# Euroopa Liidu C 51/10.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 51 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide10. veebruar 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 51

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide10. veebruar 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Regioonide komitee |
| | Täiskogu 115. istungjärk 3.–4. detsembril 2015 |
| 2016/C 051/01 | Resolutsioon Euroopa Komisjoni 2016. aasta tööprogrammi kohta | 1 |
| | ARVAMUSED |
| | Regioonide komitee |
| | Täiskogu 115. istungjärk 3.–4. detsembril 2015 |
| 2016/C 051/02 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Territoriaalne visioon aastaks 2050: milline on tulevik? | 8 |
| 2016/C 051/03 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus Euroopa rände tegevuskava | 14 |
| 2016/C 051/04 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Töötasustandardid ELis | 22 |
| 2016/C 051/05 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus Sotsiaalmajanduse roll majanduskasvu taastamisel ja töötuse vastu võitlemisel | 25 |
| 2016/C 051/06 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus Ühistarbimise kohalik ja piirkondlik mõõde | 28 |
| 2016/C 051/07 | Euroopa Regioonide Komitee arvamuse eelnõu – Euroopa Liidu õiglane ja tõhus äriühingute maksustamise süsteem | 34 |
| 2016/C 051/08 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus – Teenustekaubanduse lepingu kohalik ja piirkondlik mõõde | 39 |
| 2016/C 051/09 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus – Linnapeade pakti tulevik | 43 |
| 2016/C 051/10 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus Panus linnukaitsedirektiivi ja elupaikade direktiivi toimivuskontrolli | 48 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide komitee

Täiskogu 115. istungjärk 3.–4. detsembril 2015

2016/C 051/01

Resolutsioon Euroopa Komisjoni 2016. aasta tööprogrammi kohta

1

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Täiskogu 115. istungjärk 3.–4. detsembril 2015

2016/C 051/02

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Territoriaalne visioon aastaks 2050: milline on tulevik?

8

2016/C 051/03

Euroopa Regioonide Komitee arvamus Euroopa rände tegevuskava

14

2016/C 051/04

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Töötasustandardid ELis

22

2016/C 051/05

Euroopa Regioonide Komitee arvamus Sotsiaalmajanduse roll majanduskasvu taastamisel ja töötuse vastu võitlemisel

25

2016/C 051/06

Euroopa Regioonide Komitee arvamus Ühistarbimise kohalik ja piirkondlik mõõde

28

2016/C 051/07

Euroopa Regioonide Komitee arvamuse eelnõu – Euroopa Liidu õiglane ja tõhus äriühingute maksustamise süsteem

34

2016/C 051/08

Euroopa Regioonide Komitee arvamus – Teenustekaubanduse lepingu kohalik ja piirkondlik mõõde

39

2016/C 051/09

Euroopa Regioonide Komitee arvamus – Linnapeade pakti tulevik

43

2016/C 051/10

Euroopa Regioonide Komitee arvamus Panus linnukaitsedirektiivi ja elupaikade direktiivi toimivuskontrolli

48

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide komitee

Täiskogu 115. istungjärk 3.–4. detsembril 2015

| 10.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/1

---

Resolutsioon Euroopa Komisjoni 2016. aasta tööprogrammi kohta

(2016/C 051/01)

REGIOONIDE KOMITEE,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatist „Komisjoni 2016. aasta tööprogramm – Vanamoodi edasi minna ei saa” ning komitee ja Euroopa Komisjoni koostöölepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatist „Komisjoni 2016. aasta tööprogramm – Vanamoodi edasi minna ei saa” ning komitee ja Euroopa Komisjoni koostöölepingut;

| — | võttes arvesse komitee 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni „Euroopa Komisjoni 2016. aasta tööprogrammi prioriteedid” ja 4. juuni 2015. aasta resolutsiooni „Euroopa Regioonide Komitee prioriteedid kuuendal ametiajal aastatel 2015–2020”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komitee 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni „Euroopa Komisjoni 2016. aasta tööprogrammi prioriteedid” ja 4. juuni 2015. aasta resolutsiooni „Euroopa Regioonide Komitee prioriteedid kuuendal ametiajal aastatel 2015–2020”;

| — | võttes arvesse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet;

Töökohad, majanduskasv, investeeringud ja ühtekuuluvuspoliitika

| 1. | tervitab komisjoni ettepanekuid töötada strateegia „Euroopa 2020” vahekokkuvõtte ja ÜRO säästva arengu eesmärkide alusel välja uus lähenemisviis Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 3 käsitletud säästva arengu printsiibi rakendamiseks. Uue lähenemisviisi kaks võimalikku alternatiivi võiksid olla säästva arengu eesmärkide lisamine kas läbivaadatud strateegiasse „Euroopa 2030” või siis uude säästva arengu strateegiasse; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni ettepanekuid töötada strateegia „Euroopa 2020” vahekokkuvõtte ja ÜRO säästva arengu eesmärkide alusel välja uus lähenemisviis Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 3 käsitletud säästva arengu printsiibi rakendamiseks. Uue lähenemisviisi kaks võimalikku alternatiivi võiksid olla säästva arengu eesmärkide lisamine kas läbivaadatud strateegiasse „Euroopa 2030” või siis uude säästva arengu strateegiasse;

| 2. | rõhutab, et see ettevõtmine nõuab tugevat territoriaalset mõõdet ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist selle kujundamisse ja rakendamisse Euroopa poolaasta raames, et tagada nii tõhusus kui ka demokraatlik legitiimsus ja aruandekohustus; see nõudmine on seotud komitee üleskutsega esitada valge raamat territoriaalse ühtekuuluvuse kohta, mis põhineks Luksemburgi eesistumisperioodil läbiviidaval Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava 2020 ja strateegia „Euroopa 2020” vastastikuste seoste analüüsil; ning soovitab selles kontekstis muuta territoriaalse mõju hindamise Euroopa Komisjoni mõjuhinnangute teostamisel kohustuslikuks; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et see ettevõtmine nõuab tugevat territoriaalset mõõdet ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist selle kujundamisse ja rakendamisse Euroopa poolaasta raames, et tagada nii tõhusus kui ka demokraatlik legitiimsus ja aruandekohustus; see nõudmine on seotud komitee üleskutsega esitada valge raamat territoriaalse ühtekuuluvuse kohta, mis põhineks Luksemburgi eesistumisperioodil läbiviidaval Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava 2020 ja strateegia „Euroopa 2020” vastastikuste seoste analüüsil; ning soovitab selles kontekstis muuta territoriaalse mõju hindamise Euroopa Komisjoni mõjuhinnangute teostamisel kohustuslikuks;

| 3. | ärgitab Euroopa Investeerimispanka ja komisjoni prioriseerima kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi hõlmavaid projekte, sh väikesi ja keskmisi projektiklastreid, ning kohustub edendama ja jälgima Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kohalikul ja piirkondlikul tasandil; märgib, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi laenud ei ole asjakohased kõigi riikide puhul, kuna fond ei paku kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele alati liikmesriigis saadaolevatest laenuvõimalustest paremaid laenuvõimalusi; |
| --- | --- |

3.

ärgitab Euroopa Investeerimispanka ja komisjoni prioriseerima kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi hõlmavaid projekte, sh väikesi ja keskmisi projektiklastreid, ning kohustub edendama ja jälgima Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kohalikul ja piirkondlikul tasandil; märgib, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi laenud ei ole asjakohased kõigi riikide puhul, kuna fond ei paku kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele alati liikmesriigis saadaolevatest laenuvõimalustest paremaid laenuvõimalusi;

| 4. | tervitab komisjoni valmisolekut lihtsustada ühtekuuluvuspoliitika rakendamist ja on seisukohal, et lihtsustamispüüetes tuleb terviklikku lähenemisviisi kasutada nii maksete saajate kui haldusasutuste puhul; komitee jälgib tähelepanelikult lihtsustamise kõrgetasemelise töörühma tegevust ja aitab sellele kaasa; |
| --- | --- |

4.

tervitab komisjoni valmisolekut lihtsustada ühtekuuluvuspoliitika rakendamist ja on seisukohal, et lihtsustamispüüetes tuleb terviklikku lähenemisviisi kasutada nii maksete saajate kui haldusasutuste puhul; komitee jälgib tähelepanelikult lihtsustamise kõrgetasemelise töörühma tegevust ja aitab sellele kaasa;

| 5. | ärgitab komisjoni astuma komiteega juba varakult dialoogi mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise territoriaalsete aspektide osas tagamaks, et kõik ELi poliitikameetmed aitavad kaasa ELi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamisele; |
| --- | --- |

5.

ärgitab komisjoni astuma komiteega juba varakult dialoogi mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise territoriaalsete aspektide osas tagamaks, et kõik ELi poliitikameetmed aitavad kaasa ELi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamisele;

| 6. | märgib, et ELi eelarve tulemustele suunamine nõuab ka ambitsioonikaid järelmeetmeid kõrgetasemelise omavahendite töörühma eeldatavasti peagi esitatavatele järeldustele. Arvestades, et ELi eelarvel on suurim mõju kohalikul ja piirkondlikul tasandil, peab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel olema eelkõige Regioonide Komitee kaudu oluline roll ka nende sisukate ja ulatuslike ettepanekute koostamises ELi eelarvesüsteemi läbivaatamiseks, mille komisjon esitab komitee hinnangul eeldatavasti 2016. aastal; |
| --- | --- |

6.

märgib, et ELi eelarve tulemustele suunamine nõuab ka ambitsioonikaid järelmeetmeid kõrgetasemelise omavahendite töörühma eeldatavasti peagi esitatavatele järeldustele. Arvestades, et ELi eelarvel on suurim mõju kohalikul ja piirkondlikul tasandil, peab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel olema eelkõige Regioonide Komitee kaudu oluline roll ka nende sisukate ja ulatuslike ettepanekute koostamises ELi eelarvesüsteemi läbivaatamiseks, mille komisjon esitab komitee hinnangul eeldatavasti 2016. aastal;

| 7. | kordab üleskutset komisjonile käivitada uuesti arutelu SKP täiendamise üle ning uurida vajadust ja võimalusi heaolu ja säästva arengu täiendavate näitajate väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

7.

kordab üleskutset komisjonile käivitada uuesti arutelu SKP täiendamise üle ning uurida vajadust ja võimalusi heaolu ja säästva arengu täiendavate näitajate väljatöötamiseks;

| 8. | väljendab kahetsust, et komisjoni 2016. aasta tööprogrammis ei viidata ELi linnade tegevuskavale, arvestades pakilist vajadust integreerituma lähenemisviisi järele ELi selle valdkonna poliitikas ja õigusaktides; kordab seoses sellega oma üleskutset esitada Euroopa Liidu linnade tegevuskava valge raamat; |
| --- | --- |

8.

väljendab kahetsust, et komisjoni 2016. aasta tööprogrammis ei viidata ELi linnade tegevuskavale, arvestades pakilist vajadust integreerituma lähenemisviisi järele ELi selle valdkonna poliitikas ja õigusaktides; kordab seoses sellega oma üleskutset esitada Euroopa Liidu linnade tegevuskava valge raamat;

| 9. | kutsub komisjoni üles kaaluma eesistujariigi Luksemburgi ettepanekut võtta vastu „Euroopa piiriülese koostöö konventsioon piirialade suhtes erisätete kehtestamiseks” ja soovib olla aktiivselt kaasatud piiriüleste takistuste läbivaatamisse, mida komisjon pragu teostab; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles kaaluma eesistujariigi Luksemburgi ettepanekut võtta vastu „Euroopa piiriülese koostöö konventsioon piirialade suhtes erisätete kehtestamiseks” ja soovib olla aktiivselt kaasatud piiriüleste takistuste läbivaatamisse, mida komisjon pragu teostab;

| 10. | kordab oma üleskutset komisjonile koostada roheline raamat liikuvuse kohta geograafilisi ja demograafilisi väljakutseid pakkuvates piirkondades; |
| --- | --- |

10.

kordab oma üleskutset komisjonile koostada roheline raamat liikuvuse kohta geograafilisi ja demograafilisi väljakutseid pakkuvates piirkondades;

| 11. | kutsub komisjoni üles esitama maapiirkondi käsitleva valge raamatu, et arendada maapiirkondade tohutut tööhõive- ja kasvupotentsiaali, sh linna-maa kontekstis; kordab vajadust ühise põllumajanduspoliitika lihtsustamise järele; ootab ka piimaturu toimimise aruannet, mille kohta komitee on juba edastanud väga konkreetsed soovitused; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles esitama maapiirkondi käsitleva valge raamatu, et arendada maapiirkondade tohutut tööhõive- ja kasvupotentsiaali, sh linna-maa kontekstis; kordab vajadust ühise põllumajanduspoliitika lihtsustamise järele; ootab ka piimaturu toimimise aruannet, mille kohta komitee on juba edastanud väga konkreetsed soovitused;

| 12. | kutsub komisjoni üles esitama selge rakenduskava meremajanduse kasvu kohta ning kutsub üles looma täiendava meetmena oskuste arendamiseks ja ideede vahendamiseks mereuuringute valdkonnast erasektorile spetsiifilise meremajanduse teadmis- ja innovaatikakogukonna; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles esitama selge rakenduskava meremajanduse kasvu kohta ning kutsub üles looma täiendava meetmena oskuste arendamiseks ja ideede vahendamiseks mereuuringute valdkonnast erasektorile spetsiifilise meremajanduse teadmis- ja innovaatikakogukonna;

| 13. | toetab komisjoni püüdlusi uudsete rahastamisvahendite kasutamise hõlbustamisel; toonitab, et selliste vahendite lihtsustamist tuleb jätkata, ja ärgitab komisjoni tegema tihedas dialoogis linnade, piirkondade, EIP ja sotsiaalpartnerite esindajatega otsused kõigi vajalike õiguslike lahenduste kohta, et mitte korrata vigu, mis tehti programmitöö perioodi 2007–2013 alguses; |
| --- | --- |

13.

toetab komisjoni püüdlusi uudsete rahastamisvahendite kasutamise hõlbustamisel; toonitab, et selliste vahendite lihtsustamist tuleb jätkata, ja ärgitab komisjoni tegema tihedas dialoogis linnade, piirkondade, EIP ja sotsiaalpartnerite esindajatega otsused kõigi vajalike õiguslike lahenduste kohta, et mitte korrata vigu, mis tehti programmitöö perioodi 2007–2013 alguses;

Säästev areng

| 14. | uurib hoolikalt uut ringmajanduse paketti, sh selle tegevuskava ja uut seadusandlikku ettepanekut, millega muudetakse ELi jäätmealaseid õigusakte, ning selle mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; |
| --- | --- |

14.

uurib hoolikalt uut ringmajanduse paketti, sh selle tegevuskava ja uut seadusandlikku ettepanekut, millega muudetakse ELi jäätmealaseid õigusakte, ning selle mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele;

| 15. | kutsub komisjoni üles innustama Euroopat suuremale koostööle energia valdkonnas ja tunnustama selgelt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli ja panust energialiidu poliitika alal, iseäranis taastuvenergia mikrotootmises, energiatõhususes, energia siseturu rakendamises, energiataristus ja energiaallikate mitmekesistamise poliitikas, samuti innovaatilises energiatehnoloogias; avaldab valmisolekut osaleda aktiivselt energiataristu foorumis ja teha koostööd Euroopa energeetikasektorit reguleerivate asutustega; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles innustama Euroopat suuremale koostööle energia valdkonnas ja tunnustama selgelt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli ja panust energialiidu poliitika alal, iseäranis taastuvenergia mikrotootmises, energiatõhususes, energia siseturu rakendamises, energiataristus ja energiaallikate mitmekesistamise poliitikas, samuti innovaatilises energiatehnoloogias; avaldab valmisolekut osaleda aktiivselt energiataristu foorumis ja teha koostööd Euroopa energeetikasektorit reguleerivate asutustega;

| 16. | kutsub komisjoni üles võtma uue energiaturukorralduse struktuuri väljatöötamisel arvesse tarbijate seisukohti ja ootusi ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemusi ja häid tavasid; avaldab valmisolekut anda aktiivne panus kodanike energiafoorumi töösse; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles võtma uue energiaturukorralduse struktuuri väljatöötamisel arvesse tarbijate seisukohti ja ootusi ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemusi ja häid tavasid; avaldab valmisolekut anda aktiivne panus kodanike energiafoorumi töösse;

| 17. | tervitab komisjoni algatust – isegi kui see ei ole seadusandlik algatus – Euroopa kosmosestrateegia vastuvõtmiseks ja loodab, et see toetab kosmosetehnoloogia rakenduste turgu, et soodustada VKEde teket asjaomases sektoris; kutsub seoses sellega üles kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi suuremal määral Euroopa kosmosestrateegia kavandamise ja rakendamise etapis; |
| --- | --- |

17.

tervitab komisjoni algatust – isegi kui see ei ole seadusandlik algatus – Euroopa kosmosestrateegia vastuvõtmiseks ja loodab, et see toetab kosmosetehnoloogia rakenduste turgu, et soodustada VKEde teket asjaomases sektoris; kutsub seoses sellega üles kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi suuremal määral Euroopa kosmosestrateegia kavandamise ja rakendamise etapis;

| 18. | palub komisjonil toetada kohalikke ja piirkondlikke algatusi vastupanuvõimeliste linnade kampaania raames, mida juhib ÜRO oma Sendai raamistiku kaudu, ja kordab oma üleskutset komisjonile lisada vastupanuvõime tugevdamine kindlalt arengupoliitika meetmete hulka; kohene tegutsemine oleks märksa kulutõhusam püüdlusest muuta vastupanuvõimeliseks juba rajatud taristut; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil toetada kohalikke ja piirkondlikke algatusi vastupanuvõimeliste linnade kampaania raames, mida juhib ÜRO oma Sendai raamistiku kaudu, ja kordab oma üleskutset komisjonile lisada vastupanuvõime tugevdamine kindlalt arengupoliitika meetmete hulka; kohene tegutsemine oleks märksa kulutõhusam püüdlusest muuta vastupanuvõimeliseks juba rajatud taristut;

| 19. | tervitab komisjoni otsust ühendada linnapeade pakti algatuse ja algatuse „Mayors Adapt” haldamine ning avaldab valmisolekut anda aktiivne panus kliimale ja energiale pühendatud uue integreeritud linnapeade pakti edendamisse kogu maailmas. Komitee rõhutab siiski veelkord, et ei tohiks jätta kõrvale muid kohaliku ja piirkondliku koostöö vorme kliima- ja energeetikaküsimustes; |
| --- | --- |

19.

tervitab komisjoni otsust ühendada linnapeade pakti algatuse ja algatuse „Mayors Adapt” haldamine ning avaldab valmisolekut anda aktiivne panus kliimale ja energiale pühendatud uue integreeritud linnapeade pakti edendamisse kogu maailmas. Komitee rõhutab siiski veelkord, et ei tohiks jätta kõrvale muid kohaliku ja piirkondliku koostöö vorme kliima- ja energeetikaküsimustes;

| 20. | väljendab kahetsust, et tööprogrammis puudub selge viide Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastuvõetud liidu üldisele keskkonnaalasele tegevusprogrammile aastani 2020 (1); kutsub iseäranis komisjoni üles rakendama oma prioriteetset eesmärki nr 4: saada rakendamise tõhustamise teel maksimaalset kasu ELi keskkonnaalastest õigusaktidest; tervitab keskkonnaaruandlust käsitlevat kavandatud REFITi algatust, ent kordab üleskutset võtta vastu uus direktiiv keskkonnaasjades kohtu poole pöördumise kohta ja esitada ettepanek keskkonnajärelevalve ja keskkonnanõuete täitmise kohta (2); |
| --- | --- |

20.

väljendab kahetsust, et tööprogrammis puudub selge viide Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastuvõetud liidu üldisele keskkonnaalasele tegevusprogrammile aastani 2020 (1); kutsub iseäranis komisjoni üles rakendama oma prioriteetset eesmärki nr 4: saada rakendamise tõhustamise teel maksimaalset kasu ELi keskkonnaalastest õigusaktidest; tervitab keskkonnaaruandlust käsitlevat kavandatud REFITi algatust, ent kordab üleskutset võtta vastu uus direktiiv keskkonnaasjades kohtu poole pöördumise kohta ja esitada ettepanek keskkonnajärelevalve ja keskkonnanõuete täitmise kohta (2);

| 21. | märgib murelikult, et demograafilised muutused, sotsiaalmajanduslik kriis ja geograafiliselt koondunud rändevood võivad võimendada Euroopa piirkondades tervishoiu valdkonnas juba olemasolevaid ebavõrdsusi ja muutuda väljakutseks tõhusatele, juurdepääsetavatele ja kindlatele tervishoiusüsteemidele, ning kutsub komisjoni tellima uuringu, mis käsitleb kõiki neid olukorda raskendavaid tegureid ja meetodeid, mille abil Euroopa piirkonnad saavad muuta selle väljakutse võimaluseks; |
| --- | --- |

21.

märgib murelikult, et demograafilised muutused, sotsiaalmajanduslik kriis ja geograafiliselt koondunud rändevood võivad võimendada Euroopa piirkondades tervishoiu valdkonnas juba olemasolevaid ebavõrdsusi ja muutuda väljakutseks tõhusatele, juurdepääsetavatele ja kindlatele tervishoiusüsteemidele, ning kutsub komisjoni tellima uuringu, mis käsitleb kõiki neid olukorda raskendavaid tegureid ja meetodeid, mille abil Euroopa piirkonnad saavad muuta selle väljakutse võimaluseks;

| 22. | kutsub komisjoni üles võtma meetmeid toidu raiskamise valdkonnas, seades 2025. aastaks eesmärgi vähendada toidujäätmeid vähemalt 30 %, iseäranis seetõttu, et paljud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kogu Euroopas vajavad toidu raiskamise vähendamise meetmete ja algatuste puhul juhiseid ja õiguskindlust; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles võtma meetmeid toidu raiskamise valdkonnas, seades 2025. aastaks eesmärgi vähendada toidujäätmeid vähemalt 30 %, iseäranis seetõttu, et paljud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kogu Euroopas vajavad toidu raiskamise vähendamise meetmete ja algatuste puhul juhiseid ja õiguskindlust;

| 23. | kordab oma üleskutseid võtta ELi meetmetes, rahastamismehhanismides ja prioriteetides arvesse väikeste ja keskmise suurusega linnade koondmõju, sest ligikaudu 56 % linnadest on väikesed ja keskmise suurusega linnad, mille elanikkond jääb vahemikku 5 000 kuni 100 000; |
| --- | --- |

23.

kordab oma üleskutseid võtta ELi meetmetes, rahastamismehhanismides ja prioriteetides arvesse väikeste ja keskmise suurusega linnade koondmõju, sest ligikaudu 56 % linnadest on väikesed ja keskmise suurusega linnad, mille elanikkond jääb vahemikku 5 000 kuni 100 000;

Siseturg

| 24. | ärgitab komisjoni esitama kiiresti algatused, mille ta on kavandanud ühtse turu strateegia elluviimiseks; toonitab, et sellega seotud meetmete territoriaalset mõju tuleb täielikult hinnata; |
| --- | --- |

24.

