodrošināta kompensācijas vai izlīguma summu samaksa, vai jebkādu izmaksu segšana. | Tiek uzskatīts, ka summa, ko dalībvalsts atmaksā Savienības budžetam vai iemaksā Savienības budžetā ar nolūku izmaksāt piespriesto summu vai izlīgumā noteikto maksājumu, vai segt jebkuras izmaksas,
  tostarp šīs regulas 18. panta 1. punktā minētās izmaksas,
  ir iekšējs piešķirts ieņēmums tādā nozīmē, kā to paredz
  21. panta 4. punkts
  Regulā (
  ES
  , Euratom) Nr. 
  966/2012
  . To var izmantot, lai segtu izdevumus, kas izriet no atbilstīgi LESD 218. pantam noslēgtajiem nolīgumiem, kuros paredzēta ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršana, vai lai papildinātu apropriācijas, ar kurām sākotnēji tika nodrošināta kompensācijas vai izlīguma summu samaksa, vai jebkādu izmaksu segšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Tiek uzskatīts, ka summa, ko dalībvalsts atmaksā Savienības budžetam vai iemaksā Savienības budžetā ar nolūku izmaksāt piespriesto summu vai izlīgumā noteikto maksājumu, vai segt jebkuras izmaksas, ir iekšējs piešķirts ieņēmums tādā nozīmē, kā to paredz
  [18. pants
  Padomes
  2002. gada 25. jūnija
  Regulā (
  EK
  , Euratom) Nr. 
  1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam]
  . To var izmantot, lai segtu izdevumus, kas izriet no atbilstīgi LESD 218. pantam noslēgtajiem nolīgumiem, kuros paredzēta ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršana, vai lai papildinātu apropriācijas, ar kurām sākotnēji tika nodrošināta kompensācijas vai izlīguma summu samaksa, vai jebkādu izmaksu segšana.

Tiek uzskatīts, ka summa, ko dalībvalsts atmaksā Savienības budžetam vai iemaksā Savienības budžetā ar nolūku izmaksāt piespriesto summu vai izlīgumā noteikto maksājumu, vai segt jebkuras izmaksas,
  tostarp šīs regulas 18. panta 1. punktā minētās izmaksas,
  ir iekšējs piešķirts ieņēmums tādā nozīmē, kā to paredz
  21. panta 4. punkts
  Regulā (
  ES
  , Euratom) Nr. 
  966/2012
  . To var izmantot, lai segtu izdevumus, kas izriet no atbilstīgi LESD 218. pantam noslēgtajiem nolīgumiem, kuros paredzēta ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršana, vai lai papildinātu apropriācijas, ar kurām sākotnēji tika nodrošināta kompensācijas vai izlīguma summu samaksa, vai jebkādu izmaksu segšana.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisijai palīdz [ar Regulu 
  [2010/197 COD] izveidotā
  Ieguldījumu nolīgumu komiteja]. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē. | 1.   Komisijai palīdz Ieguldījumu nolīgumu komiteja, kas
  izveidota
  ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 12. decembra
  Regulu (
  ES) Nr. 1219/2012, ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm

   (4). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Komisijai palīdz [ar Regulu 
  [2010/197 COD] izveidotā
  Ieguldījumu nolīgumu komiteja]. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē.

1.   Komisijai palīdz Ieguldījumu nolīgumu komiteja, kas
  izveidota
  ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 12. decembra
  Regulu (
  ES) Nr. 1219/2012, ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm

   (4). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija regulāri iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas darbību. Pirmo ziņojumu iesniedz ne vēlāk kā
  trīs
  gadus pēc regulas spēkā stāšanās. Turpmāko ziņojumu iesniedz reizi trijos gados. | 1.   Komisija regulāri iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei
  detalizēti izstrādātu
  ziņojumu par šīs regulas darbību.
  Šajā ziņojumā ietver visu būtisko informāciju, tostarp norādot pret Savienību vai tās dalībvalstīm celto prasību uzskaitījumu, ar tām saistītos procesus, nolēmumus un finansiālo ietekmi uz attiecīgajiem budžetiem.
  Pirmo ziņojumu iesniedz ne vēlāk kā
  piecus
  gadus pēc regulas spēkā stāšanās. Turpmāko ziņojumu iesniedz reizi trijos gados
  , ja vien budžeta apstiprinātājiestāde, pie kuras pieder gan Eiropas Parlaments, gan Padome, nav nolēmusi citādāk
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Komisija regulāri iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas darbību. Pirmo ziņojumu iesniedz ne vēlāk kā
  trīs
  gadus pēc regulas spēkā stāšanās. Turpmāko ziņojumu iesniedz reizi trijos gados.

1.   Komisija regulāri iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei
  detalizēti izstrādātu
  ziņojumu par šīs regulas darbību.
  Šajā ziņojumā ietver visu būtisko informāciju, tostarp norādot pret Savienību vai tās dalībvalstīm celto prasību uzskaitījumu, ar tām saistītos procesus, nolēmumus un finansiālo ietekmi uz attiecīgajiem budžetiem.
  Pirmo ziņojumu iesniedz ne vēlāk kā
  piecus
  gadus pēc regulas spēkā stāšanās. Turpmāko ziņojumu iesniedz reizi trijos gados
  , ja vien budžeta apstiprinātājiestāde, pie kuras pieder gan Eiropas Parlaments, gan Padome, nav nolēmusi citādāk
  .

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

20. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija reizi gadā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei sarakstu, kurā ietverti no prasītājiem saņemtie pieprasījumi sākt apspriešanos, to prasības un šķīrējtiesas nolēmumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a
     
  Komisija reizi gadā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei sarakstu, kurā ietverti no prasītājiem saņemtie pieprasījumi sākt apspriešanos, to prasības un šķīrējtiesas nolēmumi.

---

(1)  Pēc tam jautājums tika nodots atpakaļ komitejai atkārtotai izskatīšanai atbilstīgi 57. panta 2. punkta otrajai daļai (A7-0124/2013).

(2)  
  Tiesas 2008. gada 9. septembra spriedums apvienotajās lietās C-120/06 P un C/121/06 P, FIAMM un Defon pret Padomi un Komisiju, Recueil 2008, I-6513.

(3)  

  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(4)  

  OV L 351, 20.12.2012., 40. lpp.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/212 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/212

---

P7_TA(2013)0220

Lolojumdzīvnieku nekomerciāla pārvietošana ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par lolojumdzīvnieku nekomerciālu pārvietošanu (COM(2012)0089 – C7-0060/2012 – 2012/0039(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

(2016/C 055/42)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0089), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0089),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 43. panta 2. punktu un 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija ir iesniegusi Parlamentam priekšlikumu (C7-0060/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 43. panta 2. punktu un 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija ir iesniegusi Parlamentam priekšlikumu (C7-0060/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 23. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 23. maija atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 13. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 13. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A7-0371/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A7-0371/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas iekļauts šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

2.

pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas iekļauts šīs rezolūcijas pielikumā;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 229, 31.7.2012., 119. lpp.

---

P7_TC1-COD(2012)0039

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 23. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par lolojumdzīvnieku nekomerciālu pārvietošanu un par Regulas (EK) Nr. 998/2003 atcelšanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 576/2013.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Komisijas paziņojums

Saskaņā ar Eiropas Savienības dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģiju (1) Komisija pētīs komercpraksē izmantoto suņu un kaķu labturību.

Ja pētījumā konstatēs, ka attiecīgā komercprakse apdraud veselību, Komisija apsvērs iespējas, kā pienācīgi aizsargāt cilvēku un dzīvnieku veselību, un arī ierosinās Eiropas Parlamentam un Padomei veikt pienācīgus pielāgojumus pašreizējos ES tiesību aktos par tirdzniecību ar suņiem un kaķiem, tostarp ieviest saderīgas šo dzīvnieku reģistrācijas sistēmas, kas būtu pieejamas visās dalībvalstīs.

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija novērtēs, vai šādu reģistrācijas sistēmu izveide arī suņiem un kaķiem, kas marķēti un identificēti atbilstīgi ES tiesību aktiem par lolojumdzīvnieku nekomerciālu pārvietošanu, ir iespējama un piemērota.

---

(1)  COM(2012)0006 galīgā redakcija/2 “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par Eiropas Savienības dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģiju 2012.–2015. gadam.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/213 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/213

---

P7_TA(2013)0221

Dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz suņu, kaķu un mājas sesku tirdzniecību ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 92/65/EEK attiecībā uz dzīvnieku veselības prasībām, kas reglamentē tirdzniecību ar suņiem, kaķiem un mājas seskiem Savienībā un to importu Savienībā (COM(2012)0090 – C7-0061/2012 – 2012/0040(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 055/43)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0090), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0090),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0061/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0061/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 23. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 23. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 13. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 13. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A7-0366/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A7-0366/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 229, 31.7.2012., 119. lpp.

---

P7_TC1-COD(2012)0040

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 23. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/.../ES, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/65/EEK attiecībā uz dzīvnieku veselības prasībām, kas reglamentē suņu, kaķu un mājas sesku tirdzniecību Savienībā un to importu Savienībā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2013/31/ES.)

---