ärgitab komisjoni esitama kiiresti algatused, mille ta on kavandanud ühtse turu strateegia elluviimiseks; toonitab, et sellega seotud meetmete territoriaalset mõju tuleb täielikult hinnata;

| 25. | tõstab esile, et digitaalse ühtse turu rakendamisel on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks võtmetähtsus; kutsub Euroopa Komisjoni üles andma korrapäraselt aru digitaalse lõhe ületamisel iseäranis kohalikul ja piirkondlikul tasandil tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

25.

tõstab esile, et digitaalse ühtse turu rakendamisel on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks võtmetähtsus; kutsub Euroopa Komisjoni üles andma korrapäraselt aru digitaalse lõhe ületamisel iseäranis kohalikul ja piirkondlikul tasandil tehtud edusammudest;

| 26. | tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust vaadata läbi audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv ja soovib, et seejuures võetaks arvesse piirkondlikku mõõdet ja spetsifikaate; |
| --- | --- |

26.

tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust vaadata läbi audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv ja soovib, et seejuures võetaks arvesse piirkondlikku mõõdet ja spetsifikaate;

| 27. | rõhutab vajadust strateegia järele IKT taristu arendamise toetamiseks iseäranis maa- ja äärepoolsetes piirkondades ning üldisemalt mahajäänud piirkondades, teadvustades, et lairiba ja ultralairiba ühenduvusteenuste arendamine võib olla võimas majanduskasvu stiimul; |
| --- | --- |

27.

rõhutab vajadust strateegia järele IKT taristu arendamise toetamiseks iseäranis maa- ja äärepoolsetes piirkondades ning üldisemalt mahajäänud piirkondades, teadvustades, et lairiba ja ultralairiba ühenduvusteenuste arendamine võib olla võimas majanduskasvu stiimul;

| 28. | tervitab komisjoni keskendumist osalustarbimise või ühistarbimise potentsiaali vallandamisele ja ootab, et komisjon esitaks peatselt ettepanekud kooskõlastatud lähenemisviisi kohta selle suhtes kohaldatavate eeskirjade osas, võttes arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsat rolli ning vajadust tagada tarbijate õigused; |
| --- | --- |

28.

tervitab komisjoni keskendumist osalustarbimise või ühistarbimise potentsiaali vallandamisele ja ootab, et komisjon esitaks peatselt ettepanekud kooskõlastatud lähenemisviisi kohta selle suhtes kohaldatavate eeskirjade osas, võttes arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsat rolli ning vajadust tagada tarbijate õigused;

| 29. | toetab komisjoni püüdlusi VKEsid ja idufirmasid takistavate regulatiivsete tõkete käsitlemisel ning tervitab komisjoni kavatsust teha ettepanek algatuse kohta, millega antaks ettevõtjatele pärast pankrotti teine võimalus; rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist panust tugevate ettevõtluse ökosüsteemide tekkes ning toonitab seega vajadust integreerida nad VKEsid käsitleva poliitika juhtimisse ja eeskätt VKEde saadikute võrku; |
| --- | --- |

29.

toetab komisjoni püüdlusi VKEsid ja idufirmasid takistavate regulatiivsete tõkete käsitlemisel ning tervitab komisjoni kavatsust teha ettepanek algatuse kohta, millega antaks ettevõtjatele pärast pankrotti teine võimalus; rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist panust tugevate ettevõtluse ökosüsteemide tekkes ning toonitab seega vajadust integreerida nad VKEsid käsitleva poliitika juhtimisse ja eeskätt VKEde saadikute võrku;

| 30. | kutsub komisjoni üles jätkama jõupingutusi kapitaliturgude liidu loomiseks ja kordab vajadust viia tulevastest regulatiivsetest meetmetest põhjustatud halduskoormus miinimumini ning hoida ära ülemäärase riski võtmine ja finantsturgude ebastabiilsus; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles jätkama jõupingutusi kapitaliturgude liidu loomiseks ja kordab vajadust viia tulevastest regulatiivsetest meetmetest põhjustatud halduskoormus miinimumini ning hoida ära ülemäärase riski võtmine ja finantsturgude ebastabiilsus;

| 31. | tervitab komisjoni kavatsust esitada käibemaksu tegevuskava, kohaldada maksubaasi kahanemisele ja kasumi ümberpaigutamisele rahvusvahelisi standardeid ja selgitada ELi käibemaksudirektiivi 2016. aastal toimuva läbivaatamise raames tingimusi, mille alusel saab avaliku õiguse alusel korraldatud või riigihankeõiguse kohaldamisalast välja jääva omavalitsustevahelise koostöö maksustamata jätmist pidada ELi õigusega kooskõlas olevaks; |
| --- | --- |

31.

tervitab komisjoni kavatsust esitada käibemaksu tegevuskava, kohaldada maksubaasi kahanemisele ja kasumi ümberpaigutamisele rahvusvahelisi standardeid ja selgitada ELi käibemaksudirektiivi 2016. aastal toimuva läbivaatamise raames tingimusi, mille alusel saab avaliku õiguse alusel korraldatud või riigihankeõiguse kohaldamisalast välja jääva omavalitsustevahelise koostöö maksustamata jätmist pidada ELi õigusega kooskõlas olevaks;

| 32. | võtab teadmiseks komisjoni avalduse, et ta võtab tagasi oma praeguse ettepaneku äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kohta, mille üle komitee oli väljendanud heameelt, ent küsib eneselt, millises ulatuses ennetab komisjoni kavatsus asendada see ettepanekutega selle kohta, kuidas järkjärgulise lähenemisviisi abil liikuda kohustusliku äriühingu tulumaksu maksubaasi poole, sellel teemal toimuva avaliku konsultatsiooni tulemust; |
| --- | --- |

32.

võtab teadmiseks komisjoni avalduse, et ta võtab tagasi oma praeguse ettepaneku äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kohta, mille üle komitee oli väljendanud heameelt, ent küsib eneselt, millises ulatuses ennetab komisjoni kavatsus asendada see ettepanekutega selle kohta, kuidas järkjärgulise lähenemisviisi abil liikuda kohustusliku äriühingu tulumaksu maksubaasi poole, sellel teemal toimuva avaliku konsultatsiooni tulemust;

| 33. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et puudub selgitus Euroopa Komisjoni otsuse kohta lükata edasi tööjõu liikuvuse paketi vastuvõtmine, millest pidi saama üks komisjoni juhtalgatusi tegelemaks sotsiaalse dumpingu ja sotsiaalturismiga ning tugevdamaks sotsiaalseid õigusi Euroopas ja mis peaks komitee arvates sisaldama töötajate lähetamise direktiivi läbivaatamist; |
| --- | --- |

33.

peab äärmiselt kahetsusväärseks, et puudub selgitus Euroopa Komisjoni otsuse kohta lükata edasi tööjõu liikuvuse paketi vastuvõtmine, millest pidi saama üks komisjoni juhtalgatusi tegelemaks sotsiaalse dumpingu ja sotsiaalturismiga ning tugevdamaks sotsiaalseid õigusi Euroopas ja mis peaks komitee arvates sisaldama töötajate lähetamise direktiivi läbivaatamist;

| 34. | ootab komisjoni ettepanekut töö- ja eraelu ühitamise väljakutsete – eriti naiste tööturul osalemisega seonduva – paremaks käsitlemiseks, iseäranis vaadates läbi lapsehoolduspuhkust käsitleva 2010. aasta direktiivi, lahendades rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi puhul praegu valitseva institutsioonilise ummikseisu ja esitades konkreetse strateegia soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ELis; |
| --- | --- |

34.

ootab komisjoni ettepanekut töö- ja eraelu ühitamise väljakutsete – eriti naiste tööturul osalemisega seonduva – paremaks käsitlemiseks, iseäranis vaadates läbi lapsehoolduspuhkust käsitleva 2010. aasta direktiivi, lahendades rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi puhul praegu valitseva institutsioonilise ummikseisu ja esitades konkreetse strateegia soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ELis;

| 35. | kutsub komisjoni tegema ettepaneku töötajate kaitset tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest käsitleva direktiivi läbivaatamiseks ning esitama tööga seotud luu- ja lihaskonna vaevusi käsitleva direktiivi ettepaneku; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni tegema ettepaneku töötajate kaitset tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest käsitleva direktiivi läbivaatamiseks ning esitama tööga seotud luu- ja lihaskonna vaevusi käsitleva direktiivi ettepaneku;

| 36. | toonitab, et Euroopa uute oskuste tegevuskava peaks keskenduma uutele jõupingutustele Euroopa kõrgharidussüsteemide ajakohastamiseks, samuti ettepanekutele selle tagamiseks, et kõigil inimestel ELis oleks õigus ja võimalus omandada minimaalne hariduse ja oskuste tase, tipptaseme saavutamisele ja uuenduse stimuleerimisele hariduses ning kutsehariduses ja -koolituses, edendades digitaaloskuste õpetamist ja hariduse rolli noorte radikaliseerumise vältimiseks; |
| --- | --- |

36.

toonitab, et Euroopa uute oskuste tegevuskava peaks keskenduma uutele jõupingutustele Euroopa kõrgharidussüsteemide ajakohastamiseks, samuti ettepanekutele selle tagamiseks, et kõigil inimestel ELis oleks õigus ja võimalus omandada minimaalne hariduse ja oskuste tase, tipptaseme saavutamisele ja uuenduse stimuleerimisele hariduses ning kutsehariduses ja -koolituses, edendades digitaaloskuste õpetamist ja hariduse rolli noorte radikaliseerumise vältimiseks;

Majandus- ja rahaliit

| 37. | tervitab komisjoni valmisolekut parandada ELi majandusjuhtimise demokraatlikku aruandluskohustust, mis riigi tasandist madalama tasandi ametiasutusi kaasamata ei oleks täielik; |
| --- | --- |

37.

tervitab komisjoni valmisolekut parandada ELi majandusjuhtimise demokraatlikku aruandluskohustust, mis riigi tasandist madalama tasandi ametiasutusi kaasamata ei oleks täielik;

| 38. | kutsub komisjoni üles hindama uute ESA 2010 eeskirjade mõju kohalike ja piirkondlike omavalitsuste investeerimisvõimele; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni üles hindama uute ESA 2010 eeskirjade mõju kohalike ja piirkondlike omavalitsuste investeerimisvõimele;

| 39. | võtab teadmiseks komisjoni algatused seoses majandus- ja rahaliidu väljakujundamisel 1. etapist 2. etappi üleminekuga, sh 2017. aasta kevadeks kavandatud valge raamatu; rõhutab, et iga rakendamise etapi suhtes tuleb teha eraldi otsus; |
| --- | --- |

39.

võtab teadmiseks komisjoni algatused seoses majandus- ja rahaliidu väljakujundamisel 1. etapist 2. etappi üleminekuga, sh 2017. aasta kevadeks kavandatud valge raamatu; rõhutab, et iga rakendamise etapi suhtes tuleb teha eraldi otsus;

| 40. | rõhutab, et majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme täiendamiseks on ülioluline tegeleda piirkondlike erinevustega; tõstab esile, et sotsiaalnäitajate tulemustabelile tuleks lisada piirkondlike erinevuste näitajad; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme täiendamiseks on ülioluline tegeleda piirkondlike erinevustega; tõstab esile, et sotsiaalnäitajate tulemustabelile tuleks lisada piirkondlike erinevuste näitajad;

Õigus, põhiõigused ja ränne

| 41. | leiab, et mitmetasandiline valitsemine võimaldab käsitleda põhiõiguste kaitset tegelikkuses ja aitab kaasa kodanike Euroopa rajamise ja kindlustamise protsessile; |
| --- | --- |

41.

leiab, et mitmetasandiline valitsemine võimaldab käsitleda põhiõiguste kaitset tegelikkuses ja aitab kaasa kodanike Euroopa rajamise ja kindlustamise protsessile;

| 42. | leiab, et tõhusa piiriülese õiguskaitse seisukohalt on otsustav tähtsus vastastikusel usaldusel, arvestades, et terrorism ja radikaliseerumine, organiseeritud kuritegevus ja küberkuritegevus on olemuselt riigiülesed nähtused ning neile tuleb vastata ELi tasandil; tervitab komisjoni võetud kohustust pöörata suuremat tähelepanu operatiivkoostööle ja selleks vajalikele vahenditele; |
| --- | --- |

42.

leiab, et tõhusa piiriülese õiguskaitse seisukohalt on otsustav tähtsus vastastikusel usaldusel, arvestades, et terrorism ja radikaliseerumine, organiseeritud kuritegevus ja küberkuritegevus on olemuselt riigiülesed nähtused ning neile tuleb vastata ELi tasandil; tervitab komisjoni võetud kohustust pöörata suuremat tähelepanu operatiivkoostööle ja selleks vajalikele vahenditele;

| 43. | märgib, et Euroopa rände tegevuskava ja selle rakendusalgatused keskenduvad solidaarsuse ja vastutuse põhimõtetele; toonitab, et need põhimõtted ja inimõiguste austamine ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võimekus peaksid olema kõigi ELi rändepoliitika meetmete keskmes ning neile tuleks keskenduda ka asjaomaste meetmete rakendamisel liikmesriikides; |
| --- | --- |

43.

märgib, et Euroopa rände tegevuskava ja selle rakendusalgatused keskenduvad solidaarsuse ja vastutuse põhimõtetele; toonitab, et need põhimõtted ja inimõiguste austamine ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võimekus peaksid olema kõigi ELi rändepoliitika meetmete keskmes ning neile tuleks keskenduda ka asjaomaste meetmete rakendamisel liikmesriikides;

| 44. | märgib, et ELi rahastus pagulaskriisiga tegelemiseks on suurenenud ja kutsub komisjoni üles teostama analüüsi selle kasutamise lisaväärtuse ja ulatuse kohta iseäranis kohalike ja piirkondlike omavalitsuste puhul; rõhutab, et rände ja integratsiooni haldamiseks vahendite suunamisel ja eraldamisel tuleb tegutseda kiiremini; ärgitab komisjoni tagama, et praegu pagulasi vastuvõtvad ja võõrustavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused varustataks kiiresti pagulaste esmavajaduste rahuldamiseks vajalike finantsressurssidega; |
| --- | --- |

44.

märgib, et ELi rahastus pagulaskriisiga tegelemiseks on suurenenud ja kutsub komisjoni üles teostama analüüsi selle kasutamise lisaväärtuse ja ulatuse kohta iseäranis kohalike ja piirkondlike omavalitsuste puhul; rõhutab, et rände ja integratsiooni haldamiseks vahendite suunamisel ja eraldamisel tuleb tegutseda kiiremini; ärgitab komisjoni tagama, et praegu pagulasi vastuvõtvad ja võõrustavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused varustataks kiiresti pagulaste esmavajaduste rahuldamiseks vajalike finantsressurssidega;

| 45. | tunneb heameelt selle üle, et teada on antud algatustest ELi varjupaiga eeskirjade puuduste kõrvaldamiseks ja pikaajalise kogu ELi hõlmava ümberpaigutamise ja ümberasustamise süsteemi esitamisest; tervitab sellega seoses Dublini määruse plaanitud edasiarendamist, et saavutada kindlate ja õiglaste kvootide alusel koormuse õiglane jaotumine; rõhutab, et Dublini menetluse üksmeelselt kokkulepitud nõuded jäävad kehtima ja et kõik liikmesriigid peavad kinni pidama Euroopa Liidu vastuvõtu- ja menetlusstandarditest; |
| --- | --- |

45.

tunneb heameelt selle üle, et teada on antud algatustest ELi varjupaiga eeskirjade puuduste kõrvaldamiseks ja pikaajalise kogu ELi hõlmava ümberpaigutamise ja ümberasustamise süsteemi esitamisest; tervitab sellega seoses Dublini määruse plaanitud edasiarendamist, et saavutada kindlate ja õiglaste kvootide alusel koormuse õiglane jaotumine; rõhutab, et Dublini menetluse üksmeelselt kokkulepitud nõuded jäävad kehtima ja et kõik liikmesriigid peavad kinni pidama Euroopa Liidu vastuvõtu- ja menetlusstandarditest;

| 46. | rõhutab erilist vajadust edendada Euroopa Liidu välispiiride kaitset; toonitab, et vältida tuleks meetmeid, mis seavad ohtu Schengeni alal vaba liikumise põhimõtte; tunnistab samas, et erandlikel asjaoludel võib Euroopa Liidu sisepiiridel teostada kontrolle vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tagamiseks; ärgitab komisjoni samuti kaaluma, kas tulevikus on tarvis algatusi pagulaste integreerimise lihtsustamiseks, luues nt rände- ja integratsioonipartnerlusi päritolu- ja sihtriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel; |
| --- | --- |

46.

rõhutab erilist vajadust edendada Euroopa Liidu välispiiride kaitset; toonitab, et vältida tuleks meetmeid, mis seavad ohtu Schengeni alal vaba liikumise põhimõtte; tunnistab samas, et erandlikel asjaoludel võib Euroopa Liidu sisepiiridel teostada kontrolle vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tagamiseks; ärgitab komisjoni samuti kaaluma, kas tulevikus on tarvis algatusi pagulaste integreerimise lihtsustamiseks, luues nt rände- ja integratsioonipartnerlusi päritolu- ja sihtriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel;

| 47. | märgib ära komisjoni ettepaneku turvaliste päritoluriikide nimekirja kohta ja kohustub tegelema kohalikul ja piirkondlikul tasandil poliitikameetmete kujundamise ja parimate tavade vahetamisega oma ühiste nõuandekomiteede ja töörühmade kaudu, mis hõlmavad kõiki seitset komisjoni ettepanekus loetletud riiki; |
| --- | --- |

47.

märgib ära komisjoni ettepaneku turvaliste päritoluriikide nimekirja kohta ja kohustub tegelema kohalikul ja piirkondlikul tasandil poliitikameetmete kujundamise ja parimate tavade vahetamisega oma ühiste nõuandekomiteede ja töörühmade kaudu, mis hõlmavad kõiki seitset komisjoni ettepanekus loetletud riiki;

| 48. | kutsub komisjoni kujundama välja tõhusa tagasipöördumispoliitika, mida rakendataks kiiresti ning austades selliste rändajate inimväärikust ja põhiõigusi, kellel ei ole õigust varjupaigale ja keda on võimalik turvaliselt tagasi saata. See on vajalik tagamaks, et ressursid suunataks tõelistele abivajajatele, ja aitamaks vältida edasiste sotsiaalsete konfliktide tekkimist, mis võivad rajada teed ekstremismile; |
| --- | --- |

48.

kutsub komisjoni kujundama välja tõhusa tagasipöördumispoliitika, mida rakendataks kiiresti ning austades selliste rändajate inimväärikust ja põhiõigusi, kellel ei ole õigust varjupaigale ja keda on võimalik turvaliselt tagasi saata. See on vajalik tagamaks, et ressursid suunataks tõelistele abivajajatele, ja aitamaks vältida edasiste sotsiaalsete konfliktide tekkimist, mis võivad rajada teed ekstremismile;

ELi kaubanduspoliitika

| 49. | tervitab komisjoni ettepanekut võtta seoses Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse ning kõigi muude käimasolevate ja tulevaste kaubandusläbirääkimistega kasutusele uus investeerimiskohtu süsteem; tunneb iseäranis heameelt asjaolu üle, et uus leping hõlmab valitsuste reguleerimisõigust, ent kutsub siiski üles andma edasisi üksikasjalikke selgitusi selle kohta, kuidas see praeguse investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismiga võrreldes olukorda parandab; |
| --- | --- |

49.

tervitab komisjoni ettepanekut võtta seoses Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse ning kõigi muude käimasolevate ja tulevaste kaubandusläbirääkimistega kasutusele uus investeerimiskohtu süsteem; tunneb iseäranis heameelt asjaolu üle, et uus leping hõlmab valitsuste reguleerimisõigust, ent kutsub siiski üles andma edasisi üksikasjalikke selgitusi selle kohta, kuidas see praeguse investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismiga võrreldes olukorda parandab;

| 50. | ärgitab komisjoni hindama enne kaubandusläbirääkimiste avamist kaubanduslepingute võimalikku majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju sh VKEdele, tarbijatele, konkreetsetele majandussektoritele, inimõigustele ja arenguriikidele; toonitab iseäranis vajadust selgitada, kas ja millal võib Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus avaldada mõju kohalikele avalikele teenustele; |
| --- | --- |

50.

ärgitab komisjoni hindama enne kaubandusläbirääkimiste avamist kaubanduslepingute võimalikku majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju sh VKEdele, tarbijatele, konkreetsetele majandussektoritele, inimõigustele ja arenguriikidele; toonitab iseäranis vajadust selgitada, kas ja millal võib Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus avaldada mõju kohalikele avalikele teenustele;

| 51. | väljendab kahetsust kohaliku ja piirkondliku mõõtme jätkuva kõrvalejätmise pärast kaubandusläbirääkimistest ja kutsub komisjoni üles seda oma uues kaubandus- ja investeerimisstrateegias korrigeerima; selles kontekstis kutsub komisjoni üles kaasama komitee teenustekaubanduse lepingu läbirääkimiste protsessi, andes komiteele eeskätt sarnase ligipääsu läbirääkimisdokumentidele nagu Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerlusegi puhul; |
| --- | --- |

51.

väljendab kahetsust kohaliku ja piirkondliku mõõtme jätkuva kõrvalejätmise pärast kaubandusläbirääkimistest ja kutsub komisjoni üles seda oma uues kaubandus- ja investeerimisstrateegias korrigeerima; selles kontekstis kutsub komisjoni üles kaasama komitee teenustekaubanduse lepingu läbirääkimiste protsessi, andes komiteele eeskätt sarnase ligipääsu läbirääkimisdokumentidele nagu Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerlusegi puhul;

Stabiilsus ja koostöö väljaspool Euroopa Liitu

| 52. | rõhutab Liibüa, Süüria ja Ukraina konfliktidele rahumeelse lahenduse leidmise pakilisust. Komitee pakub kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalust inimestevahelises diplomaatias ning kordab oma valmisolekut tegutseda detsentraliseerimisreformi rakendamise suunas Ukrainas ja teeb ettepaneku tugevdada koostöösidemeid Euroopa ja Liibüa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, seades eesmärgiks suutlikkuse suurendamise ja territoriaalse arengu, sh enne üldise sisekokkuleppe täielikku rakendamist; |
| --- | --- |

52.

rõhutab Liibüa, Süüria ja Ukraina konfliktidele rahumeelse lahenduse leidmise pakilisust. Komitee pakub kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalust inimestevahelises diplomaatias ning kordab oma valmisolekut tegutseda detsentraliseerimisreformi rakendamise suunas Ukrainas ja teeb ettepaneku tugevdada koostöösidemeid Euroopa ja Liibüa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, seades eesmärgiks suutlikkuse suurendamise ja territoriaalse arengu, sh enne üldise sisekokkuleppe täielikku rakendamist;

| 53. | tervitab komisjoni kavatsust luua paremini suunatud raamistik, et toetada Euroopa naabruspoliitika raames partnerriikide stabiliseerimist ja demokraatlikku arengut; rõhutab, et uues poliitikas tuleb valida territoriaalne lähenemisviis ja hõlmata selle strateegilistesse eesmärkidesse detsentraliseerimisprotsessi toetamine; kohustub sellele lähenemisviisile oma kahe koostööplatvormi – Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM) ja idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverentsi (CORLEAP) – kaudu kaasa aitama; |
| --- | --- |

53.

tervitab komisjoni kavatsust luua paremini suunatud raamistik, et toetada Euroopa naabruspoliitika raames partnerriikide stabiliseerimist ja demokraatlikku arengut; rõhutab, et uues poliitikas tuleb valida territoriaalne lähenemisviis ja hõlmata selle strateegilistesse eesmärkidesse detsentraliseerimisprotsessi toetamine; kohustub sellele lähenemisviisile oma kahe koostööplatvormi – Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM) ja idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverentsi (CORLEAP) – kaudu kaasa aitama;

| 54. | tervitab komisjoni kavatsust jätkata tegevust ELi kandidaatriikide ühinemisväljavaadete konkretiseerimiseks; ärgitab komisjoni laienemise arenguaruannete kontekstis üksikasjalikumalt uurima kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse olukorda laienemisprotsessis osalevates riikides. Sellele keskendub ühiste nõuandekomiteede ja töörühmade tegevus; |
| --- | --- |

54.

tervitab komisjoni kavatsust jätkata tegevust ELi kandidaatriikide ühinemisväljavaadete konkretiseerimiseks; ärgitab komisjoni laienemise arenguaruannete kontekstis üksikasjalikumalt uurima kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse olukorda laienemisprotsessis osalevates riikides. Sellele keskendub ühiste nõuandekomiteede ja töörühmade tegevus;

| 55. | tervitab väljapakutud Cotonou lepingu järgset poliitikat ja komisjoni kavatsust suurendada välispoliitika sidusust; rõhutab vajadust arendada arengupoliitika raames kohalikku demokraatiat ja haldussuutlikkust ning edendada piirkondlikku lõimumist partnerpiirkondades ja detsentraliseeritud arengukoostööd partnerpiirkondadega; |
| --- | --- |

55.

tervitab väljapakutud Cotonou lepingu järgset poliitikat ja komisjoni kavatsust suurendada välispoliitika sidusust; rõhutab vajadust arendada arengupoliitika raames kohalikku demokraatiat ja haldussuutlikkust ning edendada piirkondlikku lõimumist partnerpiirkondades ja detsentraliseeritud arengukoostööd partnerpiirkondadega;

| 56. | kutsub komisjoni üles võtma avalike konsulteerimiste raames antud vastuste kaalumisel arvesse panuste erinevat päritolu, eristades erihuve esindavaid vastuseid üldhuve esindavatest, mille hulka kuuluvad ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panused; rõhutab, et on oluline seda ulatuse erinevust arvesse võtta, muu hulgas selleks, et hinnata konkreetsete seadusandlike ettepanekute puhul vajadust koostada nende territoriaalse mõju hinnang; |
| --- | --- |

56.

kutsub komisjoni üles võtma avalike konsulteerimiste raames antud vastuste kaalumisel arvesse panuste erinevat päritolu, eristades erihuve esindavaid vastuseid üldhuve esindavatest, mille hulka kuuluvad ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panused; rõhutab, et on oluline seda ulatuse erinevust arvesse võtta, muu hulgas selleks, et hinnata konkreetsete seadusandlike ettepanekute puhul vajadust koostada nende territoriaalse mõju hinnang;

Kodakondsus ja valitsemistava

| 57. | rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib olla määrav tähtsus halduslikult koormavate ELi eeskirjade, sh eeskirjade ülevõtmisest ja rakendamisest tulenevalt koormavate eeskirjade väljaselgitamisel; kordab oma üleskutset viidata komitee panusele seadusandlikku protsessi paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe raames, arvestades komitee institutsioonilist eelisseisundit subsidiaarsuse põhimõtte ja ELi õigusaktide territoriaalse mõju valdkonnas; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib olla määrav tähtsus halduslikult koormavate ELi eeskirjade, sh eeskirjade ülevõtmisest ja rakendamisest tulenevalt koormavate eeskirjade väljaselgitamisel; kordab oma üleskutset viidata komitee panusele seadusandlikku protsessi paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe raames, arvestades komitee institutsioonilist eelisseisundit subsidiaarsuse põhimõtte ja ELi õigusaktide territoriaalse mõju valdkonnas;

| 58. | rõhutab taas oma üleskutset vabastada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste demokraatlikult valitud esindajad ning nende esindusühendused ELi läbipaistvusregistri – mille eesmärk on reguleerida lobistide ligipääsu ELi institutsioonidele – eeskirjade täitmisest; |
| --- | --- |

58.

rõhutab taas oma üleskutset vabastada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste demokraatlikult valitud esindajad ning nende esindusühendused ELi läbipaistvusregistri – mille eesmärk on reguleerida lobistide ligipääsu ELi institutsioonidele – eeskirjade täitmisest;

| 59. | tervitab komisjoni kavatsust laiendada kodanikega peetavaid dialooge ja tema otsustavust ELi ja kodanike vahelise lõhe ületamisel; kinnitab, et jätkab läbipaistvuse ja demokraatliku aruandekohustuse edendamist ELi otsustusprotsessis ning detsentraliseeritud teabevahetust kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi mõjutavate ELi poliitikasuundade osas ELi enda ja ELi õigusaktide legitiimsuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

59.

tervitab komisjoni kavatsust laiendada kodanikega peetavaid dialooge ja tema otsustavust ELi ja kodanike vahelise lõhe ületamisel; kinnitab, et jätkab läbipaistvuse ja demokraatliku aruandekohustuse edendamist ELi otsustusprotsessis ning detsentraliseeritud teabevahetust kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi mõjutavate ELi poliitikasuundade osas ELi enda ja ELi õigusaktide legitiimsuse suurendamiseks;

| 60. | jälgib suure huviga Euroopa kodanikulagatuse määruse läbivaatamist ja rõhutab, et asjaomase vahendi potentsiaalse rolli ja eeliste täielikuks esiletulekuks peab läbivaatamine olema ulatuslik; |
| --- | --- |

60.

jälgib suure huviga Euroopa kodanikulagatuse määruse läbivaatamist ja rõhutab, et asjaomase vahendi potentsiaalse rolli ja eeliste täielikuks esiletulekuks peab läbivaatamine olema ulatuslik;

| 61. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Ülemkogu eesistujale. |
| --- | --- |

61.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Ülemkogu eesistujale.

Brüssel, 3. detsember 2015

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1386/2013/EL, 20. november 2013.

1

(2)  CDR 1119-2012; CDR 593-2013.

2

---

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Täiskogu 115. istungjärk 3.–4. detsembril 2015

| 10.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/8

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Territoriaalne visioon aastaks 2050: milline on tulevik?”

(2016/C 051/02)

| Raportöör: | Oldřich VLASÁK (CZ/ECR), Hradec Králové linnavolikogu liige |
| --- | --- |

Raportöör:

Oldřich VLASÁK (CZ/ECR), Hradec Králové linnavolikogu liige

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

| 1. | peab kiiduväärseks eesistujariigi Luksemburgi püüdlusi arutada territoriaalset visiooni aastaks 2050 ja on rahul, et eesistujariik Luksemburg on otsustanud selles küsimuses komiteega konsulteerida; |
| --- | --- |

1.

peab kiiduväärseks eesistujariigi Luksemburgi püüdlusi arutada territoriaalset visiooni aastaks 2050 ja on rahul, et eesistujariik Luksemburg on otsustanud selles küsimuses komiteega konsulteerida;

| 2. | rõhutab, et tähtis on sõnaselgelt tunnistada, et Euroopa Liidus on palju erinevate tingimustega territooriume, mille probleemide lahendamiseks on vaja erinevaid lähenemisviise ja strateegiaid; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et tähtis on sõnaselgelt tunnistada, et Euroopa Liidus on palju erinevate tingimustega territooriume, mille probleemide lahendamiseks on vaja erinevaid lähenemisviise ja strateegiaid;

| 3. | on seisukohal, et rohkem kui 15 aastat pärast Euroopa ruumi arenguplaani vastuvõtmist 1999. aastal Potsdamis vajab Euroopa Liit uut territoriaalset visiooni, mis






  — | kannab Lissaboni lepingus sätestatud territoriaalse ühtekuuluvuse kontseptsiooni üle tegevuspoliitika suunistesse; |
| --- | --- | --- |

3.

on seisukohal, et rohkem kui 15 aastat pärast Euroopa ruumi arenguplaani vastuvõtmist 1999. aastal Potsdamis vajab Euroopa Liit uut territoriaalset visiooni, mis

—

kannab Lissaboni lepingus sätestatud territoriaalse ühtekuuluvuse kontseptsiooni üle tegevuspoliitika suunistesse;

| — | hõlmab rohkem kui vaid ruumilise arengu perspektiivi; |
| --- | --- |

—

hõlmab rohkem kui vaid ruumilise arengu perspektiivi;

| — | käsitleb Euroopa Liidu tähtsaimaid territoriaalseid probleeme; |
| --- | --- |

—

käsitleb Euroopa Liidu tähtsaimaid territoriaalseid probleeme;

| — | annab suunised kõigile territoriaalse mõõtmega ELi poliitikameetmetele, mis on seotud ja kooskõlas territoriaalse ühtekuuluvuse poliitikameetmetega ning asjaomaste Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kaasrahastatavate sekkumismeetmetega; |
| --- | --- |

—

annab suunised kõigile territoriaalse mõõtmega ELi poliitikameetmetele, mis on seotud ja kooskõlas territoriaalse ühtekuuluvuse poliitikameetmetega ning asjaomaste Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kaasrahastatavate sekkumismeetmetega;

| — | annab suuna kõigile territoriaalse mõõtmega ELi poliitikameetmetele; |
| --- | --- |

—

annab suuna kõigile territoriaalse mõõtmega ELi poliitikameetmetele;

| — | on seotud Euroopa poliitika tulevaste pikaajaliste majandus-, keskkonna- ja sotsiaaleesmärkidega ning |
| --- | --- |

—

on seotud Euroopa poliitika tulevaste pikaajaliste majandus-, keskkonna- ja sotsiaaleesmärkidega ning

| — | põhineb subsidiaarsuse põhimõttel ja mitmetasandilisel valitsemisel; |
| --- | --- |

—

põhineb subsidiaarsuse põhimõttel ja mitmetasandilisel valitsemisel;

| 4. | nõuab seetõttu ulatuslikku üleeuroopalist konsultatsiooni Euroopa Liidu tulevase territoriaalse visiooni teemal, võttes aluseks rohelise raamatu territoriaalse ühtekuuluvuse kohta (COM(2008) 616 final), ja kordab üleskutset esitada valge raamat territoriaalse ühtekuuluvuse kohta, mida saab kasutada muude tugevama territoriaalse mõõtmega ELi poliitikameetmete nurgakivina juba järgmisel, 2020. aasta järgsel programmiperioodil; |
| --- | --- |

4.

nõuab seetõttu ulatuslikku üleeuroopalist konsultatsiooni Euroopa Liidu tulevase territoriaalse visiooni teemal, võttes aluseks rohelise raamatu territoriaalse ühtekuuluvuse kohta (COM(2008) 616 final), ja kordab üleskutset esitada valge raamat territoriaalse ühtekuuluvuse kohta, mida saab kasutada muude tugevama territoriaalse mõõtmega ELi poliitikameetmete nurgakivina juba järgmisel, 2020. aasta järgsel programmiperioodil;

| 5. | rõhutab, et tähtis on teha piisavalt vara selgeks globaalsed suundumused ja probleemid, et kohandada õigesti avalikku poliitikat. Sellega seoses tervitab komitee Euroopa institutsioonide koostatud erinevaid tulevikule keskenduvaid aruandeid ja juhib tähelepanu Regioonide Komitee uurimusele „Challenges at the Horizon 2025 – Key trends and Impact on the LRAs” (1); |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et tähtis on teha piisavalt vara selgeks globaalsed suundumused ja probleemid, et kohandada õigesti avalikku poliitikat. Sellega seoses tervitab komitee Euroopa institutsioonide koostatud erinevaid tulevikule keskenduvaid aruandeid ja juhib tähelepanu Regioonide Komitee uurimusele „Challenges at the Horizon 2025 – Key trends and Impact on the LRAs” (1);

| 6. | viitab siinkohal ülemaailmsetele suundumustele ja Euroopa Liidu ees seisvatele väljakutsetele, mis on esitatud Euroopa strateegia ja poliitilise analüüsi süsteemi (ESPAS) projekti aruandes „Global trends to 2030: Can the EU meet the challenges ahead” (2)? ning millel on territoriaalne mõõde, sest nende mõju on piirkonniti erinev, olenevalt territoriaalsetest eripäradest ja asjaoludest. Komitee märgib samas, et ESPASi aruandes ei võetud piisavalt arvesse territoriaalset mõõdet, mistõttu väljendab komitee valmisolekut anda panus territoriaalse mõõtme käsitlemisse ESPASi projekti raames; |
| --- | --- |

6.

viitab siinkohal ülemaailmsetele suundumustele ja Euroopa Liidu ees seisvatele väljakutsetele, mis on esitatud Euroopa strateegia ja poliitilise analüüsi süsteemi (ESPAS) projekti aruandes „Global trends to 2030: Can the EU meet the challenges ahead” (2)? ning millel on territoriaalne mõõde, sest nende mõju on piirkonniti erinev, olenevalt territoriaalsetest eripäradest ja asjaoludest. Komitee märgib samas, et ESPASi aruandes ei võetud piisavalt arvesse territoriaalset mõõdet, mistõttu väljendab komitee valmisolekut anda panus territoriaalse mõõtme käsitlemisse ESPASi projekti raames;

| 7. | leiab, et praegustele ja tulevastele suundumustele ja probleemidele tõhusalt reageerimiseks on vaja selget Euroopa territoriaalset visiooni, mis peaks tugevdama poliitikakujundamise territoriaalset mõõdet mh asukohapõhise lähenemisviisi kohaldamise teel; |
| --- | --- |

7.

leiab, et praegustele ja tulevastele suundumustele ja probleemidele tõhusalt reageerimiseks on vaja selget Euroopa territoriaalset visiooni, mis peaks tugevdama poliitikakujundamise territoriaalset mõõdet mh asukohapõhise lähenemisviisi kohaldamise teel;

| 8. | toonitab sellega seoses Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava 2020 rolli, rõhutades, et tegevuskava on jätkuvalt tähtis ja seda tuleb paremini rakendada. Sellega seoses osutab komitee oma hiljutisele arvamusele teemal „Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava 2020 parem rakendamine” (3); |
| --- | --- |

8.

toonitab sellega seoses Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava 2020 rolli, rõhutades, et tegevuskava on jätkuvalt tähtis ja seda tuleb paremini rakendada. Sellega seoses osutab komitee oma hiljutisele arvamusele teemal „Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava 2020 parem rakendamine” (3);

| 9. | rõhutab veel, et strateegiline planeerimine ning selliste selgete ja teostatavate poliitiliste eesmärkide seadmine, mis võiksid kuuluda visiooni juurde, on hea poliitikakujundamise puhul elementaarne; |
| --- | --- |

9.

rõhutab veel, et strateegiline planeerimine ning selliste selgete ja teostatavate poliitiliste eesmärkide seadmine, mis võiksid kuuluda visiooni juurde, on hea poliitikakujundamise puhul elementaarne;

| 10. | kordab, et ELi tasandil on aluslepingus (ELi toimimise lepingu artikkel 174) sätestatud Euroopa Liidu üldine territoriaalse arengu eesmärk: „Selleks et edendada oma igakülgset harmoonilist arengut, töötab liit välja ja rakendab meetmeid majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks”. Territoriaalne ühtekuuluvus tähendab kõigi ELi piirkondade tasakaalustatud arengu tagamist; |
| --- | --- |

10.

kordab, et ELi tasandil on aluslepingus (ELi toimimise lepingu artikkel 174) sätestatud Euroopa Liidu üldine territoriaalse arengu eesmärk: „Selleks et edendada oma igakülgset harmoonilist arengut, töötab liit välja ja rakendab meetmeid majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks”. Territoriaalne ühtekuuluvus tähendab kõigi ELi piirkondade tasakaalustatud arengu tagamist;

Poliitikakujundamise territoriaalne mõõde

| 11. | juhib tähelepanu asukohapõhise lähenemisviisi kohaldamise eelistele ja kasulikkusele (4); sest selle olulisteks aspektideks on sektorite integratsioon konkreetse territoriaalse strateegia raames ja tulemustele suunatud territoriaalne dialoog. Tõhusa rakendamise korral võimaldab asukohapõhine lähenemisviis väärtustada ja elavdada territoriaalset identiteeti ja territoriaalseid eripärasid kui ainulaadset vara; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu asukohapõhise lähenemisviisi kohaldamise eelistele ja kasulikkusele (4); sest selle olulisteks aspektideks on sektorite integratsioon konkreetse territoriaalse strateegia raames ja tulemustele suunatud territoriaalne dialoog. Tõhusa rakendamise korral võimaldab asukohapõhine lähenemisviis väärtustada ja elavdada territoriaalset identiteeti ja territoriaalseid eripärasid kui ainulaadset vara;

| 12. | märgib, et kuigi asukohapõhist lähenemisviisi arutatakse ELi institutsioonides tihti, ei rakendata seda veel täielikult kõikjal ELi ja liikmesriikide tasandil. Komitee kordab oma kindlat veendumust, et ELi poliitikas annab asukohapõhine lähenemisviis parimaid tulemusi, sest poliitikat kohandatakse kohalike eritingimustega, käsitledes seega tõhusamalt piirkondade, linnade ja valdade probleeme ning vähendades sel viisil erinevusi nende arengutasemes; |
| --- | --- |

12.

märgib, et kuigi asukohapõhist lähenemisviisi arutatakse ELi institutsioonides tihti, ei rakendata seda veel täielikult kõikjal ELi ja liikmesriikide tasandil. Komitee kordab oma kindlat veendumust, et ELi poliitikas annab asukohapõhine lähenemisviis parimaid tulemusi, sest poliitikat kohandatakse kohalike eritingimustega, käsitledes seega tõhusamalt piirkondade, linnade ja valdade probleeme ning vähendades sel viisil erinevusi nende arengutasemes;

| 13. | märgib, et kuigi valdkondliku poliitika tugevdamine on jätkuvalt tähtis, on aluslepingus sätestatud igakülgse harmoonilise arengu eesmärgi saavutamiseks kõige tõhusam asukohapõhine lähenemisviis. Sellega seoses osutab komitee Euroopa Komisjoni uurimusele, milles tuvastati asukohapõhise lähenemisviisi eduka rakendamise viis ühisjoont (5). Neid iseloomustab territoriaalse identiteedi väärtustamise tähtsus, lähenemisviisi rakendamine geograafiliste ja valdkondlike piiride üleselt, avatud juhtimissüsteem, tugev juhtimisvõime ning eksperimenteerimine ja kogemustest õppimine; |
| --- | --- |

13.

märgib, et kuigi valdkondliku poliitika tugevdamine on jätkuvalt tähtis, on aluslepingus sätestatud igakülgse harmoonilise arengu eesmärgi saavutamiseks kõige tõhusam asukohapõhine lähenemisviis. Sellega seoses osutab komitee Euroopa Komisjoni uurimusele, milles tuvastati asukohapõhise lähenemisviisi eduka rakendamise viis ühisjoont (5). Neid iseloomustab territoriaalse identiteedi väärtustamise tähtsus, lähenemisviisi rakendamine geograafiliste ja valdkondlike piiride üleselt, avatud juhtimissüsteem, tugev juhtimisvõime ning eksperimenteerimine ja kogemustest õppimine;

| 14. | tõdeb valdkondliku poliitika tähtsust, kuid territoriaalse arengu tagamisel on kohandatud kohaliku ja piirkondliku arengu seisukohalt tähtis võtta aluseks asukohapõhine lähenemisviis. Ühise raamistiku (partnerluslepingute) panus Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamisel sellel programmiperioodil on lootustandev, kuid kogu poliitika tegelikuks elluviimiseks tuleb kõrvaldada erinevast õigusraamistikust tulenevad takistused. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide õigusraamistikku peaks saama lihtsustada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panuse ja kaasamisega. Territoriaalselt integreeritud suunitlusega projektidel peaks olema võimalik kaasata rahastamisse mitmeid fonde ning neile peaks kehtima üks ja sama õigusraamistik; |
| --- | --- |

14.

tõdeb valdkondliku poliitika tähtsust, kuid territoriaalse arengu tagamisel on kohandatud kohaliku ja piirkondliku arengu seisukohalt tähtis võtta aluseks asukohapõhine lähenemisviis. Ühise raamistiku (partnerluslepingute) panus Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamisel sellel programmiperioodil on lootustandev, kuid kogu poliitika tegelikuks elluviimiseks tuleb kõrvaldada erinevast õigusraamistikust tulenevad takistused. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide õigusraamistikku peaks saama lihtsustada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panuse ja kaasamisega. Territoriaalselt integreeritud suunitlusega projektidel peaks olema võimalik kaasata rahastamisse mitmeid fonde ning neile peaks kehtima üks ja sama õigusraamistik;

| 15. | juhib tähelepanu kuuenda ühtekuuluvusaruande analüüsile, milles märgitakse: „Piirkondlikud erisused on viimastel aastatel suurenenud, sest majanduskriis on piirkondi erinevalt mõjutanud.” (6) Õigupoolest on mitte ainult kriisil, vaid ka poliitilistel otsustel, eelkõige Euroopa poolaasta raames võetud kokkuhoiumeetmetel, olnud Euroopa piirkondadele väga erinev mõju. Näiteks oli tugeva rahandusega piirkondadel võimalik kriisi mõju leevendada ja täita Euroopa poolaasta nõudeid, samas kui nõrga rahandusega piirkonnad pidid kokkuhoiumeetmete tagajärjel avaliku sektori investeeringuid vähendama ja see põhjustas majanduslikke raskusi. Analüüsis järeldatakse, et territoriaalne mõju on olemas isegi selliste poliitikavaldkondade ja välistegurite puhul, mida ei ole varem territoriaalsest perspektiivist vaadeldud, nt pangandus- või eelarvepoliitika. Komitee tuletab meelde, et kriis suurendas eelkõige piirkondlikke erinevusi ning mõjutas eriti tugevalt kõige vähem arenenud riike. Seetõttu rõhutab komitee, et ühtlase mõju saavutamiseks tuleb poliitikameetmeid rakendada tasakaalustamise põhimõttest ja territoriaalsest lähenemisviisist lähtuvalt. See tähendab tasakaalustatud lähenemisviisi kohaldamist kokkuhoiumeetmetele; |
| --- | --- |

15.

juhib tähelepanu kuuenda ühtekuuluvusaruande analüüsile, milles märgitakse: „Piirkondlikud erisused on viimastel aastatel suurenenud, sest majanduskriis on piirkondi erinevalt mõjutanud.” (6) Õigupoolest on mitte ainult kriisil, vaid ka poliitilistel otsustel, eelkõige Euroopa poolaasta raames võetud kokkuhoiumeetmetel, olnud Euroopa piirkondadele väga erinev mõju. Näiteks oli tugeva rahandusega piirkondadel võimalik kriisi mõju leevendada ja täita Euroopa poolaasta nõudeid, samas kui nõrga rahandusega piirkonnad pidid kokkuhoiumeetmete tagajärjel avaliku sektori investeeringuid vähendama ja see põhjustas majanduslikke raskusi. Analüüsis järeldatakse, et territoriaalne mõju on olemas isegi selliste poliitikavaldkondade ja välistegurite puhul, mida ei ole varem territoriaalsest perspektiivist vaadeldud, nt pangandus- või eelarvepoliitika. Komitee tuletab meelde, et kriis suurendas eelkõige piirkondlikke erinevusi ning mõjutas eriti tugevalt kõige vähem arenenud riike. Seetõttu rõhutab komitee, et ühtlase mõju saavutamiseks tuleb poliitikameetmeid rakendada tasakaalustamise põhimõttest ja territoriaalsest lähenemisviisist lähtuvalt. See tähendab tasakaalustatud lähenemisviisi kohaldamist kokkuhoiumeetmetele;

| 16. | märgib, et 2009. aastal SKP täiendamise üle alanud arutelude järgselt on ELi tasandil kättesaadavate andmete hulk märkimisväärselt kasvanud ja nüüd on vaja uurida muid SKPd täiendavaid näitajaid eelkõige ELi linnade ja piirkondade edusammude mõõtmiseks ELi eesmärkide täitmisel; |
| --- | --- |

16.

märgib, et 2009. aastal SKP täiendamise üle alanud arutelude järgselt on ELi tasandil kättesaadavate andmete hulk märkimisväärselt kasvanud ja nüüd on vaja uurida muid SKPd täiendavaid näitajaid eelkõige ELi linnade ja piirkondade edusammude mõõtmiseks ELi eesmärkide täitmisel;

| 17. | rõhutab, et enamikul ELi poliitikameetmetel on piirkondlik ja kohalik mõõde, mida saab hinnata territoriaalse mõju hindamise kaudu ja mida tuleks arvesse võtta poliitikameetmete kujundamisel ja läbivaatamisel. 2014. aastal käivitas komitee valitud valdkondades territoriaalse mõju hindamise strateegia katseetapi, mille käigus prooviti eri metoodikat ja lähenemisviise. Komitee tunneb tõelist heameelt selle üle, et 19. mail 2015 avaldatud parema õigusloome paketi kohaselt on Euroopa Komisjon otsustanud kasutada territoriaalse mõju hindamist mõjuhindamiste ühe elemendina. Seetõttu rõhutab komitee Euroopa linnade tegevuskava rolli – erilise rõhuasetusega sisealadel – ning selle rakendamise tohutut tähtsust piirkondliku arengu seisukohalt. Komitee viitab (25. juuni 2014. aasta) arvamusele „Euroopa Liidu linnade integreeritud tegevuskava suunas” (7) ning kordab selles sisalduvat ettepanekut võtta vastu linnade integreeritud poliitikat käsitlev valge raamat. Lõpuks väljendab komitee veel kord heameelt Euroopa Komisjoni avalduse üle teha esimesed konkreetsed sammud Euroopa linnade tegevuskava vastuvõtmiseks, toetades tegevuskava elluviimist 80 miljardi euro ulatuses ELi eelarvevahenditest (8). Ta palub Euroopa Komisjonil tugineda komitee kogemustele; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et enamikul ELi poliitikameetmetel on piirkondlik ja kohalik mõõde, mida saab hinnata territoriaalse mõju hindamise kaudu ja mida tuleks arvesse võtta poliitikameetmete kujundamisel ja läbivaatamisel. 2014. aastal käivitas komitee valitud valdkondades territoriaalse mõju hindamise strateegia katseetapi, mille käigus prooviti eri metoodikat ja lähenemisviise. Komitee tunneb tõelist heameelt selle üle, et 19. mail 2015 avaldatud parema õigusloome paketi kohaselt on Euroopa Komisjon otsustanud kasutada territoriaalse mõju hindamist mõjuhindamiste ühe elemendina. Seetõttu rõhutab komitee Euroopa linnade tegevuskava rolli – erilise rõhuasetusega sisealadel – ning selle rakendamise tohutut tähtsust piirkondliku arengu seisukohalt. Komitee viitab (25. juuni 2014. aasta) arvamusele „Euroopa Liidu linnade integreeritud tegevuskava suunas” (7) ning kordab selles sisalduvat ettepanekut võtta vastu linnade integreeritud poliitikat käsitlev valge raamat. Lõpuks väljendab komitee veel kord heameelt Euroopa Komisjoni avalduse üle teha esimesed konkreetsed sammud Euroopa linnade tegevuskava vastuvõtmiseks, toetades tegevuskava elluviimist 80 miljardi euro ulatuses ELi eelarvevahenditest (8). Ta palub Euroopa Komisjonil tugineda komitee kogemustele;

Tõenditel põhinev poliitikakujundamine

| 18. | peab murettekitavaks, et praegused statistilised üksused ELi liikmesriikides ei esinda ilmtingimata tegelikku sotsiaal-majanduslikku olukorda ja seetõttu ei tohiks nemad olla ainsaks aluseks poliitika kujundamisel ja elluviimisel tulevikus. Poliitika integreerimisel tuleks tegutseda valdkonna-, piirkonna- ja piirideüleselt, võttes arvesse teistele piirkondadele ülekanduvat mõju; |
| --- | --- |

18.

peab murettekitavaks, et praegused statistilised üksused ELi liikmesriikides ei esinda ilmtingimata tegelikku sotsiaal-majanduslikku olukorda ja seetõttu ei tohiks nemad olla ainsaks aluseks poliitika kujundamisel ja elluviimisel tulevikus. Poliitika integreerimisel tuleks tegutseda valdkonna-, piirkonna- ja piirideüleselt, võttes arvesse teistele piirkondadele ülekanduvat mõju;

| 19. | kordab, et liikmesriigid ja Euroopa Liit peavad nii poliitikakujundamise protsessis kui ka valdkondlike investeeringute kavandamisel ja elluviimisel teostama standardmenetlusena territoriaalse mõju kindlakstegemiseks asjaomase hindamise. ELi ja riikide poliitika võimaliku asümmeetrilise mõju mittearvestamisel ei saa poliitika kunagi olla piisavalt tõhus ega tulemuslik ja sellel võivad olla soovimatud tagajärjed; |
| --- | --- |

19.

kordab, et liikmesriigid ja Euroopa Liit peavad nii poliitikakujundamise protsessis kui ka valdkondlike investeeringute kavandamisel ja elluviimisel teostama standardmenetlusena territoriaalse mõju kindlakstegemiseks asjaomase hindamise. ELi ja riikide poliitika võimaliku asümmeetrilise mõju mittearvestamisel ei saa poliitika kunagi olla piisavalt tõhus ega tulemuslik ja sellel võivad olla soovimatud tagajärjed;

| 20. | rõhutab, et ELi poliitika mõju uurimisel tuleb nii linnades kui ka maapiirkondades tekkivate probleemidega seoses arvesse võtta asjaolu, et aina rohkem ELi kodanikke elab linnapiirkondades. Linnade tasandi statistilisi andmeid praegu ei ole või on väga vähe ja seetõttu on keeruline mõju ühetaoliselt ja põhjalikult hinnata. Komitee ja Euroopa Komisjon töötavad praegu linnaarengu mõjuhinnangu katseprojekti kallal, mida on vaja tulevikus edasi arendada ja mis võib osutuda väärtuslikuks vahendiks nimetatud mõju hindamisel, päädides parema õigusloomega. Ühtlasi rõhutab komitee oma nõudmist, et ELi poliitikas võetaks paremini arvesse väikeste ja keskmise suurusega linnade avaldatavat kogumõju; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et ELi poliitika mõju uurimisel tuleb nii linnades kui ka maapiirkondades tekkivate probleemidega seoses arvesse võtta asjaolu, et aina rohkem ELi kodanikke elab linnapiirkondades. Linnade tasandi statistilisi andmeid praegu ei ole või on väga vähe ja seetõttu on keeruline mõju ühetaoliselt ja põhjalikult hinnata. Komitee ja Euroopa Komisjon töötavad praegu linnaarengu mõjuhinnangu katseprojekti kallal, mida on vaja tulevikus edasi arendada ja mis võib osutuda väärtuslikuks vahendiks nimetatud mõju hindamisel, päädides parema õigusloomega. Ühtlasi rõhutab komitee oma nõudmist, et ELi poliitikas võetaks paremini arvesse väikeste ja keskmise suurusega linnade avaldatavat kogumõju;

| 21. | meenutab, et maapiirkondade olemus ja probleemid on väga erinevad ning nende arengutase on ELi ja eelkõige linnapiirkondade arengutasemest kehvem ja mahajäämus süveneb. Territoriaalset ühtekuuluvust ei ole võimalik saavutada, kui ei kasutata ära kogu, st kõigi territoriaalsete piirkondade potentsiaali. See on eriti oluline, arvestades, et linna- ja maapiirkondade vastastikune funktsionaalne sõltuvus, näiteks nn pendeldava elukorralduse või vaba aja veetmise võimaluste kaudu, muudab piirkondade selge piiritlemise teatud juhtudel peaaegu võimatuks; |
| --- | --- |

21.

meenutab, et maapiirkondade olemus ja probleemid on väga erinevad ning nende arengutase on ELi ja eelkõige linnapiirkondade arengutasemest kehvem ja mahajäämus süveneb. Territoriaalset ühtekuuluvust ei ole võimalik saavutada, kui ei kasutata ära kogu, st kõigi territoriaalsete piirkondade potentsiaali. See on eriti oluline, arvestades, et linna- ja maapiirkondade vastastikune funktsionaalne sõltuvus, näiteks nn pendeldava elukorralduse või vaba aja veetmise võimaluste kaudu, muudab piirkondade selge piiritlemise teatud juhtudel peaaegu võimatuks;

| 22. | järgmistel aastakümnetel on oodata tehnoloogia kiiret arengut; sama peaks aset leidma ka mõju kiire, tõhusa ja objektiivse hindamise vahendite osas. Mudeleid luuakse juba praegu ja need arenevad kiiresti. Hea näide sellisest vahendist on ESPONi Quick Scan. Praegu on selliste vahendite puhul peamiseks takistuseks piisava ja tervikliku statistilise andmebaasi puudumine, eelkõige kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

22.

järgmistel aastakümnetel on oodata tehnoloogia kiiret arengut; sama peaks aset leidma ka mõju kiire, tõhusa ja objektiivse hindamise vahendite osas. Mudeleid luuakse juba praegu ja need arenevad kiiresti. Hea näide sellisest vahendist on ESPONi Quick Scan. Praegu on selliste vahendite puhul peamiseks takistuseks piisava ja tervikliku statistilise andmebaasi puudumine, eelkõige kohalikul tasandil;

| 23. | leiab, et samavõrra tähtis on hinnata teatavate ELi poliitikameetmete territoriaalset mõju ELi toimimise lepingu artiklis 174 loetletud ebasoodsate struktuuriliste looduslike või demograafiliste tingimustega piirkondades, näiteks väga väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimates piirkondades, saartel, piiriülestel või mäestikualadel; |
| --- | --- |

23.

leiab, et samavõrra tähtis on hinnata teatavate ELi poliitikameetmete territoriaalset mõju ELi toimimise lepingu artiklis 174 loetletud ebasoodsate struktuuriliste looduslike või demograafiliste tingimustega piirkondades, näiteks väga väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimates piirkondades, saartel, piiriülestel või mäestikualadel;

| 24. | nõuab, et liikmesriigid ja Euroopa Liit investeeriksid märgatavalt rohkem ressursse puudu olevate erinevaid piirkondlikke probleeme kajastavate statistiliste andmete hankimisse ning arendaksid jõudsalt andmekogumist madalaimal haldustasandil. Eriti oluline on see riikides, kus Eurostati territoriaaljaotuste nomenklatuur ei peegelda kohaliku ja piirkondliku tasandi tegelikku geograafiat. Ilma pidevalt areneva tervikliku ülevaateta Euroopa Liidu piirkondadest ei ole võimalik luua nende probleemidele keskenduvat tõhusat poliitikat. Komitee meenutab, et uue struktuurifondide määruse 11. temaatiline eesmärk on just mõeldud kohalikul ja piirkondlikul tasandil andmete paremaks kogumiseks vajalike investeeringute rahastamiseks, kuid kahjuks ei ole seda siiani eriti kasutatud. Samas kordab komitee vajadust vähendada erinevate sidusrühmade, sh kohalike ja piirkondlike omavalitsuste halduskoormust, luues asjakohased vahendid, mille abil saab järjepidevalt ja sihipäraselt süstematiseerida statistiliste andmete kogumist ja aruandlust nende töötlemise hõlbustamiseks. Tuleb tagada, et 11. temaatilise eesmärgi raames saada olevad vahendid oleksid laiemalt teada; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et liikmesriigid ja Euroopa Liit investeeriksid märgatavalt rohkem ressursse puudu olevate erinevaid piirkondlikke probleeme kajastavate statistiliste andmete hankimisse ning arendaksid jõudsalt andmekogumist madalaimal haldustasandil. Eriti oluline on see riikides, kus Eurostati territoriaaljaotuste nomenklatuur ei peegelda kohaliku ja piirkondliku tasandi tegelikku geograafiat. Ilma pidevalt areneva tervikliku ülevaateta Euroopa Liidu piirkondadest ei ole võimalik luua nende probleemidele keskenduvat tõhusat poliitikat. Komitee meenutab, et uue struktuurifondide määruse 11. temaatiline eesmärk on just mõeldud kohalikul ja piirkondlikul tasandil andmete paremaks kogumiseks vajalike investeeringute rahastamiseks, kuid kahjuks ei ole seda siiani eriti kasutatud. Samas kordab komitee vajadust vähendada erinevate sidusrühmade, sh kohalike ja piirkondlike omavalitsuste halduskoormust, luues asjakohased vahendid, mille abil saab järjepidevalt ja sihipäraselt süstematiseerida statistiliste andmete kogumist ja aruandlust nende töötlemise hõlbustamiseks. Tuleb tagada, et 11. temaatilise eesmärgi raames saada olevad vahendid oleksid laiemalt teada;

| 25. | juhib tähelepanu üleeuroopalisi territoriaalseid andmeid koguva ESPONi programmi (9) tublile tööle. Eelkõige on projekti aruandes „Making Europe Open and Polycentric” esitatud prognoosid tähtsad teadlike otsuste tegemiseks selle kohta, kuidas investeerida vahendeid, et tugevdada piirkondlikku arengut. Võttes arvesse eri stsenaariume, on komitee veendunud, et polütsentriline areng peaks olema ELi kõigi liikmesriikide mis tahes suuruses kohalikke omavalitsusi hõlmava 2050. aasta territoriaalse visiooni eesmärk ja oluline element. Suurlinnapiirkondade kasvades tuleks toetada tasakaalustatud arengut ning pöörata samas tähelepanu pisikestele küladele, vähem arenenud piirkondadele ja külgnevate territooriumide omavahelisele ühendusele; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu üleeuroopalisi territoriaalseid andmeid koguva ESPONi programmi (9) tublile tööle. Eelkõige on projekti aruandes „Making Europe Open and Polycentric” esitatud prognoosid tähtsad teadlike otsuste tegemiseks selle kohta, kuidas investeerida vahendeid, et tugevdada piirkondlikku arengut. Võttes arvesse eri stsenaariume, on komitee veendunud, et polütsentriline areng peaks olema ELi kõigi liikmesriikide mis tahes suuruses kohalikke omavalitsusi hõlmava 2050. aasta territoriaalse visiooni eesmärk ja oluline element. Suurlinnapiirkondade kasvades tuleks toetada tasakaalustatud arengut ning pöörata samas tähelepanu pisikestele küladele, vähem arenenud piirkondadele ja külgnevate territooriumide omavahelisele ühendusele;

Euroopa territoriaalne visioon ja valitsemistava

| 26. | arvestades, et globaalsed suundumused ja probleemid mõjutavad Euroopa territooriume erinevalt ning et avalik poliitika hõlmab alati territoriaalset mõõdet, tuleks Euroopa territoriaalses visioonis keskenduda peamiselt territoriaalse mõõtme kohaldamisele Euroopa valitsemistavas; |
| --- | --- |

26.

arvestades, et globaalsed suundumused ja probleemid mõjutavad Euroopa territooriume erinevalt ning et avalik poliitika hõlmab alati territoriaalset mõõdet, tuleks Euroopa territoriaalses visioonis keskenduda peamiselt territoriaalse mõõtme kohaldamisele Euroopa valitsemistavas;

| 27. | meenutab, et komitee on võtnud vastu Euroopa mitmetasandilise valitsemise harta (10), milles esitatakse Euroopa valitsemistava tähtsaimad põhimõtted, mis peaksid aitama tugevdada poliitikakujundamise territoriaalset mõõdet ning saavutada Euroopas suurem majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, nagu on korduvalt nõutud kõigis Regioonide Komitee territoriaalpoliitikaga seonduvates arvamustes; |
| --- | --- |

27.

meenutab, et komitee on võtnud vastu Euroopa mitmetasandilise valitsemise harta (10), milles esitatakse Euroopa valitsemistava tähtsaimad põhimõtted, mis peaksid aitama tugevdada poliitikakujundamise territoriaalset mõõdet ning saavutada Euroopas suurem majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, nagu on korduvalt nõutud kõigis Regioonide Komitee territoriaalpoliitikaga seonduvates arvamustes;

| 28. | leiab, et sellega seoses tuleks asetada rõhk ja anda eritoetust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning teiste detsentraliseeritud ametiasutuste vahelise koostöö mitmekesistele vormidele, sest selline koostöö on tulemuslik, tõhus ja seaduslik vahend avalike teenuste osutamiseks; |
| --- | --- |

28.

leiab, et sellega seoses tuleks asetada rõhk ja anda eritoetust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning teiste detsentraliseeritud ametiasutuste vahelise koostöö mitmekesistele vormidele, sest selline koostöö on tulemuslik, tõhus ja seaduslik vahend avalike teenuste osutamiseks;

| 29. | rõhutab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste piiriülene koostöö on piirialade arengu võtmetähtsusega vahend. Seega peaksid EL ja liikmesriigid seda täiendavalt toetama; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste piiriülene koostöö on piirialade arengu võtmetähtsusega vahend. Seega peaksid EL ja liikmesriigid seda täiendavalt toetama;

| 30. | toonitab, et selgelt reglementeeritud uuenduslikud rahastamisvahendid ning avaliku ja erasektori partnerlused võivad olla olulisteks territoriaalse arengu vahenditeks asukohapõhise lähenemisviisi puhul teatavates valdkondades, kus avaliku sektori rahastamist saab täiendada erasektori rahastamisega ja kus tasuvus on piisavalt atraktiivne. Tähelepanu tuleks aga pöörata sellele, kuidas tagada kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele juhiste andmine rahastamisvahendite kasutamise kohta (11); |
| --- | --- |

30.

toonitab, et selgelt reglementeeritud uuenduslikud rahastamisvahendid ning avaliku ja erasektori partnerlused võivad olla olulisteks territoriaalse arengu vahenditeks asukohapõhise lähenemisviisi puhul teatavates valdkondades, kus avaliku sektori rahastamist saab täiendada erasektori rahastamisega ja kus tasuvus on piisavalt atraktiivne. Tähelepanu tuleks aga pöörata sellele, kuidas tagada kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele juhiste andmine rahastamisvahendite kasutamise kohta (11);

| 31. | rõhutab kohalike tipp-poliitikute ja demokraatlikult valitud kohalike omavalitsuste ülitähtsat rolli asukohapõhise lähenemisviisi arendamisel ning märgib, et selline lähenemisviis nõuab sidusrühmade osalemist ja kõigi valitsemistasandite avatust. On tähtis, et protsessi, selle väärtust ja kasulikkust mõistavad hästi kõik protsessis osalejad; |
| --- | --- |

31.

rõhutab kohalike tipp-poliitikute ja demokraatlikult valitud kohalike omavalitsuste ülitähtsat rolli asukohapõhise lähenemisviisi arendamisel ning märgib, et selline lähenemisviis nõuab sidusrühmade osalemist ja kõigi valitsemistasandite avatust. On tähtis, et protsessi, selle väärtust ja kasulikkust mõistavad hästi kõik protsessis osalejad;

| 32. | toonitab, et asukohapõhise lähenemisviisiga kaasnevad eri valitsemistasandite osalejate konkreetsed rollid. Ruumilise planeerimise ja arengu strateegiate puhul tuleks alati arvesse võtta kodanikele kõige lähemal seisvat tasandit, mis enamasti tähendab kohalikku või piirkondlikku tasandit; |
| --- | --- |

32.

toonitab, et asukohapõhise lähenemisviisiga kaasnevad eri valitsemistasandite osalejate konkreetsed rollid. Ruumilise planeerimise ja arengu strateegiate puhul tuleks alati arvesse võtta kodanikele kõige lähemal seisvat tasandit, mis enamasti tähendab kohalikku või piirkondlikku tasandit;

| 33. | märgib, et Euroopa tasandi pädevusega poliitikavaldkondades tuleb territoriaalset mõõdet süstemaatiliselt arvesse võtta. Sellega seoses tervitab komitee Euroopa Komisjoni parema õigusloome algatust ja nõustub, et „[p]arema õigusloome põhimõtete kohaldamine tagab, et meetmed on tõenditepõhised, hästi läbimõeldud ja tagavad kodanikele, äriühingutele ja ühiskonnale tervikuna käegakatsutava ja jätkusuutliku kasu” (12). Komiteel on eriline heameel selle üle, et parema õigusloome algatus sisaldab Euroopa mitmetasandilise valitsemise hartas esitatud tähtsaimaid põhimõtteid; |
| --- | --- |

33.

märgib, et Euroopa tasandi pädevusega poliitikavaldkondades tuleb territoriaalset mõõdet süstemaatiliselt arvesse võtta. Sellega seoses tervitab komitee Euroopa Komisjoni parema õigusloome algatust ja nõustub, et „[p]arema õigusloome põhimõtete kohaldamine tagab, et meetmed on tõenditepõhised, hästi läbimõeldud ja tagavad kodanikele, äriühingutele ja ühiskonnale tervikuna käegakatsutava ja jätkusuutliku kasu” (12). Komiteel on eriline heameel selle üle, et parema õigusloome algatus sisaldab Euroopa mitmetasandilise valitsemise hartas esitatud tähtsaimaid põhimõtteid;

| 34. | meenutab, et komitee on loonud strateegia „Euroopa 2020” piirkondliku mõõtme jälgimiseks asjaomase järelevalveplatvormi, kes on jõudnud järeldusele, et uuendatud strateegia „Euroopa 2020” peab rajanema kõigi valitsemistasandite tugevamal partnerlusel ja isevastutusel, hõlmates territoriaalset mõõdet, suuremat läbipaistvust ja vastutust ning mitmetasandilist valitsemist (13); |
| --- | --- |

34.

meenutab, et komitee on loonud strateegia „Euroopa 2020” piirkondliku mõõtme jälgimiseks asjaomase järelevalveplatvormi, kes on jõudnud järeldusele, et uuendatud strateegia „Euroopa 2020” peab rajanema kõigi valitsemistasandite tugevamal partnerlusel ja isevastutusel, hõlmates territoriaalset mõõdet, suuremat läbipaistvust ja vastutust ning mitmetasandilist valitsemist (13);

| 35. | nendib, et Euroopa partnerluse käitumisjuhendi kohaselt tuleks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele anda vastutus arengukavade koostamise eest, kasutades oma territoriaalseid eripärasid ainulaadse varana ja võttes arvesse kokkulepitud Euroopa eesmärke ja organiseeritud huvirühmade asjakohast kaasamist. Komitee rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika on tähtis rahalise abi ning oma arengukavu ellu viivate kohalike ja piirkondlike asutuste metoodilise juhendamise valdkonnas. Tõhus juhtimine on sarnaselt kvaliteetse projektikavandamisega esmase tähtsusega programmide parema rakendamise jaoks; |
| --- | --- |

35.

nendib, et Euroopa partnerluse käitumisjuhendi kohaselt tuleks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele anda vastutus arengukavade koostamise eest, kasutades oma territoriaalseid eripärasid ainulaadse varana ja võttes arvesse kokkulepitud Euroopa eesmärke ja organiseeritud huvirühmade asjakohast kaasamist. Komitee rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika on tähtis rahalise abi ning oma arengukavu ellu viivate kohalike ja piirkondlike asutuste metoodilise juhendamise valdkonnas. Tõhus juhtimine on sarnaselt kvaliteetse projektikavandamisega esmase tähtsusega programmide parema rakendamise jaoks;

| 36. | märgib, et Regioonide Komitee strateegia „Euroopa 2020” järelevalveplatvormi hiljuti (2015. aasta oktoobris) avaldatud 6. järelevalvearuandes strateegia „Euroopa 2020” ja Euroopa poolaasta kohta tõdeti, et 15 liikmesriigi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused olid tihedalt kaasatud riiklike reformikavade ettevalmistamisse. Lisaks viitasid 23 riigi valitsused 28st rakendamise käigus konkreetselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rollile mitmes valdkonnas, näiteks tööturupoliitika, sotsiaalne kaasamine ja tervishoid. Strateegia „Euroopa 2020” puhul rõhutas 20 liikmesriiki kohalike omavalitsuste rolli riiklikes reformikavades sotsiaalse kaasamise, taastuvenergia ja kliimamuutuste küsimuses. Seda silmas pidades kutsub komitee strateegiat „Euroopa 2020” läbi vaatama, tugevdamaks ELi poliitikameetmete territoriaalset mõõdet veelgi, et riiklike reformikavade koostamisel peaksid kõik liikmesriigid kinni subsidiaarsuse ja mitmetasandilise valitsemise ja partnerluse põhimõtetest; |
| --- | --- |

36.

märgib, et Regioonide Komitee strateegia „Euroopa 2020” järelevalveplatvormi hiljuti (2015. aasta oktoobris) avaldatud 6. järelevalvearuandes strateegia „Euroopa 2020” ja Euroopa poolaasta kohta tõdeti, et 15 liikmesriigi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused olid tihedalt kaasatud riiklike reformikavade ettevalmistamisse. Lisaks viitasid 23 riigi valitsused 28st rakendamise käigus konkreetselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rollile mitmes valdkonnas, näiteks tööturupoliitika, sotsiaalne kaasamine ja tervishoid. Strateegia „Euroopa 2020” puhul rõhutas 20 liikmesriiki kohalike omavalitsuste rolli riiklikes reformikavades sotsiaalse kaasamise, taastuvenergia ja kliimamuutuste küsimuses. Seda silmas pidades kutsub komitee strateegiat „Euroopa 2020” läbi vaatama, tugevdamaks ELi poliitikameetmete territoriaalset mõõdet veelgi, et riiklike reformikavade koostamisel peaksid kõik liikmesriigid kinni subsidiaarsuse ja mitmetasandilise valitsemise ja partnerluse põhimõtetest;

| 37. | ühtekuuluvuspoliitika peaks tagama kohalike ja piirkondlike kavade ning Euroopa eesmärkide sidususe. Selle jaoks on kõige tähtsamad vahendid partnerluslepingud ja rakenduskavad. Komitee toonitab, et kavade elluviimise jaoks vajalikku rahalist abi on võimalik täiendada ühtekuuluvuspoliitika vahenditega Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu. Tuleb ka rõhutada, et kohalike ja piirkondlike arengukavade elluviimisele on võimalik kaasa aidata konkreetsete ühtekuuluvuspoliitika vahenditega, nagu integreeritud territoriaalsed investeeringud ja kogukonna juhitav kohalik areng, mida tuleks laialdasemalt kasutada; |
| --- | --- |

37.

ühtekuuluvuspoliitika peaks tagama kohalike ja piirkondlike kavade ning Euroopa eesmärkide sidususe. Selle jaoks on kõige tähtsamad vahendid partnerluslepingud ja rakenduskavad. Komitee toonitab, et kavade elluviimise jaoks vajalikku rahalist abi on võimalik täiendada ühtekuuluvuspoliitika vahenditega Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu. Tuleb ka rõhutada, et kohalike ja piirkondlike arengukavade elluviimisele on võimalik kaasa aidata konkreetsete ühtekuuluvuspoliitika vahenditega, nagu integreeritud territoriaalsed investeeringud ja kogukonna juhitav kohalik areng, mida tuleks laialdasemalt kasutada;

| 38. | märgib, et paljudel ELi poliitikameetmetel, mh põllumajanduse ja maaelu arengu, transpordi ja energeetika või keskkonnakaitse valdkonnas, on territoriaalne mõõde, mis on sama tähtis kui ühtekuuluvuspoliitika ise. Seega tuleb kohalike ja piirkondlike arengukavade toetamiseks kohandada ka muude valdkondade poliitikat. Territoriaalne visioon aastaks 2050 peab hõlmama kõiki tugeva territoriaalse mõõtmega ELi poliitikameetmeid, et tagada asukohapõhise lähenemisviisi kohaldamine kõigi asjaomaste ELi poliitikameetmete kujundamisel; |
| --- | --- |

38.

märgib, et paljudel ELi poliitikameetmetel, mh põllumajanduse ja maaelu arengu, transpordi ja energeetika või keskkonnakaitse valdkonnas, on territoriaalne mõõde, mis on sama tähtis kui ühtekuuluvuspoliitika ise. Seega tuleb kohalike ja piirkondlike arengukavade toetamiseks kohandada ka muude valdkondade poliitikat. Territoriaalne visioon aastaks 2050 peab hõlmama kõiki tugeva territoriaalse mõõtmega ELi poliitikameetmeid, et tagada asukohapõhise lähenemisviisi kohaldamine kõigi asjaomaste ELi poliitikameetmete kujundamisel;

| 39. | Euroopa tasandil on vaja sidusamat ja paremini kooskõlastatud lähenemisviisi Euroopa territoriaalsele strateegiale/visioonile; luua tuleks püsiv koostöö kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi esindavate riiklike ja Euroopa ühendustega. Selline lähenemisviis peaks hõlmama ka kogemuste ja teadmiste struktureeritud ja süstemaatilist vahetamist erineva valdkondliku poliitika väljatöötamisel; |
| --- | --- |

39.

Euroopa tasandil on vaja sidusamat ja paremini kooskõlastatud lähenemisviisi Euroopa territoriaalsele strateegiale/visioonile; luua tuleks püsiv koostöö kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi esindavate riiklike ja Euroopa ühendustega. Selline lähenemisviis peaks hõlmama ka kogemuste ja teadmiste struktureeritud ja süstemaatilist vahetamist erineva valdkondliku poliitika väljatöötamisel;

| 40. | lõpetuseks on komitee seisukohal, et Euroopa strateegia/visioon peab pidevalt arenema. Selleks tuleb kasutada alt-üles-tagasisidet, mida pakub korrapärane koostöö kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi esindavate riiklike ja Euroopa ühendustega, ja võtta arvesse ülemaailmseid sündmusi, näiteks rändest ja kliimamuutustest johtuvad probleemid, mille puhul on ELi kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel solidaarsuse põhimõttest lähtuvalt oluline roll. |
| --- | --- |

40.

lõpetuseks on komitee seisukohal, et Euroopa strateegia/visioon peab pidevalt arenema. Selleks tuleb kasutada alt-üles-tagasisidet, mida pakub korrapärane koostöö kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi esindavate riiklike ja Euroopa ühendustega, ja võtta arvesse ülemaailmseid sündmusi, näiteks rändest ja kliimamuutustest johtuvad probleemid, mille puhul on ELi kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel solidaarsuse põhimõttest lähtuvalt oluline roll.

Brüssel, 3. detsember 2015

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

(1)  http://cor.europa.eu/en/documentation/studies/Documents/challenges-horizon-2025.pdf

1

(2)  http://europa.eu/espas/

2

(3)  ELT C 195, 12.6.2015, lk 30.

3

(4)  Asukohapõhist lähenemisviisi võiks määratleda sidusrühmade osalemisena koostööprotsessis, et tegeleda probleemidega, mis ilmnevad mingis geograafilises ruumis, olgu siis tegu naabruskonna, piirkonna või ökosüsteemiga.

4

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/news/2015/07/territorial-agenda-2020-put-in-practice

5

(6)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/reports/2014/6th-report-on-economic-social-and-territorial-cohesion lk 3.

6

(7)  COTER-V-046.

7

(8)  Vt regionaalpoliitika voliniku Corina Crețu avaldust (2. juunil 2015 Brüsselis toimunud) teisel Euroopa linnade foorumil.

8

(9)  http://www.espon.eu/main/

9

(10)  http://cor.europa.eu/en/activities/governance/Pages/charter-for-multiLevel-governance.aspx

10

(11)  Komitee arvamus „Rahastamisvahendid territoriaalse arengu toetamiseks”, COTER-VI/005, mis võeti vastu 13. oktoobril 2015.

11

(12)  COM(2015) 215, lk 3.

12

(13)  http://cor.europa.eu/et/news/Pages/regions-cities-athens-declaration.aspx

13

---

| 10.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/14

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus „Euroopa rände tegevuskava”

(2016/C 051/03)

| Raportöör: | François DECOSTER (FR/ALDE), Nord–Pas-de-Calais’ piirkonnavolikogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa rände tegevuskava”
  COM(2015) 240 final |

Raportöör:

François DECOSTER (FR/ALDE), Nord–Pas-de-Calais’ piirkonnavolikogu liige

Viitedokument:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa rände tegevuskava”

COM(2015) 240 final

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tervitab Euroopa Ülemkogu ning justiits- ja siseküsimuste nõukogu erinevate koosolekute raames toimunud pidevaid arutelusid ja püüdlusi leppida kokku ühises lähenemisviisis ja konkreetsetes lahendustes rändekriisile ja leida parim viis olukorra leevendamiseks. Komiteele valmistavad siiski tõsist muret rändeolukorras aset leidnud dramaatilised arengud ning aeglased edusammud Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide tervikliku ühise vastuseni jõudmisel. Komisjon kutsub liikmesriike, ELi institutsioone ja muid rahvusvahelisi osalisi tegema koostööd, leidma realistlikud ühised lahendused ja täitma oma olemasolevaid kohustusi; |
| --- | --- |

1.

tervitab Euroopa Ülemkogu ning justiits- ja siseküsimuste nõukogu erinevate koosolekute raames toimunud pidevaid arutelusid ja püüdlusi leppida kokku ühises lähenemisviisis ja konkreetsetes lahendustes rändekriisile ja leida parim viis olukorra leevendamiseks. Komiteele valmistavad siiski tõsist muret rändeolukorras aset leidnud dramaatilised arengud ning aeglased edusammud Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide tervikliku ühise vastuseni jõudmisel. Komisjon kutsub liikmesriike, ELi institutsioone ja muid rahvusvahelisi osalisi tegema koostööd, leidma realistlikud ühised lahendused ja täitma oma olemasolevaid kohustusi;

| 2. | täheldab, et ELi saabuvate varjupaigataotlejate ja ebaseaduslike majanduslikel põhjustel rändajate voog on jõudnud enneolematu tasemeni. Rändajate arvu alusel on selge, et mis tahes liikmesriigi võime tulla sellega toime lühiajalises või keskpikas perspektiivis pannakse kiiresti proovile. Vaja on ELi liikmesriikide suuremat koostööd ja solidaarsust ning suuremat partnerluse, ühtekuuluvuse ja jagatud vastutuse tunnet. Komitee rõhutab, et kõik ELi valitsemistasandid (Euroopa, riiklik, piirkondlik ja kohalik) peavad kiiresti leidma ühise lähenemisviisi kõigi sotsiaalsete, majanduslike ja julgeolekualaste väljakutsete haldamiseks. Probleemi on võimalik edukalt lahendada ainult tervikliku ja integreeritud poliitilise lähenemisviisi abil, milles tegeletakse rände algpõhjustega. See peab hõlmama ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika tugevdamist ning suuremat kooskõla ELi sise- ja välispoliitikas ning välisasjade, julgeoleku, kaubanduse, arengu, humanitaarabi ja rände poliitikas; |
| --- | --- |

2.

täheldab, et ELi saabuvate varjupaigataotlejate ja ebaseaduslike majanduslikel põhjustel rändajate voog on jõudnud enneolematu tasemeni. Rändajate arvu alusel on selge, et mis tahes liikmesriigi võime tulla sellega toime lühiajalises või keskpikas perspektiivis pannakse kiiresti proovile. Vaja on ELi liikmesriikide suuremat koostööd ja solidaarsust ning suuremat partnerluse, ühtekuuluvuse ja jagatud vastutuse tunnet. Komitee rõhutab, et kõik ELi valitsemistasandid (Euroopa, riiklik, piirkondlik ja kohalik) peavad kiiresti leidma ühise lähenemisviisi kõigi sotsiaalsete, majanduslike ja julgeolekualaste väljakutsete haldamiseks. Probleemi on võimalik edukalt lahendada ainult tervikliku ja integreeritud poliitilise lähenemisviisi abil, milles tegeletakse rände algpõhjustega. See peab hõlmama ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika tugevdamist ning suuremat kooskõla ELi sise- ja välispoliitikas ning välisasjade, julgeoleku, kaubanduse, arengu, humanitaarabi ja rände poliitikas;

| 3. | tunneb heameelt selle üle, et riigipeade ja valitsusjuhtide pagulaste teemale pühendatud kohtumised on viinud sellise kompleksse lähenemisviisi vastuvõtmiseni, milles tehakse vahet ühelt poolt oma elu päästa üritavate pagulaste küsimuste ja teiselt poolt ebaseadusliku sisserände küsimuste vahel. See lähenemisviis on võimaldanud käsitleda küsimust terviklikult ja arutada lisaks humanitaaraspektidele ka piiride kaitset, julgeoleku- ja kaitseküsimusi, rändajate üle piiri toimetamist, ebaseaduslike rändajate tagasipöördumist ja taasintegreerumist ning koostööd päritolu- ja transiidiriikidega; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt selle üle, et riigipeade ja valitsusjuhtide pagulaste teemale pühendatud kohtumised on viinud sellise kompleksse lähenemisviisi vastuvõtmiseni, milles tehakse vahet ühelt poolt oma elu päästa üritavate pagulaste küsimuste ja teiselt poolt ebaseadusliku sisserände küsimuste vahel. See lähenemisviis on võimaldanud käsitleda küsimust terviklikult ja arutada lisaks humanitaaraspektidele ka piiride kaitset, julgeoleku- ja kaitseküsimusi, rändajate üle piiri toimetamist, ebaseaduslike rändajate tagasipöördumist ja taasintegreerumist ning koostööd päritolu- ja transiidiriikidega;

| 4. | tunneb sellega seoses kahetsust, et riigipeade ja valitsusjuhtide senistel kohtumistel ei ole peaaegu üldse käsitletud olukorra humanitaarset mõõdet. Komitee rõhutab, et piirikontrollide tugevdamine ja ebaseadusliku rände vastu võitlemise meetmed, sealhulgas kõigi rändajate range registreerimine kooskõlas asjakohase ELi õigustikuga, on olulised, ent neid ei tohi mingil moel pidada ülimuslikuks selliste rahvusvaheliste kohustuste ees, mis puudutavad inimelude päästmist ja inimõiguste austamist, või õiguse ees taotleda varjupaika Euroopa Liidus, mis peab jääma varjupaigaks rahvusvahelist kaitset vajavatele inimestele. Seetõttu nõuab komitee tungivalt, et kutsutaks kokku korrapärased kõrgetasemelised kohtumised ELi liikmesriikide, Euroopa Liidu institutsioonide, ELi asutuste, piirkondlike organisatsioonide ja nende kolmandate riikide vahel, keda see kõige enam puudutab; |
| --- | --- |

4.

tunneb sellega seoses kahetsust, et riigipeade ja valitsusjuhtide senistel kohtumistel ei ole peaaegu üldse käsitletud olukorra humanitaarset mõõdet. Komitee rõhutab, et piirikontrollide tugevdamine ja ebaseadusliku rände vastu võitlemise meetmed, sealhulgas kõigi rändajate range registreerimine kooskõlas asjakohase ELi õigustikuga, on olulised, ent neid ei tohi mingil moel pidada ülimuslikuks selliste rahvusvaheliste kohustuste ees, mis puudutavad inimelude päästmist ja inimõiguste austamist, või õiguse ees taotleda varjupaika Euroopa Liidus, mis peab jääma varjupaigaks rahvusvahelist kaitset vajavatele inimestele. Seetõttu nõuab komitee tungivalt, et kutsutaks kokku korrapärased kõrgetasemelised kohtumised ELi liikmesriikide, Euroopa Liidu institutsioonide, ELi asutuste, piirkondlike organisatsioonide ja nende kolmandate riikide vahel, keda see kõige enam puudutab;

| 5. | märgib lisaks siiski, et üks praeguse rändeolukorra peamisi aspekte on sellest üha suurema äri kujunemine inimkaubitsejate ja organiseeritud rühmituste jaoks, kes kasutavad ära inimeste kannatusi ja rändajate raskeid sotsiaalseid tingimusi. Komitee toetab inimkaubitsejate ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse tõhustamise meetmeid, mille pakkusid välja Euroopa ja Aafrika riigipead ja valitsusjuhid 11.–12. novembril 2015 toimunud Valletta tippkohtumisel. Komitee rõhutab, et tuleb tegutseda kiiresti ning koostada pikaajalised, terviklikud ja konkreetsed tegevuskavad tihedas koostöös kolmandate riikidega. Komitee tuletab meelde, et selles mõistes koostöö peab olema vastastikune ning päritolu- ja transiidiriigid peavad võtma endale kohustuse aidata ja rakendada kõiki Valletta tegevuskavas kokkulepitud meetmeid. Seepärast on oluline ELi liikmesriikide õiguskaitseasutuste kohene sekkumine, kuritegelike rühmituste hoolikas jälgimine ning korrapärane teavitamine olukorrast ja tulemustest sellise organiseeritud kuritegevuse vormi vastu võitlemisel, mis ohustab ELi liikmesriikide elanike turvalisust ja sotsiaalset ühtekuuluvust. Komitee rõhutab samuti põhjaliku registreerimise olulisust Schengeni piiridel ja seda, et väga oluline on ELi välispiirikontrolli tõhusus. Tuleks valida sobilik piirikontrolli tase ja järgida täielikult Schengeni ala sisemise julgeoleku kaitsmiseks võetavaid meetmeid. Hea näide on Visegradi rühma riikide koostöö, mille raames pakutakse ametnikke Schengeni ala välispiiri kaitsmiseks (Ungari, Kreeka); |
| --- | --- |

5.

märgib lisaks siiski, et üks praeguse rändeolukorra peamisi aspekte on sellest üha suurema äri kujunemine inimkaubitsejate ja organiseeritud rühmituste jaoks, kes kasutavad ära inimeste kannatusi ja rändajate raskeid sotsiaalseid tingimusi. Komitee toetab inimkaubitsejate ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse tõhustamise meetmeid, mille pakkusid välja Euroopa ja Aafrika riigipead ja valitsusjuhid 11.–12. novembril 2015 toimunud Valletta tippkohtumisel. Komitee rõhutab, et tuleb tegutseda kiiresti ning koostada pikaajalised, terviklikud ja konkreetsed tegevuskavad tihedas koostöös kolmandate riikidega. Komitee tuletab meelde, et selles mõistes koostöö peab olema vastastikune ning päritolu- ja transiidiriigid peavad võtma endale kohustuse aidata ja rakendada kõiki Valletta tegevuskavas kokkulepitud meetmeid. Seepärast on oluline ELi liikmesriikide õiguskaitseasutuste kohene sekkumine, kuritegelike rühmituste hoolikas jälgimine ning korrapärane teavitamine olukorrast ja tulemustest sellise organiseeritud kuritegevuse vormi vastu võitlemisel, mis ohustab ELi liikmesriikide elanike turvalisust ja sotsiaalset ühtekuuluvust. Komitee rõhutab samuti põhjaliku registreerimise olulisust Schengeni piiridel ja seda, et väga oluline on ELi välispiirikontrolli tõhusus. Tuleks valida sobilik piirikontrolli tase ja järgida täielikult Schengeni ala sisemise julgeoleku kaitsmiseks võetavaid meetmeid. Hea näide on Visegradi rühma riikide koostöö, mille raames pakutakse ametnikke Schengeni ala välispiiri kaitsmiseks (Ungari, Kreeka);

| 6. | rõhutab, et jõulisemalt on vaja keskenduda ELi ja tema liikmesriikide võetud kohustusele järgida solidaarsuse põhimõtet, et luua tõhusam rändepoliitika, mille raames käsitletakse kõiki kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ees seisvaid küsimusi. Seoses sellega juhib komitee tähelepanu Euroopa Parlamendis 29. aprillil vastu võetud resolutsioonile. Samal ajal leiab komitee, et solidaarsus peab tuginema pigem vastastikusele usaldusele kui sundusele, kuid siiski ei tohi unustada, et tegemist on kohustusega ning et on riskantne nimetada tagakiusamisest põhjustatud liikuvust rändeks; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et jõulisemalt on vaja keskenduda ELi ja tema liikmesriikide võetud kohustusele järgida solidaarsuse põhimõtet, et luua tõhusam rändepoliitika, mille raames käsitletakse kõiki kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ees seisvaid küsimusi. Seoses sellega juhib komitee tähelepanu Euroopa Parlamendis 29. aprillil vastu võetud resolutsioonile. Samal ajal leiab komitee, et solidaarsus peab tuginema pigem vastastikusele usaldusele kui sundusele, kuid siiski ei tohi unustada, et tegemist on kohustusega ning et on riskantne nimetada tagakiusamisest põhjustatud liikuvust rändeks;

| 7. | tervitab sellega seoses asjaolu, et Euroopa Komisjon avaldas 13. mail Euroopa rände tegevuskava. Komitee leiab, et see on oluline samm rände eeliseid ja väljakutseid käsitleva tervikliku lähenemisviisi väljatöötamise suunas. Komitee toonitab siiski, et tegevuskavaga tuleb jätkata pikka aega; |
| --- | --- |

7.

tervitab sellega seoses asjaolu, et Euroopa Komisjon avaldas 13. mail Euroopa rände tegevuskava. Komitee leiab, et see on oluline samm rände eeliseid ja väljakutseid käsitleva tervikliku lähenemisviisi väljatöötamise suunas. Komitee toonitab siiski, et tegevuskavaga tuleb jätkata pikka aega;

| 8. | tervitab tõsiasja, et kõnealuses komisjoni teatises peetakse oluliseks seada esmatähtsale kohale tõhus ja jätkusuutlik tagasisaatmispoliitika, milles austatakse rändajate õigusi ja võetakse arvesse päritoluriigi konkreetseid iseärasusi. Komitee laidab siiski praegust võimetust tagasisaatmisotsuseid tõhusalt jõustada ja kutsub liikmesriike üles rakendama õiglase ja kiire menetluse abil rangeid tagasaatmismeetmeid ebaseaduslike rändajate puhul ja nende rändajate puhul, kelle taotlus on tagasi lükatud. Komitee rõhutab siinkohal, et oluline on tugevdada Frontexi rolli ja volitusi tagasisaatmisoperatsioonides ja teha vahet varjupaigataotlejate ja majanduslikel põhjustel rändajate vahel, arvestades, et nimetatud kaks rühma on õiguslikust seisukohast erinevad ning vajavad seetõttu erinevat lähenemist. Selleks tuleb parandada praktilist koostööd asjaomaste kolmandate riikidega, et luua kõige tõhusamad ja kiiremad vabatahtliku tagasipöördumise süsteemid ja neid edendada ning suurendada päritoluriikide ametiasutuste suutlikkust vastata tagasivõtmise taotluse esitajatele; |
| --- | --- |

8.

tervitab tõsiasja, et kõnealuses komisjoni teatises peetakse oluliseks seada esmatähtsale kohale tõhus ja jätkusuutlik tagasisaatmispoliitika, milles austatakse rändajate õigusi ja võetakse arvesse päritoluriigi konkreetseid iseärasusi. Komitee laidab siiski praegust võimetust tagasisaatmisotsuseid tõhusalt jõustada ja kutsub liikmesriike üles rakendama õiglase ja kiire menetluse abil rangeid tagasaatmismeetmeid ebaseaduslike rändajate puhul ja nende rändajate puhul, kelle taotlus on tagasi lükatud. Komitee rõhutab siinkohal, et oluline on tugevdada Frontexi rolli ja volitusi tagasisaatmisoperatsioonides ja teha vahet varjupaigataotlejate ja majanduslikel põhjustel rändajate vahel, arvestades, et nimetatud kaks rühma on õiguslikust seisukohast erinevad ning vajavad seetõttu erinevat lähenemist. Selleks tuleb parandada praktilist koostööd asjaomaste kolmandate riikidega, et luua kõige tõhusamad ja kiiremad vabatahtliku tagasipöördumise süsteemid ja neid edendada ning suurendada päritoluriikide ametiasutuste suutlikkust vastata tagasivõtmise taotluse esitajatele;

| 9. | tervitab asjaolu, et komisjoni teatises rõhutatakse, kui oluline on võtta kiireid meetmeid elude päästmiseks merel, ja kordab, et liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste solidaarsus, vastastikune usaldus ja jagatud vastutus on poliitiline kompass, mida tuleb selle eesmärgi saavutamiseks järgida; |
| --- | --- |

9.

tervitab asjaolu, et komisjoni teatises rõhutatakse, kui oluline on võtta kiireid meetmeid elude päästmiseks merel, ja kordab, et liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste solidaarsus, vastastikune usaldus ja jagatud vastutus on poliitiline kompass, mida tuleb selle eesmärgi saavutamiseks järgida;

| 10. | kordab oma veendumust, et ELi lähenemisviis rändele peab olema pikas perspektiivis jätkusuutlik, põhinema solidaarsusel ja austama inimõigusi. Selle raames tuleb arvesse võtta rände kõiki aspekte, hõlmates humanitaarkohustusi, varjupaigataotlejaid ja majanduslikel põhjustel rändajaid. Komitee rõhutab eelkõige vajadust võidelda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu, toetada ELi mittekuuluvate riikide arengut ja stabiilsust, töötada välja tõhus tagasipöördumispoliitika ja tulla toime Euroopa ees seisvate demograafiliste väljakutsetega. Komitee toonitab, et seaduslik ränne võib olla oluline arengutegur. Lisaks eelistele, mida edukas sisserändepoliitika pakub rändajatele, kaasneb sellega ka märkimisväärne tulu nii majandusele kui ka ühiskonnale, täites tööjõuvajadusi ja andes panuse sotsiaalkindlustuse rahastamisse. Komitee kutsub seega kõiki asjaomaseid osalejaid, s.o ELi institutsioone, riikide valitsusi, kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, meediat ja kodanikuühiskonda üles hoiduma rändajate ja rände häbimärgistamisest ning andma kodanikele rände ning selle põhjuste ja panuse kohta vastuvõtvasse ühiskonda objektiivset teavet. Komitee mõistab kooskõlas Euroopa Liidu aluspõhimõtetega hukka igasuguse diskrimineerimise ja rassistliku käitumise rändajate suhtes; |
| --- | --- |

10.

kordab oma veendumust, et ELi lähenemisviis rändele peab olema pikas perspektiivis jätkusuutlik, põhinema solidaarsusel ja austama inimõigusi. Selle raames tuleb arvesse võtta rände kõiki aspekte, hõlmates humanitaarkohustusi, varjupaigataotlejaid ja majanduslikel põhjustel rändajaid. Komitee rõhutab eelkõige vajadust võidelda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu, toetada ELi mittekuuluvate riikide arengut ja stabiilsust, töötada välja tõhus tagasipöördumispoliitika ja tulla toime Euroopa ees seisvate demograafiliste väljakutsetega. Komitee toonitab, et seaduslik ränne võib olla oluline arengutegur. Lisaks eelistele, mida edukas sisserändepoliitika pakub rändajatele, kaasneb sellega ka märkimisväärne tulu nii majandusele kui ka ühiskonnale, täites tööjõuvajadusi ja andes panuse sotsiaalkindlustuse rahastamisse. Komitee kutsub seega kõiki asjaomaseid osalejaid, s.o ELi institutsioone, riikide valitsusi, kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, meediat ja kodanikuühiskonda üles hoiduma rändajate ja rände häbimärgistamisest ning andma kodanikele rände ning selle põhjuste ja panuse kohta vastuvõtvasse ühiskonda objektiivset teavet. Komitee mõistab kooskõlas Euroopa Liidu aluspõhimõtetega hukka igasuguse diskrimineerimise ja rassistliku käitumise rändajate suhtes;

| 11. | nõuab seoses punktis 10 osutatud korrektse teabega, et Euroopa Komisjon käivitaks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning Euroopa kodanikele suunatud teavituskampaania, mis






  — | tagaks ajakohastatud ja mõistetavad andmed rändenähtuse tegeliku mõõtme kohta; |
| --- | --- | --- |

11.

nõuab seoses punktis 10 osutatud korrektse teabega, et Euroopa Komisjon käivitaks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning Euroopa kodanikele suunatud teavituskampaania, mis

—

tagaks ajakohastatud ja mõistetavad andmed rändenähtuse tegeliku mõõtme kohta;

| — | võimaldaks kasutada rändevoogude kontrollimisel saadud andmeid, kui rändajad on Euroopasse sisenenud; |
| --- | --- |

—

võimaldaks kasutada rändevoogude kontrollimisel saadud andmeid, kui rändajad on Euroopasse sisenenud;

| — | annaks ülevaate parimate tavade kohta integratsioonivaldkonnas, eelkõige seoses demograafiliste ja majanduslike tagajärgedega; |
| --- | --- |

—

annaks ülevaate parimate tavade kohta integratsioonivaldkonnas, eelkõige seoses demograafiliste ja majanduslike tagajärgedega;

| 12. | peab esmatähtsaks, et saatjata alaealiste probleemile, mida tavaliselt käsitletakse teisejärgulisena rändega seonduvate poliitikameetmete valdkonnas, pöörataks asjakohast tähelepanu. Selleks tuleb eraldada konkreetsed vahendid kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, et toetada ja kontrollida saatjata alaealisi, vältimaks nende kadumist ning seda, et saatjata alaealised ja naised kui kõige haavatavamad isikud ei langeks prostitutsiooni, pedofiilia või elundikaubanduse ohvriks; |
| --- | --- |

12.

peab esmatähtsaks, et saatjata alaealiste probleemile, mida tavaliselt käsitletakse teisejärgulisena rändega seonduvate poliitikameetmete valdkonnas, pöörataks asjakohast tähelepanu. Selleks tuleb eraldada konkreetsed vahendid kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, et toetada ja kontrollida saatjata alaealisi, vältimaks nende kadumist ning seda, et saatjata alaealised ja naised kui kõige haavatavamad isikud ei langeks prostitutsiooni, pedofiilia või elundikaubanduse ohvriks;

| 13. | olles silmitsi kiiresti areneva rändeolukorraga, peab vajalikuks, et lisaks elude päästmisele merel suunatud meetmetele nähtaks prioriteetsete kiirete meetmete hulgas ette ka tegevuskava ebaseaduslikult üle piiri toimetamise probleemiga tegelemiseks ja selle kõrvaldamiseks nii maismaa- kui ka mereteedel. Seoses sellega on samuti hädavajalik tagada koostöö kõigi asjaosaliste ning valitsustasandite vahel: liikmesriigid, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, ametiasutused ja samuti kodanikuühiskond; |
| --- | --- |

13.

olles silmitsi kiiresti areneva rändeolukorraga, peab vajalikuks, et lisaks elude päästmisele merel suunatud meetmetele nähtaks prioriteetsete kiirete meetmete hulgas ette ka tegevuskava ebaseaduslikult üle piiri toimetamise probleemiga tegelemiseks ja selle kõrvaldamiseks nii maismaa- kui ka mereteedel. Seoses sellega on samuti hädavajalik tagada koostöö kõigi asjaosaliste ning valitsustasandite vahel: liikmesriigid, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, ametiasutused ja samuti kodanikuühiskond;

| 14. | leiab, et samuti on hädavajalik suurendada turvateenistuste kontrolle ja koostööd eesmärgiga tagada, et pagulaste hädaolukorda ja nende saabumist ELi territooriumile ei kasuta kattevarjuna terroristid ja äärmuslased, ning veenda selles ka kodanikke. Samuti tuleb toetada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli radikaliseerumise ja äärmusluse avastamises, vältimises ja nendevastases võitluses; |
| --- | --- |

14.

leiab, et samuti on hädavajalik suurendada turvateenistuste kontrolle ja koostööd eesmärgiga tagada, et pagulaste hädaolukorda ja nende saabumist ELi territooriumile ei kasuta kattevarjuna terroristid ja äärmuslased, ning veenda selles ka kodanikke. Samuti tuleb toetada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli radikaliseerumise ja äärmusluse avastamises, vältimises ja nendevastases võitluses;

Teatises pakutakse välja solidaarsusel põhinevad pragmaatilised lahendused

| 15. | tervitab teatises välja pakutud meetmeid tulemaks toime ELi saabujate suure hulgaga. Ümberasustamine ja ümberpaigutamine võivad olla tõhus viis varjupaigataotlejate ja pagulaste ebaühtlase jaotumise probleemiga tegelemiseks riikide vahel ja piirkondade vahel ja sees. Seetõttu nõuab komitee suuremaid jõupingutusi Euroopa tasandil, et jõuda kokkuleppele kriteeriumides ning jätkusuutliku ja õiglase süsteemi elluviimises varjupaigataotlejate ja pagulaste jaotamiseks liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

15.

tervitab teatises välja pakutud meetmeid tulemaks toime ELi saabujate suure hulgaga. Ümberasustamine ja ümberpaigutamine võivad olla tõhus viis varjupaigataotlejate ja pagulaste ebaühtlase jaotumise probleemiga tegelemiseks riikide vahel ja piirkondade vahel ja sees. Seetõttu nõuab komitee suuremaid jõupingutusi Euroopa tasandil, et jõuda kokkuleppele kriteeriumides ning jätkusuutliku ja õiglase süsteemi elluviimises varjupaigataotlejate ja pagulaste jaotamiseks liikmesriikide vahel;

| 16. | rõhutab siiski, et ebaseaduslik sisseränne, mis on dramaatiliselt suurenenud, nõuab uut lähenemisviisi. Selles tuleb arvesse võtta asjaolu, et majanduslikel põhjustel rändajaid (nende teavitamist, vastuvõttu või tagasisaatmist) hallatakse teisiti kui humanitaarabi, mida pagulastele anda tuleb. Lisaks rõhutab komitee, kuivõrd oluline on valitsuste ja kodanike süstemaatiline suhtlus kavandatud meetmete teemal ning samal ajal teavitamine meetmete mõjust ühiskonnale; |
| --- | --- |

16.

rõhutab siiski, et ebaseaduslik sisseränne, mis on dramaatiliselt suurenenud, nõuab uut lähenemisviisi. Selles tuleb arvesse võtta asjaolu, et majanduslikel põhjustel rändajaid (nende teavitamist, vastuvõttu või tagasisaatmist) hallatakse teisiti kui humanitaarabi, mida pagulastele anda tuleb. Lisaks rõhutab komitee, kuivõrd oluline on valitsuste ja kodanike süstemaatiline suhtlus kavandatud meetmete teemal ning samal ajal teavitamine meetmete mõjust ühiskonnale;

| 17. | kordab, et on saabunud aeg täpsemalt määratleda, mida jagatud vastutus ja solidaarsus varjupaiga- ja rändeküsimustes tähendada võiksid. On selge, et eri riigid, piirkonnad ja kohalikud omavalitsused esitavad õiglase jagatud vastutuse või solidaarsuse määratlemisel erinevaid argumente, lähtudes oma konkreetsetest iseärasustest, nagu majandusjõud. Komitee väljendab siiski kahetsust, et komisjoni teatises ei pakuta välja pikaajalisi lahendusi seoses planeerimise ja vahendite nappusega, võimaldamaks vastuvõtuks piisavalt aegsasti valmistuda; |
| --- | --- |

17.

kordab, et on saabunud aeg täpsemalt määratleda, mida jagatud vastutus ja solidaarsus varjupaiga- ja rändeküsimustes tähendada võiksid. On selge, et eri riigid, piirkonnad ja kohalikud omavalitsused esitavad õiglase jagatud vastutuse või solidaarsuse määratlemisel erinevaid argumente, lähtudes oma konkreetsetest iseärasustest, nagu majandusjõud. Komitee väljendab siiski kahetsust, et komisjoni teatises ei pakuta välja pikaajalisi lahendusi seoses planeerimise ja vahendite nappusega, võimaldamaks vastuvõtuks piisavalt aegsasti valmistuda;

| 18. | väljendab heameelt ELi operatsioonide Triton ja Poseidon eelarve suurendamise üle ja viieteistkümne liikmesriigi võetud kohustuse üle eraldada lisavahendeid ning sellele järgnenud ELi otsuse üle käivitada Vahemere lõunapiirkonnas sõjaline operatsioon (EUNAVFOR MED) inimkaubitsejate võrgustike tegevuse tõkestamiseks. Komitee tunneb siiski kahetsust, et teatises ei käsitleta piisavalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks kättesaadavaid vahendeid, mis võimaldaksid neil täita oma kohustusi sisserände ja integratsiooni valdkonnas, tagades neile juurdepääsu riikide ja ELi fondide vahenditele (nt Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument ja Euroopa Sotsiaalfond); |
| --- | --- |

18.

väljendab heameelt ELi operatsioonide Triton ja Poseidon eelarve suurendamise üle ja viieteistkümne liikmesriigi võetud kohustuse üle eraldada lisavahendeid ning sellele järgnenud ELi otsuse üle käivitada Vahemere lõunapiirkonnas sõjaline operatsioon (EUNAVFOR MED) inimkaubitsejate võrgustike tegevuse tõkestamiseks. Komitee tunneb siiski kahetsust, et teatises ei käsitleta piisavalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks kättesaadavaid vahendeid, mis võimaldaksid neil täita oma kohustusi sisserände ja integratsiooni valdkonnas, tagades neile juurdepääsu riikide ja ELi fondide vahenditele (nt Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument ja Euroopa Sotsiaalfond);

| 19. | tervitab Euroopa Ülemkogu 26. juuni ja 22. septembri 2015. aasta otsuseid 160 000 selgelt rahvusvahelist kaitset vajava inimese ümberpaigutamise kohta. See näitab, kuidas võiks välja näha solidaarsuse põhimõtte ja jagatud vastutuse praktiline elluviimine. Komitee peab siiski kahetsusväärseks kokkulepitud meetmete kõhklevat rakendamist ja väga piiratud ulatust ning kutsub liikmesriike tungivalt üles täitma endale sellega seoses võetud kohustust ja kõiki institutsioonilisi tasandeid võtma viivitamatult kasutusele vajalikud struktuurid ja mehhanismid. Komitee rõhutab, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi tuleb ulatuslikumalt võtmeosalistena arutellu kaasata, kuna nad ise teavad kõige paremini, kui palju pagulasi ja rändajaid nad suudavad inimlikul moel vastu võtta; |
| --- | --- |

19.

tervitab Euroopa Ülemkogu 26. juuni ja 22. septembri 2015. aasta otsuseid 160 000 selgelt rahvusvahelist kaitset vajava inimese ümberpaigutamise kohta. See näitab, kuidas võiks välja näha solidaarsuse põhimõtte ja jagatud vastutuse praktiline elluviimine. Komitee peab siiski kahetsusväärseks kokkulepitud meetmete kõhklevat rakendamist ja väga piiratud ulatust ning kutsub liikmesriike tungivalt üles täitma endale sellega seoses võetud kohustust ja kõiki institutsioonilisi tasandeid võtma viivitamatult kasutusele vajalikud struktuurid ja mehhanismid. Komitee rõhutab, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi tuleb ulatuslikumalt võtmeosalistena arutellu kaasata, kuna nad ise teavad kõige paremini, kui palju pagulasi ja rändajaid nad suudavad inimlikul moel vastu võtta;

| 20. | tervitab Euroopa Ülemkogu seni vastu võetud järeldusi ja Lääne-Balkani rändeteel paiknevate riikide juhtide deklaratsiooni, mis avaldati 25. oktoobril 2015. Komitee kutsub selles kontekstis üles rakendama kõik seni kokku lepitud meetmed ning ergutab riike suurendama olemasolevaid sobivaid majutusvõimalusi; |
| --- | --- |

20.

tervitab Euroopa Ülemkogu seni vastu võetud järeldusi ja Lääne-Balkani rändeteel paiknevate riikide juhtide deklaratsiooni, mis avaldati 25. oktoobril 2015. Komitee kutsub selles kontekstis üles rakendama kõik seni kokku lepitud meetmed ning ergutab riike suurendama olemasolevaid sobivaid majutusvõimalusi;

Lahendused tuleb kiiresti ellu viia

| 21. | tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon püüab koostöös kolmandate riikidega ja kogutud usaldusväärse teabe põhjal vältida reguleerimata sisserännet ELi, aga kutsub samuti liikmesriike üles parandama nii kahepoolset kui ka ELi kontekstis toimuvat teabevahetust; |
| --- | --- |

21.

tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon püüab koostöös kolmandate riikidega ja kogutud usaldusväärse teabe põhjal vältida reguleerimata sisserännet ELi, aga kutsub samuti liikmesriike üles parandama nii kahepoolset kui ka ELi kontekstis toimuvat teabevahetust;

| 22. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on vabatahtlike rühmade ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevus inimeste elude päästmiseks Vahemerel. Hoolimata teatises esitatud rahalistest lahendustest ja operatsioonide Poseidon ja Triton raames tehtavatest tugevdatud jõupingutustest, on endiselt tegemist tõsise hädaolukorraga, mille ainus lahendus on Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide igapäevane ühine tegevus, austades seejuures Euroopa inimõigustealaseid väärtusi. Ent komitee tunnistab ka seda, et pagulaskriisi ei ole võimalik lahendada üksnes merepäästeoperatsioonide abil, ja palub komisjonil võtta asjakohaseid täiendavaid meetmeid, et vältida inimeste ebaseaduslikku üle piiri toimetamist. Oluline samm on ÜRO Julgeolekunõukogu 9. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni nr 2240 vastuvõtmine – selles antakse liikmesriikidele luba peatada Liibüa rannikul laevu, mida kahtlustatakse inimeste ebaseaduslikus üle piiri toimetamises; |
| --- | --- |

22.

juhib tähelepanu sellele, kui oluline on vabatahtlike rühmade ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevus inimeste elude päästmiseks Vahemerel. Hoolimata teatises esitatud rahalistest lahendustest ja operatsioonide Poseidon ja Triton raames tehtavatest tugevdatud jõupingutustest, on endiselt tegemist tõsise hädaolukorraga, mille ainus lahendus on Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide igapäevane ühine tegevus, austades seejuures Euroopa inimõigustealaseid väärtusi. Ent komitee tunnistab ka seda, et pagulaskriisi ei ole võimalik lahendada üksnes merepäästeoperatsioonide abil, ja palub komisjonil võtta asjakohaseid täiendavaid meetmeid, et vältida inimeste ebaseaduslikku üle piiri toimetamist. Oluline samm on ÜRO Julgeolekunõukogu 9. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni nr 2240 vastuvõtmine – selles antakse liikmesriikidele luba peatada Liibüa rannikul laevu, mida kahtlustatakse inimeste ebaseaduslikus üle piiri toimetamises;

| 23. | kordab, et vastastikune solidaarsus on Euroopa Liidu tähtsaim põhimõte, mida tuleb järgida mitte ainult liikmesriikide vahel, vaid ka rändajate puhul ja ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kontekstis ja vahel, kellel lasub nende rändajate igapäevase abistamise ülesanne; |
| --- | --- |

23.

kordab, et vastastikune solidaarsus on Euroopa Liidu tähtsaim põhimõte, mida tuleb järgida mitte ainult liikmesriikide vahel, vaid ka rändajate puhul ja ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kontekstis ja vahel, kellel lasub nende rändajate igapäevase abistamise ülesanne;

| 24. | rõhutab, et viimase paari kuu jooksul on see küsimus muutunud pakilisemaks mitte ainult Vahemerel, Balkani riikides, Calais’s ja ELi teistel piiriäärsetel aladel erisuguste rändevoogude massilise saabumise tõttu, vaid ka rändajate arvu kasvu tõttu kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Probleemid, millega aastaid puutusid kokku sellised sõlmpunktid nagu Calais ja Lampedusa, on nüüd levimas teistesse linnadesse ja piirkondadesse. Olukord on küll muret tekitav ja kiiresti tuleb võtta meetmeid, ent seda tuleks samuti näha võimalusena veenda avalikku arvamust selles, et ümberpaigutamine on ainus lahendus, enne kui rändajate suured hulgad rändeteedeäärsed paigad enda alla matavad. Seetõttu ei kujuta rändevood endast mitte ajutist väljakutset üksnes mõne üksiku kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse jaoks, vaid kogu Euroopa Liidu jaoks tervikuna lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et viimase paari kuu jooksul on see küsimus muutunud pakilisemaks mitte ainult Vahemerel, Balkani riikides, Calais’s ja ELi teistel piiriäärsetel aladel erisuguste rändevoogude massilise saabumise tõttu, vaid ka rändajate arvu kasvu tõttu kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Probleemid, millega aastaid puutusid kokku sellised sõlmpunktid nagu Calais ja Lampedusa, on nüüd levimas teistesse linnadesse ja piirkondadesse. Olukord on küll muret tekitav ja kiiresti tuleb võtta meetmeid, ent seda tuleks samuti näha võimalusena veenda avalikku arvamust selles, et ümberpaigutamine on ainus lahendus, enne kui rändajate suured hulgad rändeteedeäärsed paigad enda alla matavad. Seetõttu ei kujuta rändevood endast mitte ajutist väljakutset üksnes mõne üksiku kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse jaoks, vaid kogu Euroopa Liidu jaoks tervikuna lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis;

| 25. | hoiatab komisjoni rändeolukorrast tuleneva inimtragöödia reaalsuse eest Euroopas: Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni andmetel on Vahemerel augusti lõpu seisuga teatatud juba üle 3 400 inimese hukkumisest, 2015. aasta aprillis hukkus mõne päeva jooksul 700 inimest ja La Manche’i väina ületamise püüdlustes on hukkunud vähemalt 13 rändajat. Rändajad langevad sageli inimkaubitsejate ohvriks, nagu juhtus augusti lõpus, kui Austrias suri 71 veoauto tagaossa suletud ja ebaseaduslikult üle piiri toimetajate poolt hüljatud rändajat; |
| --- | --- |

25.

hoiatab komisjoni rändeolukorrast tuleneva inimtragöödia reaalsuse eest Euroopas: Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni andmetel on Vahemerel augusti lõpu seisuga teatatud juba üle 3 400 inimese hukkumisest, 2015. aasta aprillis hukkus mõne päeva jooksul 700 inimest ja La Manche’i väina ületamise püüdlustes on hukkunud vähemalt 13 rändajat. Rändajad langevad sageli inimkaubitsejate ohvriks, nagu juhtus augusti lõpus, kui Austrias suri 71 veoauto tagaossa suletud ja ebaseaduslikult üle piiri toimetajate poolt hüljatud rändajat;

Lahendustega võiks minna kaugemale

| 26. | kutsub üles otsima praktilisi lahendusi, kuhu oleksid kaasatud ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ja mitte üksnes liikmesriikide keskvalitsused. Rändajaid ja näiteks La Manche’i tunnelit puudutavate sündmuste tulemusel on arutelu rohkem kui kunagi varem keskendunud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rollile ja näitab, et väljakutse ei peitu mitte üksnes rahaliste vahendite kättesaadavuses, vaid ka nende praktilises kasutamises. Seega peab komisjon tagant tõukama pragmaatiliste lahenduste leidmist kohalike ja piirkondlike omavalitsuste füüsilise suutlikkuse suurendamiseks. Pagulaslaagrite ühtne haldamine on teine võimalus kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olukorra kergendamiseks. Politseijõude ja halduspersonali võiks saata ühest piirkonnast teise, et edendada naaberpiirkondade koostööd ja tagada piisava tööjõu olemasolu, et tulla toime hädas oleva rahvastiku suurenemisega; |
| --- | --- |

26.

kutsub üles otsima praktilisi lahendusi, kuhu oleksid kaasatud ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ja mitte üksnes liikmesriikide keskvalitsused. Rändajaid ja näiteks La Manche’i tunnelit puudutavate sündmuste tulemusel on arutelu rohkem kui kunagi varem keskendunud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rollile ja näitab, et väljakutse ei peitu mitte üksnes rahaliste vahendite kättesaadavuses, vaid ka nende praktilises kasutamises. Seega peab komisjon tagant tõukama pragmaatiliste lahenduste leidmist kohalike ja piirkondlike omavalitsuste füüsilise suutlikkuse suurendamiseks. Pagulaslaagrite ühtne haldamine on teine võimalus kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olukorra kergendamiseks. Politseijõude ja halduspersonali võiks saata ühest piirkonnast teise, et edendada naaberpiirkondade koostööd ja tagada piisava tööjõu olemasolu, et tulla toime hädas oleva rahvastiku suurenemisega;

| 27. | kutsub üles seda eelarvet täiendavalt suurendama vastavalt tõhusate päästeoperatsioonide muutuvatele vajadustele ja loodab, et kõik liikmesriigid võtavad kohustuse eraldada vajalikke lisavahendeid. Komitee toonitab sellega seoses, et mitmeaastase finantsraamistiku kohustuslik läbivaatamine, mis peaks toimuma enne 2016. aasta lõppu, annab võimaluse suurendada vahendeid, mis seonduvad Euroopa rände tegevuskava prioriteetide elluviimisega. Komitee rõhutab, et vahendite ja ressursside kiire vabastamine tuleks muuta võimalikult lihtsaks ilma ebavajalikest bürokraatlikest menetlustest tulenevate viivitusteta. Kõnealused täiendavad vahendid peaksid hõlmama eraldisi taristule, haridusrajatistele ja hädaabile piiriäärsetes ELi liikmesriikides. Komitee kutsub üles varustama liikmesriigid praktilise juhendiga rahastamisallikate kasutusvõimaluste kohta (nt Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) vahendid); |
| --- | --- |

27.

kutsub üles seda eelarvet täiendavalt suurendama vastavalt tõhusate päästeoperatsioonide muutuvatele vajadustele ja loodab, et kõik liikmesriigid võtavad kohustuse eraldada vajalikke lisavahendeid. Komitee toonitab sellega seoses, et mitmeaastase finantsraamistiku kohustuslik läbivaatamine, mis peaks toimuma enne 2016. aasta lõppu, annab võimaluse suurendada vahendeid, mis seonduvad Euroopa rände tegevuskava prioriteetide elluviimisega. Komitee rõhutab, et vahendite ja ressursside kiire vabastamine tuleks muuta võimalikult lihtsaks ilma ebavajalikest bürokraatlikest menetlustest tulenevate viivitusteta. Kõnealused täiendavad vahendid peaksid hõlmama eraldisi taristule, haridusrajatistele ja hädaabile piiriäärsetes ELi liikmesriikides. Komitee kutsub üles varustama liikmesriigid praktilise juhendiga rahastamisallikate kasutusvõimaluste kohta (nt Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) vahendid);

| 28. | kutsub üles pöörama erilist tähelepanu sünergia tugevdamisele seni loodud eri organite ja süsteemide vahel, võttes aluseks nende konkreetse pädevuse ja tegevusulatuse: näiteks Frontex, teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) ja Euroopa piiride valvamise süsteem (Eurosur), mis tegutsevad rände ja isikute liikumise raamistikus; Europol ja Eurojust, mis tegelevad ebaseadusliku transiidiga seotud kuritegude (inimeste ebaseaduslik üle piiri toimetamine ja inimkaubandus) ennetamise ja väljajuurimisega; |
| --- | --- |

28.

kutsub üles pöörama erilist tähelepanu sünergia tugevdamisele seni loodud eri organite ja süsteemide vahel, võttes aluseks nende konkreetse pädevuse ja tegevusulatuse: näiteks Frontex, teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) ja Euroopa piiride valvamise süsteem (Eurosur), mis tegutsevad rände ja isikute liikumise raamistikus; Europol ja Eurojust, mis tegelevad ebaseadusliku transiidiga seotud kuritegude (inimeste ebaseaduslik üle piiri toimetamine ja inimkaubandus) ennetamise ja väljajuurimisega;

| 29. | rõhutab, et oluline on tegeleda põhjuseta varjupaika taotlevate rändajate ELi saabumise algpõhjustega. Komitee kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tõhustama koostööd kolmandate riikidega Lähis-Idas ja Aafrikas, kus tuleb tugevdada demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid, ja oma välispoliitikat paremini koordineerima. Komitee väljendab sellega seoses heameelt, et 11.–12. novembril 2015 toimus Maltal Vallettas ELi ja Aafrika tippkohtumine (Rabati ja Hartumi protsessi riigid). Komitee on samuti seisukohal, et oma päritoluriikide lähedal asuvates ELi-välistes riikides elavate pagulaste kaitse jaoks tuleb tagada põhiteenused, sh turvalisus pagulaslaagrites ja nendest väljaspool ning haridus nende lastele, mille jaoks on vaja pikaajalist visiooni ja integreeritud planeerimist, pooltevahelist koordineerimist ja kohalikku majandusarengut; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et oluline on tegeleda põhjuseta varjupaika taotlevate rändajate ELi saabumise algpõhjustega. Komitee kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tõhustama koostööd kolmandate riikidega Lähis-Idas ja Aafrikas, kus tuleb tugevdada demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid, ja oma välispoliitikat paremini koordineerima. Komitee väljendab sellega seoses heameelt, et 11.–12. novembril 2015 toimus Maltal Vallettas ELi ja Aafrika tippkohtumine (Rabati ja Hartumi protsessi riigid). Komitee on samuti seisukohal, et oma päritoluriikide lähedal asuvates ELi-välistes riikides elavate pagulaste kaitse jaoks tuleb tagada põhiteenused, sh turvalisus pagulaslaagrites ja nendest väljaspool ning haridus nende lastele, mille jaoks on vaja pikaajalist visiooni ja integreeritud planeerimist, pooltevahelist koordineerimist ja kohalikku majandusarengut;

| 30. | võtab teadmiseks arutelud Euroopa Liidu üleste nn turvalisi kolmandaid riike hõlmavate nimekirjade üle, et tagada asjaomastest riikidest pärit varjupaigataotluste menetlemisel Euroopa tasandil ühtsed standardid ning lihtsustada tulemuslikku tagasipöördumist, mis on tegelikult rahvusvahelist kaitset vajavatele inimestele ELis varjupaiga andmise ja nende vastuvõtu suutlikkuse parema suunamise eeltingimus. Komitee rõhutab, et eelkõige ELi kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid peavad järgima ELi inimõiguste kaitse standardeid, et neid käsitataks turvaliste päritoluriikidena. Komitee hoiatab siiski, et olukorda nendes riikides – eelkõige seoses selliste haavatavate elanikkonnarühmadega nagu saatjata alaealised, üksikud naised, etnilised vähemused, lesbid, geid, biseksuaalid, trans- ja intersoolised inimesed – tuleb hoolikalt jälgida ning tuleb parandada mehhanisme nendest riikidest pärit põhjendatult varjupaika taotlevate inimeste paremaks kindlaksmääramiseks ja vastuvõtmiseks ning konkreetsete tagakiusamise põhjustega (nagu sugu, seksuaalne sättumus, sooidentiteet või etniline päritolu) nõuetekohaseks tegelemiseks kogu vastuvõtu, taotluse läbivaatamise ja edasiste etappide, sh ümberasustamise ja ümberpaigutamise vältel. Komitee kohustub tutvustama kohalikul ja piirkondlikul tasandil parimaid tavasid oma ühiste nõuandekomiteede ja töörühmade kaudu, mis hõlmavad kõiki seitset komisjoni ettepanekus loetletud riiki; |
| --- | --- |

30.

võtab teadmiseks arutelud Euroopa Liidu üleste nn turvalisi kolmandaid riike hõlmavate nimekirjade üle, et tagada asjaomastest riikidest pärit varjupaigataotluste menetlemisel Euroopa tasandil ühtsed standardid ning lihtsustada tulemuslikku tagasipöördumist, mis on tegelikult rahvusvahelist kaitset vajavatele inimestele ELis varjupaiga andmise ja nende vastuvõtu suutlikkuse parema suunamise eeltingimus. Komitee rõhutab, et eelkõige ELi kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid peavad järgima ELi inimõiguste kaitse standardeid, et neid käsitataks turvaliste päritoluriikidena. Komitee hoiatab siiski, et olukorda nendes riikides – eelkõige seoses selliste haavatavate elanikkonnarühmadega nagu saatjata alaealised, üksikud naised, etnilised vähemused, lesbid, geid, biseksuaalid, trans- ja intersoolised inimesed – tuleb hoolikalt jälgida ning tuleb parandada mehhanisme nendest riikidest pärit põhjendatult varjupaika taotlevate inimeste paremaks kindlaksmääramiseks ja vastuvõtmiseks ning konkreetsete tagakiusamise põhjustega (nagu sugu, seksuaalne sättumus, sooidentiteet või etniline päritolu) nõuetekohaseks tegelemiseks kogu vastuvõtu, taotluse läbivaatamise ja edasiste etappide, sh ümberasustamise ja ümberpaigutamise vältel. Komitee kohustub tutvustama kohalikul ja piirkondlikul tasandil parimaid tavasid oma ühiste nõuandekomiteede ja töörühmade kaudu, mis hõlmavad kõiki seitset komisjoni ettepanekus loetletud riiki;

| 31. | tervitab kindlalt komisjoni võetud kohustust teha 2016. aasta alguses ettepanekuid nn Dublini määruse läbivaatamiseks, mille raames oleks võimalik varjupaigataotlusi esitada ja läbi vaadata väljaspool ELi. Komitee kutsub komisjoni üles tagama, et tuginetakse jätkusuutlikele vastutuse jaotamise viisidele liikmesriikide vahel, austades sealjuures rändajate põhiõigusi. See peab põhinema kogu ELi hõlmaval kohustuslikul kvoodil varjupaigataotlejate jagamiseks liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

31.

tervitab kindlalt komisjoni võetud kohustust teha 2016. aasta alguses ettepanekuid nn Dublini määruse läbivaatamiseks, mille raames oleks võimalik varjupaigataotlusi esitada ja läbi vaadata väljaspool ELi. Komitee kutsub komisjoni üles tagama, et tuginetakse jätkusuutlikele vastutuse jaotamise viisidele liikmesriikide vahel, austades sealjuures rändajate põhiõigusi. See peab põhinema kogu ELi hõlmaval kohustuslikul kvoodil varjupaigataotlejate jagamiseks liikmesriikide vahel;

| 32. | soovitab komisjonil hõlmata oma ettepanekusse positiivse otsuse saanud varjupaigataotluste vastastikuse tunnustamise, et kaitse saanud inimestel oleks Euroopa Liidus samasugune liikumisvabadus nagu ELi kodanikelgi. Lisaks sellele kutsub komitee komisjoni üles esitama ettepaneku üldise Euroopa sisserändekoodeksi kohta, et avada Euroopas töötada soovivatele inimestele seaduslikud võimalused. Lisaks sellele peaks komisjon avama kandidaatriikide kodanikele töörändekoridori, mis lihtsustaks nende pääsu Euroopa tööturule; |
| --- | --- |

32.

soovitab komisjonil hõlmata oma ettepanekusse positiivse otsuse saanud varjupaigataotluste vastastikuse tunnustamise, et kaitse saanud inimestel oleks Euroopa Liidus samasugune liikumisvabadus nagu ELi kodanikelgi. Lisaks sellele kutsub komitee komisjoni üles esitama ettepaneku üldise Euroopa sisserändekoodeksi kohta, et avada Euroopas töötada soovivatele inimestele seaduslikud võimalused. Lisaks sellele peaks komisjon avama kandidaatriikide kodanikele töörändekoridori, mis lihtsustaks nende pääsu Euroopa tööturule;

| 33. | kutsub Euroopa Komisjoni ja ELi liikmesriike jõuliselt üles edendama kiiresti juba kokkulepitud kriisikolde keskuste (hotspots) rajamist, mille kaudu toetavad Euroopa Liidu ametid kõige suurema surve all olevaid piirialasid saabuvate pagulaste registreerimisel. Lisaks innustab komitee välja töötama muid asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

33.

kutsub Euroopa Komisjoni ja ELi liikmesriike jõuliselt üles edendama kiiresti juba kokkulepitud kriisikolde keskuste (hotspots) rajamist, mille kaudu toetavad Euroopa Liidu ametid kõige suurema surve all olevaid piirialasid saabuvate pagulaste registreerimisel. Lisaks innustab komitee välja töötama muid asjakohaseid meetmeid;

| 34. | tunneb kahetsust, et komisjon ei ole esitanud varjupaigataotlejate osas konkreetseid meetmeid selleks, et luua turvalised ja seaduslikud teed Euroopasse saabumiseks, et vältida edasisi inimelude kaotusi ohtlikel teekondadel. Kõnealused meetmed võiksid hõlmata nn humanitaarkoridori loomist, rohkemate viisade väljastamist humanitaarkaalutlustel ja vastuvõtukeskuste rajamist transiidiriikides, mis menetlevad varjupaigataotlusi või tuvastavad ELi riikidesse seadusliku sisenemise kõlblikkust. Nn humanitaarkoridori idee on kooskõlas ümberpaigutamise ja solidaarsuse ideega, kuna see on kõige tõhusam vahend organiseeritud kuritegevuse ohjeldamiseks. Mida kiiremini on rändajad Euroopa ametiasutuste alluvuses, seda lihtsam on ümberpaigutamise ülesanne. Ühtlasi on see parim viis tagada, et rändajate vastuvõtt jaotuks liikmesriikide vahel ühtlasemalt. Sealjuures võiksid väga suureks abiks olla kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

34.

tunneb kahetsust, et komisjon ei ole esitanud varjupaigataotlejate osas konkreetseid meetmeid selleks, et luua turvalised ja seaduslikud teed Euroopasse saabumiseks, et vältida edasisi inimelude kaotusi ohtlikel teekondadel. Kõnealused meetmed võiksid hõlmata nn humanitaarkoridori loomist, rohkemate viisade väljastamist humanitaarkaalutlustel ja vastuvõtukeskuste rajamist transiidiriikides, mis menetlevad varjupaigataotlusi või tuvastavad ELi riikidesse seadusliku sisenemise kõlblikkust. Nn humanitaarkoridori idee on kooskõlas ümberpaigutamise ja solidaarsuse ideega, kuna see on kõige tõhusam vahend organiseeritud kuritegevuse ohjeldamiseks. Mida kiiremini on rändajad Euroopa ametiasutuste alluvuses, seda lihtsam on ümberpaigutamise ülesanne. Ühtlasi on see parim viis tagada, et rändajate vastuvõtt jaotuks liikmesriikide vahel ühtlasemalt. Sealjuures võiksid väga suureks abiks olla kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

| 35. | kutsub üles võtma kasutusele tõelise Euroopa rändepoliitika ja tervitab Euroopa Komisjoni võetud kohustust esitada uute meetmete ettepanekud ja vaadata läbi sinise kaardi süsteem, et asendada 28 riiklikku süsteemi ja edendada seaduslikku rännet. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni tuginema kõnealuste ettepanekute koostamisel kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kohaliku olukorraga seotud kogemustele ja teadmistele; |
| --- | --- |

35.

kutsub üles võtma kasutusele tõelise Euroopa rändepoliitika ja tervitab Euroopa Komisjoni võetud kohustust esitada uute meetmete ettepanekud ja vaadata läbi sinise kaardi süsteem, et asendada 28 riiklikku süsteemi ja edendada seaduslikku rännet. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni tuginema kõnealuste ettepanekute koostamisel kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kohaliku olukorraga seotud kogemustele ja teadmistele;

| 36. | tunneb kahetsust, et komisjoni teatises ei kajastatud Euroopa Regioonide Komitee ettepanekut arendada välja süsteemid eksperditeadmiste jagamiseks ning kogemuste ja heade tavade kogumiseks. Seega kordab komitee, et ellu tuleks viia rännet ja kohalikke omavalitsusi puudutav viisainfosüsteemil põhinev tervikliku andmevahetuse süsteem. See süsteem võiks anda suurepäraseid tulemusi elamumajanduse, varjupaigataotlejate ja pagulaste taotluste menetlemise, integratsioonimeetmete ja ebaseadusliku rändega tegelemise osas ning pakkuda praktilisi lahendusi solidaarsuse põhimõtte edendamiseks kohalike omavalitsuste vahel. Komitee kutsub komisjoni üles looma platvormi koostööks (dialoogiks) rändeküsimustes; |
| --- | --- |

36.

tunneb kahetsust, et komisjoni teatises ei kajastatud Euroopa Regioonide Komitee ettepanekut arendada välja süsteemid eksperditeadmiste jagamiseks ning kogemuste ja heade tavade kogumiseks. Seega kordab komitee, et ellu tuleks viia rännet ja kohalikke omavalitsusi puudutav viisainfosüsteemil põhinev tervikliku andmevahetuse süsteem. See süsteem võiks anda suurepäraseid tulemusi elamumajanduse, varjupaigataotlejate ja pagulaste taotluste menetlemise, integratsioonimeetmete ja ebaseadusliku rändega tegelemise osas ning pakkuda praktilisi lahendusi solidaarsuse põhimõtte edendamiseks kohalike omavalitsuste vahel. Komitee kutsub komisjoni üles looma platvormi koostööks (dialoogiks) rändeküsimustes;

| 37. | kutsub looma tegeliku Euroopa piirihaldussüsteemi, millega võetakse kasutusele professionaalne ja tõhus piirikontroll ning arendatakse võimekust avastada kuritegelike rühmituste plaane ohtlike marsruutide kaudu rändajate ebaseaduslikuks üle piiri toimetamiseks ja neid ära hoida ning võimekust võtta vastu, sõeluda ja registreerida süstemaatiliselt inimesi, kes maa või mere kaudu saabuvad; |
| --- | --- |

37.

kutsub looma tegeliku Euroopa piirihaldussüsteemi, millega võetakse kasutusele professionaalne ja tõhus piirikontroll ning arendatakse võimekust avastada kuritegelike rühmituste plaane ohtlike marsruutide kaudu rändajate ebaseaduslikuks üle piiri toimetamiseks ja neid ära hoida ning võimekust võtta vastu, sõeluda ja registreerida süstemaatiliselt inimesi, kes maa või mere kaudu saabuvad;

| 38. | nõustub, et esmalt tuleb tagada Euroopa praegusele olukorrale kohandatud, laiendatud ja moderniseeritud ühise varjupaigasüsteemi täielik ja sidus rakendamine. Komitee soovitab vastuvõtutingimusi ja varjupaigamenetlusi käsitlevate standardite lubatud tõhustamise protsessi aktiivselt kaasata ja selles kasutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemusi, korraldades vastuvõtvates omavalitsustes koolitust ja võrgustike loomist ning kaasates nad käivitatavasse arutellu Euroopa ühise varjupaigasüsteemi väljaarendamise ja elluviimise üle; |
| --- | --- |

38.

nõustub, et esmalt tuleb tagada Euroopa praegusele olukorrale kohandatud, laiendatud ja moderniseeritud ühise varjupaigasüsteemi täielik ja sidus rakendamine. Komitee soovitab vastuvõtutingimusi ja varjupaigamenetlusi käsitlevate standardite lubatud tõhustamise protsessi aktiivselt kaasata ja selles kasutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemusi, korraldades vastuvõtvates omavalitsustes koolitust ja võrgustike loomist ning kaasates nad käivitatavasse arutellu Euroopa ühise varjupaigasüsteemi väljaarendamise ja elluviimise üle;

| 39. | kordab oma veendumust, et arengupoliitika taseme ja kvaliteedi ning üha suureneva rändajate arvu vahel on olemuslik seos. On möödapääsmatu, et ELi ja liikmesriikide antava arenguabi määr tõuseks viivitamatult 0,7 %ni SKPst. Kõnealuses kontekstis tuleb tugevdada ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahalist osalust võitluses vaesuse vastu kogu maailmas, arvestades, et mõned omavalitsused on juba seadnud endale eesmärgiks pühendada igal aastal ühe euro ühe elaniku kohta arenguriikidega tehtavale koostööle; |
| --- | --- |

39.

kordab oma veendumust, et arengupoliitika taseme ja kvaliteedi ning üha suureneva rändajate arvu vahel on olemuslik seos. On möödapääsmatu, et ELi ja liikmesriikide antava arenguabi määr tõuseks viivitamatult 0,7 %ni SKPst. Kõnealuses kontekstis tuleb tugevdada ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahalist osalust võitluses vaesuse vastu kogu maailmas, arvestades, et mõned omavalitsused on juba seadnud endale eesmärgiks pühendada igal aastal ühe euro ühe elaniku kohta arenguriikidega tehtavale koostööle;

| 40. | palub Euroopa Komisjonil jõustada ühtne Euroopa varjupaigasüsteem, millega kohaldatakse ühtsel viisil kokku lepitud kriteeriume ja tagatakse Euroopa Liidus varjupaika soovivatele inimestele inimlik ja õiglane kohtlemine ning Dublini määruse põhjalik uuendamine, et kõrvaldada õiguslikud ja rakenduslikud erinevused 28 liikmesriigi süsteemide vahel, mis on tekitanud Schengeni süsteemi hävitamise ohu; |
| --- | --- |

40.

palub Euroopa Komisjonil jõustada ühtne Euroopa varjupaigasüsteem, millega kohaldatakse ühtsel viisil kokku lepitud kriteeriume ja tagatakse Euroopa Liidus varjupaika soovivatele inimestele inimlik ja õiglane kohtlemine ning Dublini määruse põhjalik uuendamine, et kõrvaldada õiguslikud ja rakenduslikud erinevused 28 liikmesriigi süsteemide vahel, mis on tekitanud Schengeni süsteemi hävitamise ohu;

Õigusliku aluse valik

| 41. | väljendab kahetsust, et taas kord ei ole kasutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 80, et võtta liikmesriikidevahelise solidaarsuse ning vastutuse õiglase jagamise meetmeid liikuvuse valdkonnas, sh sellega seotud finantskoormuse osas. Rännet ja repatrieerimist puudutavad kohustused on olnud täiesti vabatahtlikud ja mõnel juhul on linnad võtnud juhtrolli nende kohustuste elluviimisel; |
| --- | --- |

41.

väljendab kahetsust, et taas kord ei ole kasutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 80, et võtta liikmesriikidevahelise solidaarsuse ning vastutuse õiglase jagamise meetmeid liikuvuse valdkonnas, sh sellega seotud finantskoormuse osas. Rännet ja repatrieerimist puudutavad kohustused on olnud täiesti vabatahtlikud ja mõnel juhul on linnad võtnud juhtrolli nende kohustuste elluviimisel;

| 42. | võtab teadmiseks asjaolu, et ümberjaotamise süsteem rajati ELi toimimise lepingu artikli 78 lõikes 3 määratletud hädaolukorra klauslile, mis näib praeguses olukorras olevat igati põhjendatud. Komitee rõhutab siiski, et keskpikas ja pikas perspektiivis tuleks võtta täiendavaid meetmeid, mis nõuavad Euroopalt solidaarsust ja Euroopa Parlamendi täielikku kaasatust, et tagada nende meetmete läbipaistvus ja legitiimsus; |
| --- | --- |

42.

võtab teadmiseks asjaolu, et ümberjaotamise süsteem rajati ELi toimimise lepingu artikli 78 lõikes 3 määratletud hädaolukorra klauslile, mis näib praeguses olukorras olevat igati põhjendatud. Komitee rõhutab siiski, et keskpikas ja pikas perspektiivis tuleks võtta täiendavaid meetmeid, mis nõuavad Euroopalt solidaarsust ja Euroopa Parlamendi täielikku kaasatust, et tagada nende meetmete läbipaistvus ja legitiimsus;

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll

| 43. | kordab, et mitmetasandiline valitsemine on kõige sobivam vahend meetmete ja algatuste vajaliku kombinatsiooni loomiseks, et saavutada pagulasteks tunnistatud isikute ja muudel põhjustel vastuvõetud rändajate integreerimisel optimaalsed tulemused. Kogu ELi kõik valitsustasandid peaksid jagama vastutust pagulaste ja rändajate vastuvõtul ja integreerimisel ning parandama piirkondadevahelist koostööd, koordineerimist ja solidaarsust, töötades nende ümberjaotamiseks liikmesriikide, piirkondade ja kohalike omavalitsuste vahel välja alalise mehhanismi, milles võetakse arvesse struktuurilisi piiranguid, ressursse, tööturu vajadusi, demograafilist olukorda ja muid asjakohaseid tegureid. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles andma kõigile pagulaste ja rändajate sissevoolust puudutatud kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele piisavat finants-, tehnilist, haldus- ja julgeolekuabi, analüüsides võimalust teha erandeid seoses praeguste struktuuriliste ja rahaliste piirangutega; |
| --- | --- |

43.

kordab, et mitmetasandiline valitsemine on kõige sobivam vahend meetmete ja algatuste vajaliku kombinatsiooni loomiseks, et saavutada pagulasteks tunnistatud isikute ja muudel põhjustel vastuvõetud rändajate integreerimisel optimaalsed tulemused. Kogu ELi kõik valitsustasandid peaksid jagama vastutust pagulaste ja rändajate vastuvõtul ja integreerimisel ning parandama piirkondadevahelist koostööd, koordineerimist ja solidaarsust, töötades nende ümberjaotamiseks liikmesriikide, piirkondade ja kohalike omavalitsuste vahel välja alalise mehhanismi, milles võetakse arvesse struktuurilisi piiranguid, ressursse, tööturu vajadusi, demograafilist olukorda ja muid asjakohaseid tegureid. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles andma kõigile pagulaste ja rändajate sissevoolust puudutatud kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele piisavat finants-, tehnilist, haldus- ja julgeolekuabi, analüüsides võimalust teha erandeid seoses praeguste struktuuriliste ja rahaliste piirangutega;

| 44. | kordab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on olukorrast vahetud kogemused: nendega tuleb konsulteerida ja nad ümberpaigutamise protsessi aktiivsemalt kaasata. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kujutavad endast tõhusat valitsustasandit, kes esitab selgeid andmeid nende territooriumil viibivate rändajate arvu kohta, ja nad tuleb protsessi kaasata, et jõustada solidaarsusele tuginevat õiglast mehhanismi; |
| --- | --- |

44.

kordab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on olukorrast vahetud kogemused: nendega tuleb konsulteerida ja nad ümberpaigutamise protsessi aktiivsemalt kaasata. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kujutavad endast tõhusat valitsustasandit, kes esitab selgeid andmeid nende territooriumil viibivate rändajate arvu kohta, ja nad tuleb protsessi kaasata, et jõustada solidaarsusele tuginevat õiglast mehhanismi;

| 45. | kutsub kõiki liikmesriike üles tegema kohalike ja piirkondlike omavalitsustega koostööd nii Euroopa Komisjoni poolt väljapakutud hädaolukorras ümberjaotamise mehhanismi – kui selle peaks peatselt kehtestama – kui ka võimaliku tulevase kohustusliku ja automaatselt käivituva ümberpaigutamissüsteemi rakendamisel ja kasutamisel. Komitee on seisukohal, et tulevaste rändemeetmete väljatöötamisel peaks olema kesksel kohal kanalite ja võimaluste loomine ELi mittekuuluvate riikide kodanike Euroopasse tööle või õppima tulekuks. Selleks et määratleda iga liikmesriigi poolt vastuvõetavate kolmandate riikide kodanike arv, on äärmiselt oluline võtta arvesse iga piirkonna ja liikmesriigi tööturu (ka selle struktuuri seisukohast) ja haridussüsteemi vaba suutlikkust. Komitee toonitab, et seetõttu on ka oluline kiirendada lihtsustatud viisarežiimide kehtestamise protsessi haridus-, teadus- ja majandusliku koostöö programmides osalevate kolmandate riikide kodanike jaoks, süvendada koostööd teiste seotud riikidega ning anda teavet kõnealuste programmide võimaluste, Euroopa suunal toimuva seadusliku sisserände ja ebaseadusliku rändega seotud oluliste ohtude kohta; |
| --- | --- |

45.

kutsub kõiki liikmesriike üles tegema kohalike ja piirkondlike omavalitsustega koostööd nii Euroopa Komisjoni poolt väljapakutud hädaolukorras ümberjaotamise mehhanismi – kui selle peaks peatselt kehtestama – kui ka võimaliku tulevase kohustusliku ja automaatselt käivituva ümberpaigutamissüsteemi rakendamisel ja kasutamisel. Komitee on seisukohal, et tulevaste rändemeetmete väljatöötamisel peaks olema kesksel kohal kanalite ja võimaluste loomine ELi mittekuuluvate riikide kodanike Euroopasse tööle või õppima tulekuks. Selleks et määratleda iga liikmesriigi poolt vastuvõetavate kolmandate riikide kodanike arv, on äärmiselt oluline võtta arvesse iga piirkonna ja liikmesriigi tööturu (ka selle struktuuri seisukohast) ja haridussüsteemi vaba suutlikkust. Komitee toonitab, et seetõttu on ka oluline kiirendada lihtsustatud viisarežiimide kehtestamise protsessi haridus-, teadus- ja majandusliku koostöö programmides osalevate kolmandate riikide kodanike jaoks, süvendada koostööd teiste seotud riikidega ning anda teavet kõnealuste programmide võimaluste, Euroopa suunal toimuva seadusliku sisserände ja ebaseadusliku rändega seotud oluliste ohtude kohta;

| 46. | rõhutab, et edukat Euroopa rändepoliitikat on võimalik saavutada ainult juhul, kui on olemas selge arusaam tulemuslikust integratsioonipoliitikast ja selle rakendamiseks võetakse pikaajaline kohustus, ning toob esile, et integratsioon õnnestub või ebaõnnestub eelkõige kohalikul tasandil. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et paljudel kohalikel omavalitsustel on integratsiooni valdkonnas vähe kogemusi ja vähe vahendeid, ning kutsub seega Euroopa Komisjoni üles korraldama koostöös Euroopa Regioonide Komiteega iga-aastase integratsioonialase struktureeritud dialoogi, et koostada, vaadata läbi ja ajakohastada suunised, mis on mõeldud kogu Euroopa kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ladusa integratsiooni tagamiseks; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et edukat Euroopa rändepoliitikat on võimalik saavutada ainult juhul, kui on olemas selge arusaam tulemuslikust integratsioonipoliitikast ja selle rakendamiseks võetakse pikaajaline kohustus, ning toob esile, et integratsioon õnnestub või ebaõnnestub eelkõige kohalikul tasandil. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et paljudel kohalikel omavalitsustel on integratsiooni valdkonnas vähe kogemusi ja vähe vahendeid, ning kutsub seega Euroopa Komisjoni üles korraldama koostöös Euroopa Regioonide Komiteega iga-aastase integratsioonialase struktureeritud dialoogi, et koostada, vaadata läbi ja ajakohastada suunised, mis on mõeldud kogu Euroopa kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ladusa integratsiooni tagamiseks;

| 47. | tervitab erakorralise ümberjaotamise programmi kontekstis esitatud ettepanekut tagada iga ümberpaigutatud inimese kohta Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist 6 000 euro suurune toetus. Komitee nõuab siiski, et neid vahendeid kasutataks rändajate vastuvõtmise eest vastutava ametiasutuse tasandil. Komitee nõuab lähitulevikus asjaomaste eeskirjade muutmist, et tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste otsene juurdepääs Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi vahenditele. Komitee on lisaks seisukohal, et ka pikas perspektiivis tuleb välja töötada vahendid, millega luuakse jätkusuutlikud stiimulid pagulaste vastuvõtmiseks, andes vahetut rahalist abi asjaomastele kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; |
| --- | --- |

47.

tervitab erakorralise ümberjaotamise programmi kontekstis esitatud ettepanekut tagada iga ümberpaigutatud inimese kohta Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist 6 000 euro suurune toetus. Komitee nõuab siiski, et neid vahendeid kasutataks rändajate vastuvõtmise eest vastutava ametiasutuse tasandil. Komitee nõuab lähitulevikus asjaomaste eeskirjade muutmist, et tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste otsene juurdepääs Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi vahenditele. Komitee on lisaks seisukohal, et ka pikas perspektiivis tuleb välja töötada vahendid, millega luuakse jätkusuutlikud stiimulid pagulaste vastuvõtmiseks, andes vahetut rahalist abi asjaomastele kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele;

| 48. | loodab, et Euroopa rände tegevuskavast koos Euroopa Ülemkogu järelduste ning justiits- ja siseküsimuste nõukogu aruteludega saab vastuvõtmise ja rakendamise võrdlusalus tõhusatele rände- ja varjupaigameetmetele, mis tuginevad põhiõiguste austamisele ja solidaarsusele ELi, liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja rändajate vahel; |
| --- | --- |

48.

loodab, et Euroopa rände tegevuskavast koos Euroopa Ülemkogu järelduste ning justiits- ja siseküsimuste nõukogu aruteludega saab vastuvõtmise ja rakendamise võrdlusalus tõhusatele rände- ja varjupaigameetmetele, mis tuginevad põhiõiguste austamisele ja solidaarsusele ELi, liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja rändajate vahel;

| 49. | kordab, et koostööd ja solidaarsust lihtsustaks märkimisväärselt see, kui pakutaks rohkem praktilisi ja pragmaatilisi lahendusi. Integratsiooniküsimustes tuleb toetuda kohalike ja piirkondlike omavalitsuste asjatundlikkusele; |
| --- | --- |

49.

kordab, et koostööd ja solidaarsust lihtsustaks märkimisväärselt see, kui pakutaks rohkem praktilisi ja pragmaatilisi lahendusi. Integratsiooniküsimustes tuleb toetuda kohalike ja piirkondlike omavalitsuste asjatundlikkusele;

| 50. | toonitab, et Euroopa Regioonide Komitee on sobivas positsioonis kõikjal Euroopas linnade ja piirkondadeni jõudmiseks, et hõlbustada ja julgustada innovaatiliste ideede ja tavade tutvustamist ning viia edasi arutelu selle üle, kuidas kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tõhusamalt sisserände- ja integratsioonipoliitika kujundamisse ja rakendamisse kooskõlas mitmetasandilise valitsemise ja subsidiaarsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

50.

toonitab, et Euroopa Regioonide Komitee on sobivas positsioonis kõikjal Euroopas linnade ja piirkondadeni jõudmiseks, et hõlbustada ja julgustada innovaatiliste ideede ja tavade tutvustamist ning viia edasi arutelu selle üle, kuidas kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tõhusamalt sisserände- ja integratsioonipoliitika kujundamisse ja rakendamisse kooskõlas mitmetasandilise valitsemise ja subsidiaarsuse põhimõttega;

| 51. | kordab, et vajalik on alt-üles-lähenemisviis, et käsitleda liikmesriikide ja piirkondade vastuvõtutingimuste erinevusi varjupaigataotlejate, pagulaste või ebaseaduslike rändajate esmakordsel saabumisel, samuti erinevusi taotluste ja toimikute menetlemise tõhususe ja kiiruse osas; |
| --- | --- |

51.

kordab, et vajalik on alt-üles-lähenemisviis, et käsitleda liikmesriikide ja piirkondade vastuvõtutingimuste erinevusi varjupaigataotlejate, pagulaste või ebaseaduslike rändajate esmakordsel saabumisel, samuti erinevusi taotluste ja toimikute menetlemise tõhususe ja kiiruse osas;

| 52. | nõuab, et ELi, riikide ja riigi tasandist madalama tasandi asutused teeksid tihedat koostööd kodanikuühiskonna, rändajate ühenduste ja kohalike kogukondadega ning oleksid avatud nende panusele; |
| --- | --- |

52.

nõuab, et ELi, riikide ja riigi tasandist madalama tasandi asutused teeksid tihedat koostööd kodanikuühiskonna, rändajate ühenduste ja kohalike kogukondadega ning oleksid avatud nende panusele;

| 53. | kordab, et EL peab kasutama kõiki võimalusi, et teha koostööd institutsiooniliste partneritega ja edendada arutelu kõigis asjaomastes raamistikes. Siinkohal on olulised koostööelemendid sellised rahvusvahelised valitsusvälised organisatsioonid nagu Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon (IOM), olemasolevad koostöövõrgustikud kolmandate riikide ja kodanikuühiskonnaga ning kogemuste vahetamine kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasandil, sh nt Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM) või ELi ja idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverentsi (CORLEAP) kaudu. |
| --- | --- |

53.

kordab, et EL peab kasutama kõiki võimalusi, et teha koostööd institutsiooniliste partneritega ja edendada arutelu kõigis asjaomastes raamistikes. Siinkohal on olulised koostööelemendid sellised rahvusvahelised valitsusvälised organisatsioonid nagu Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon (IOM), olemasolevad koostöövõrgustikud kolmandate riikide ja kodanikuühiskonnaga ning kogemuste vahetamine kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasandil, sh nt Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM) või ELi ja idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverentsi (CORLEAP) kaudu.

Brüssel, 3. detsember 2015

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

| 10.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/22 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/22

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Töötasustandardid ELis”

(2016/C 051/04)

| Raportöör: | Mick ANTONIW (UK/PES), Pontypriddi esindav Walesi rahvusassamblee liige |
| --- | --- |

Raportöör:

Mick ANTONIW (UK/PES), Pontypriddi esindav Walesi rahvusassamblee liige

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Arutelu õiguspärasus

| 1. | märgib, et vastutus tööhõive- ja sotsiaalpoliitika eest lasub eeskätt riikide või piirkondlikel valitsustel, et ELil on kõnealuses valdkonnas koordineeriv pädevus ning et igasugune Euroopa töötasustandardeid käsitlev ELi algatus peab austama subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

1.

märgib, et vastutus tööhõive- ja sotsiaalpoliitika eest lasub eeskätt riikide või piirkondlikel valitsustel, et ELil on kõnealuses valdkonnas koordineeriv pädevus ning et igasugune Euroopa töötasustandardeid käsitlev ELi algatus peab austama subsidiaarsuse põhimõtet;

| 2. | meenutab, et Eurobaromeetri uuringust inimeste suhtumise kohta vaesusesse selgub, et valdav enamus (73 %) arvab, et vaesus on nende riigis laialt levinud probleem, ja tahab, et selle lahendamiseks võetaks kiireloomulisi meetmeid riigi (89 %) ja ELi tasandil (74 %) (1); |
| --- | --- |

2.

meenutab, et Eurobaromeetri uuringust inimeste suhtumise kohta vaesusesse selgub, et valdav enamus (73 %) arvab, et vaesus on nende riigis laialt levinud probleem, ja tahab, et selle lahendamiseks võetaks kiireloomulisi meetmeid riigi (89 %) ja ELi tasandil (74 %) (1);

| 3. | kinnitab, et kõikide töötajate õigus õiglasele töötasule, mis tagab neile ja nende perekonnale rahuldava elatustaseme, on sätestatud Euroopa sotsiaalhartas, mille on heaks kiitnud peaaegu kõik liikmesriigid; |
| --- | --- |

3.

kinnitab, et kõikide töötajate õigus õiglasele töötasule, mis tagab neile ja nende perekonnale rahuldava elatustaseme, on sätestatud Euroopa sotsiaalhartas, mille on heaks kiitnud peaaegu kõik liikmesriigid;

| 4. | leiab, et Euroopa Liidu demokraatlikku õiguspärasust on võimalik tugevdada vaid juhul, kui Euroopa kodanikud tunnevad, et tegeletakse ka sotsiaalse arenguga, kui tööhõivemõõde ja sotsiaalne mõõde kaasatakse üheskoos majanduskasvu edendamisega täielikult iga-aastase majanduspoliitika koordineerimise tsüklisse (Euroopa poolaasta); |
| --- | --- |

4.

leiab, et Euroopa Liidu demokraatlikku õiguspärasust on võimalik tugevdada vaid juhul, kui Euroopa kodanikud tunnevad, et tegeletakse ka sotsiaalse arenguga, kui tööhõivemõõde ja sotsiaalne mõõde kaasatakse üheskoos majanduskasvu edendamisega täielikult iga-aastase majanduspoliitika koordineerimise tsüklisse (Euroopa poolaasta);

| 5. | tuletab meelde, et Euroopa Liit on võtnud kohustuse täita ÜRO aastatuhande arengueesmärgid ja järgida ÜRO resolutsiooni, millega kuulutati välja ÜRO teine aastakümme vaesuse kaotamiseks (2008–2017); |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et Euroopa Liit on võtnud kohustuse täita ÜRO aastatuhande arengueesmärgid ja järgida ÜRO resolutsiooni, millega kuulutati välja ÜRO teine aastakümme vaesuse kaotamiseks (2008–2017);

| 6. | võtab teadmiseks, et ILO konventsioon nr 94 töönormide kohta riigihankelepingutes on praegu siduv üheksas ELi liikmesriigis ja teistes kohaldatakse seda vabatahtlikult. Võimalikud õiguslikud vastuolud ILO konventsiooni nr 94 ja ELi aluslepingute vahel tuleb siiski välja selgitada; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks, et ILO konventsioon nr 94 töönormide kohta riigihankelepingutes on praegu siduv üheksas ELi liikmesriigis ja teistes kohaldatakse seda vabatahtlikult. Võimalikud õiguslikud vastuolud ILO konventsiooni nr 94 ja ELi aluslepingute vahel tuleb siiski välja selgitada;

| 7. | juhib tähelepanu Euroopa Parlamendi üleskutsetele miinimumtöötasu küsimuses (2), kaasa arvatud kõige viimane kutse Euroopa Komisjonile uurida kõiki võimalusi, et tugevdada majandus- ja rahaliitu ning muuta see vastupidavamaks ja majanduskasvu, tööhõivet ja stabiilsust soodustavaks, nii et sellel oleks sotsiaalne mõõde, mis on suunatud Euroopa sotsiaalse turumajanduse säilitamisele, austades kollektiivläbirääkimiste õigust, mille raames tagatakse sotsiaalpoliitika kohandamine liikmesriikides, muu hulgas ka iga liikmesriigi õigus kehtestada asjakohane mehhanism miinimumsissetuleku määratlemiseks (3); |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu Euroopa Parlamendi üleskutsetele miinimumtöötasu küsimuses (2), kaasa arvatud kõige viimane kutse Euroopa Komisjonile uurida kõiki võimalusi, et tugevdada majandus- ja rahaliitu ning muuta see vastupidavamaks ja majanduskasvu, tööhõivet ja stabiilsust soodustavaks, nii et sellel oleks sotsiaalne mõõde, mis on suunatud Euroopa sotsiaalse turumajanduse säilitamisele, austades kollektiivläbirääkimiste õigust, mille raames tagatakse sotsiaalpoliitika kohandamine liikmesriikides, muu hulgas ka iga liikmesriigi õigus kehtestada asjakohane mehhanism miinimumsissetuleku määratlemiseks (3);

Miinimumtöötasu ja inimväärne töötasu

| 8. | kinnitab, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus takistavad rahuldavat elu, kahjustades niiviisi inimeste põhiõigusi, ja teeb ettepaneku, et kõik liikmesriigid peaksid tagama inimestele inimväärsed elutingimused – näiteks pakkudes inimväärse elu tagamiseks vajalikke teenuseid – ja võtma meetmeid, eelkõige tööturupoliitika- ja sotsiaalmeetmeid, millega tagada õiglane töötasu tööea kõigis etappides; |
| --- | --- |

8.

kinnitab, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus takistavad rahuldavat elu, kahjustades niiviisi inimeste põhiõigusi, ja teeb ettepaneku, et kõik liikmesriigid peaksid tagama inimestele inimväärsed elutingimused – näiteks pakkudes inimväärse elu tagamiseks vajalikke teenuseid – ja võtma meetmeid, eelkõige tööturupoliitika- ja sotsiaalmeetmeid, millega tagada õiglane töötasu tööea kõigis etappides;

| 9. | rõhutab kõnealuse teema pakilisust, kuna vaesus ja sotsiaalne ebavõrdsus on ELi majanduskriisist alates süvenenud ja seejärel võetud ainult kokkuhoiul põhinevad meetmed on probleemi teravdanud. Vaesuse ohus elavate inimeste arv on suurenenud ja eriti suur osa langeb naistele ja lastele; |
| --- | --- |

9.

rõhutab kõnealuse teema pakilisust, kuna vaesus ja sotsiaalne ebavõrdsus on ELi majanduskriisist alates süvenenud ja seejärel võetud ainult kokkuhoiul põhinevad meetmed on probleemi teravdanud. Vaesuse ohus elavate inimeste arv on suurenenud ja eriti suur osa langeb naistele ja lastele;

| 10. | rõhutab, et strateegias „Euroopa 2020” seatud vaesuse vähendamise eesmärk näib olevat ohus ning tuleks läbi vaadata strateegia „Euroopa 2020” eelseisva läbivaatamise raames, arvestades, et vaesuse ohus elavate inimeste arv suurenes 114 miljonilt 2009. aastal 124 miljonile 2012. aastal (4); |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et strateegias „Euroopa 2020” seatud vaesuse vähendamise eesmärk näib olevat ohus ning tuleks läbi vaadata strateegia „Euroopa 2020” eelseisva läbivaatamise raames, arvestades, et vaesuse ohus elavate inimeste arv suurenes 114 miljonilt 2009. aastal 124 miljonile 2012. aastal (4);

| 11. | tervitab asjaolu, et enamikul ELi liikmesriikidel on kas seadusega kehtestatud miinimumtöötasu süsteemid või süsteemid, milles lepitakse kokku kollektiivläbirääkimiste teel. Palgakujundusega seonduvad küsimused kuuluvad liikmesriikide ja/või riikide sotsiaalpartnerite pädevus- ja vastutusvaldkonda. Seetõttu tuleb täiel määral austada sotsiaalpartnerite sõltumatust ja õigust sõlmida kollektiivlepinguid; |
| --- | --- |

11.

tervitab asjaolu, et enamikul ELi liikmesriikidel on kas seadusega kehtestatud miinimumtöötasu süsteemid või süsteemid, milles lepitakse kokku kollektiivläbirääkimiste teel. Palgakujundusega seonduvad küsimused kuuluvad liikmesriikide ja/või riikide sotsiaalpartnerite pädevus- ja vastutusvaldkonda. Seetõttu tuleb täiel määral austada sotsiaalpartnerite sõltumatust ja õigust sõlmida kollektiivlepinguid;

| 12. | toonitab, et miinimumtöötasu süsteemid on väga erinevad, ja märgib, et mõnes riigis kehtestatud alammäär jääb alla 50 % mediaansissetulekust (5) ning et palgavaesus on samuti üha kasvav probleem; |
| --- | --- |

12.

toonitab, et miinimumtöötasu süsteemid on väga erinevad, ja märgib, et mõnes riigis kehtestatud alammäär jääb alla 50 % mediaansissetulekust (5) ning et palgavaesus on samuti üha kasvav probleem;

| 13. | tunnistab kollektiivläbirääkimiste keskset rolli miinimumtöötasu kehtestamisel, kuid rõhutab, et paljudes valdkondades ja VKEdes valdkondlikke lepinguid ei ole. Seetõttu jäävad mõned töötajad lepingute kohaldamisalast välja. Komitee kutsub riikides sotsiaalpartnereid üles tugevdama sotsiaalset dialoogi riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

13.

tunnistab kollektiivläbirääkimiste keskset rolli miinimumtöötasu kehtestamisel, kuid rõhutab, et paljudes valdkondades ja VKEdes valdkondlikke lepinguid ei ole. Seetõttu jäävad mõned töötajad lepingute kohaldamisalast välja. Komitee kutsub riikides sotsiaalpartnereid üles tugevdama sotsiaalset dialoogi riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 14. | märgib seepärast, et liikmesriike tuleks julgustada kehtestama orienteeruvat õiglast töötasu, mida juhitakse selles suunas, et sihttasemena kasutataks 60 % mediaantöötasust, võttes aluseks näidiseelarved (6) (st nende kaupade ja teenuste paketi, mida inimene inimväärseks eluks vajab) ja õiglaseid töötingimusi. Hiljutise Eurofoundi uuringu kohaselt (7) saaksid hüpoteetilise stsenaariumi korral, kui miinimumtöötasu oleks 60 % riigi keskmisest palgast (2010. aasta andmete põhjal) sellest kasu keskmiselt 16 % kõigist ELi töötajatest; |
| --- | --- |

14.

märgib seepärast, et liikmesriike tuleks julgustada kehtestama orienteeruvat õiglast töötasu, mida juhitakse selles suunas, et sihttasemena kasutataks 60 % mediaantöötasust, võttes aluseks näidiseelarved (6) (st nende kaupade ja teenuste paketi, mida inimene inimväärseks eluks vajab) ja õiglaseid töötingimusi. Hiljutise Eurofoundi uuringu kohaselt (7) saaksid hüpoteetilise stsenaariumi korral, kui miinimumtöötasu oleks 60 % riigi keskmisest palgast (2010. aasta andmete põhjal) sellest kasu keskmiselt 16 % kõigist ELi töötajatest;

| 15. | juhib tähelepanu Euroopa näidiseelarvete võrgustiku tehtud tööle, et luua ühine metoodika näidiseelarvete jaoks Euroopas, nii et nende sisu, nagu toidukorv, oleks liikmesriigiti võrreldav; |
| --- | --- |

15.

juhib tähelepanu Euroopa näidiseelarvete võrgustiku tehtud tööle, et luua ühine metoodika näidiseelarvete jaoks Euroopas, nii et nende sisu, nagu toidukorv, oleks liikmesriigiti võrreldav;

| 16. | rõhutab, et erasektori võlg, mis 2014. aastal oli euroalal 126 % SKPst (samal ajal kui avaliku sektori võlg oli 92 %), süvendab tarbimise ja investeeringute vähenemist. Sellega seoses leiab komitee, et õiglase töötasu struktuur on oluline majanduslik stabilisaator ja võtmevahend hinnavälise konkurentsivõime ergutamisel, toimides nii majanduskasvu märkimisväärse tõukejõuna ja aidates vältida stagnatsiooni. Samuti tuleks seoses majapidamiste sissetuleku kaitsega kaaluda Euroopa tasandil ülelaenamise korral rakendatava võlahaldusmenetluse kehtestamist, milles käsitletaks muu hulgas majapidamiste kinnisvara sundvõõrandamise tingimusi; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et erasektori võlg, mis 2014. aastal oli euroalal 126 % SKPst (samal ajal kui avaliku sektori võlg oli 92 %), süvendab tarbimise ja investeeringute vähenemist. Sellega seoses leiab komitee, et õiglase töötasu struktuur on oluline majanduslik stabilisaator ja võtmevahend hinnavälise konkurentsivõime ergutamisel, toimides nii majanduskasvu märkimisväärse tõukejõuna ja aidates vältida stagnatsiooni. Samuti tuleks seoses majapidamiste sissetuleku kaitsega kaaluda Euroopa tasandil ülelaenamise korral rakendatava võlahaldusmenetluse kehtestamist, milles käsitletaks muu hulgas majapidamiste kinnisvara sundvõõrandamise tingimusi;

| 17. | märgib, et õiglane töötasu tähendab seda, et avalik sektor võib väikeses ulatuses või üldse mitte toetada täiskohaga töötavaid üksikisikuid lisatoetuste või maksuvähenduste näol, mis võivad aidata liikmesriikidel täita oma maksukohustusi; |
| --- | --- |

17.

märgib, et õiglane töötasu tähendab seda, et avalik sektor võib väikeses ulatuses või üldse mitte toetada täiskohaga töötavaid üksikisikuid lisatoetuste või maksuvähenduste näol, mis võivad aidata liikmesriikidel täita oma maksukohustusi;

| 18. | teeb ettepaneku analüüsida miinimumtöötasu käsitlevate sätete ja töötingimuste mõju eelkõige konkreetsete paindlike korralduste kontekstis; |
| --- | --- |

18.

teeb ettepaneku analüüsida miinimumtöötasu käsitlevate sätete ja töötingimuste mõju eelkõige konkreetsete paindlike korralduste kontekstis;

| 19. | märgib, et õiglane töötasu koos õiglaste töötingimuste ja piisavate sotsiaalkaitsesüsteemidega on osa eeldustest ausaks konkurentsiks liikmesriikide vahel nii, et liikmesriigid ei laseks vastastikku tingmusi alla madalaimate töötasude võidujooksu ega sotsiaalse dumpinguga; |
| --- | --- |

19.

märgib, et õiglane töötasu koos õiglaste töötingimuste ja piisavate sotsiaalkaitsesüsteemidega on osa eeldustest ausaks konkurentsiks liikmesriikide vahel nii, et liikmesriigid ei laseks vastastikku tingmusi alla madalaimate töötasude võidujooksu ega sotsiaalse dumpinguga;

| 20. | toonitab, et see on eriti oluline küsimus lähetatud töötajate direktiivi ja sellest tulenenud Euroopa Kohtu kohtuotsuste seisukohast, milles on sedastatud, et ettevõtted ei pea täitma valdkondlikke miinimumtöötasu kokkuleppeid, mis ei ole kuulutatud üldiselt kohaldatavaks (8); |
| --- | --- |

20.

toonitab, et see on eriti oluline küsimus lähetatud töötajate direktiivi ja sellest tulenenud Euroopa Kohtu kohtuotsuste seisukohast, milles on sedastatud, et ettevõtted ei pea täitma valdkondlikke miinimumtöötasu kokkuleppeid, mis ei ole kuulutatud üldiselt kohaldatavaks (8);

| 21. | kutsub riikide ja piirkondlikke ametiasutusi üles täielikult rakendama töötajate lähetamise jõustamisdirektiivi ning jääb sellega seoses kannatamatult ootama Euroopa Komisjoni poolt välja kuulutatud kehtivate lähetatud töötajate suhtes kohaldatavate õigusaktide läbivaatamist, mille eesmärk on võidelda sotsiaalse dumpinguga ning tagada töötajatele samal töökohal sama töö eest samaväärne töötasu kogu ELis; |
| --- | --- |

21.

kutsub riikide ja piirkondlikke ametiasutusi üles täielikult rakendama töötajate lähetamise jõustamisdirektiivi ning jääb sellega seoses kannatamatult ootama Euroopa Komisjoni poolt välja kuulutatud kehtivate lähetatud töötajate suhtes kohaldatavate õigusaktide läbivaatamist, mille eesmärk on võidelda sotsiaalse dumpinguga ning tagada töötajatele samal töökohal sama töö eest samaväärne töötasu kogu ELis;

| 22. | leiab, et edasine arutelu kõnealuses valdkonnas võiks eeskätt tugineda ELi toimimise lepingu artiklitele 9 ja 156 ning et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgimise tagamiseks peaks see toimuma selliste pehmete protsesside kaudu nagu avatud koordinatsiooni meetod ning Euroopa poolaasta osana, mille raames on juba arutatud töötasuga seotud küsimusi; |
| --- | --- |

22.

leiab, et edasine arutelu kõnealuses valdkonnas võiks eeskätt tugineda ELi toimimise lepingu artiklitele 9 ja 156 ning et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgimise tagamiseks peaks see toimuma selliste pehmete protsesside kaudu nagu avatud koordinatsiooni meetod ning Euroopa poolaasta osana, mille raames on juba arutatud töötasuga seotud küsimusi;

| 23. | on lisaks seisukohal, et õiglast töötasu kui majandustegurit võiks käsitleda ka riigipõhistes soovitustes, mis juba hõlmavad palgakujundust tööturu valdkonnas ja milles käsitletakse ka palkade reguleerimist; |
| --- | --- |

23.

on lisaks seisukohal, et õiglast töötasu kui majandustegurit võiks käsitleda ka riigipõhistes soovitustes, mis juba hõlmavad palgakujundust tööturu valdkonnas ja milles käsitletakse ka palkade reguleerimist;

| 24. | tunnistab, et miinimumtöötasu on selle kehtestanud ELi liikmesriikides väga erinev. Komitee rõhutab, et iga liikmesriigi õigus kehtestada õiglane töötasu seadusega või kollektiivläbirääkimiste teel ning täielikult riigi traditsioone ja tavasid järgides võivad aidata saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärki päästa 20 miljonit inimest vaesusest ja sotsiaalsest tõrjutusest; |
| --- | --- |

24.

tunnistab, et miinimumtöötasu on selle kehtestanud ELi liikmesriikides väga erinev. Komitee rõhutab, et iga liikmesriigi õigus kehtestada õiglane töötasu seadusega või kollektiivläbirääkimiste teel ning täielikult riigi traditsioone ja tavasid järgides võivad aidata saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärki päästa 20 miljonit inimest vaesusest ja sotsiaalsest tõrjutusest;

| 25. | märgib, et õiglane töötasu võiks aidata vähendada lubamatut ebavõrdsuse taset Euroopas, milles nähakse probleemi sotsiaalsele ühtekuuluvusele, poliitilist küsimust ja ELi majanduskasvu potentsiaali ohustajat tulevikus; |
| --- | --- |

25.

märgib, et õiglane töötasu võiks aidata vähendada lubamatut ebavõrdsuse taset Euroopas, milles nähakse probleemi sotsiaalsele ühtekuuluvusele, poliitilist küsimust ja ELi majanduskasvu potentsiaali ohustajat tulevikus;

| 26. | juhib tähelepanu sellele, et häid näiteid võib tuua liikmesriikidest, kus madalapalgalised moodustavad väikese osa kõigist töötajatest. Kolmes neist – Rootsis, Taanis ja Itaalias – ei ole seadusega kehtestatud miinimumpalka või kollektiivlepingute üldise kohaldamise kohustust, kuid palgakujundus toimib tavadele ja praktikale tuginedes hästi (9); |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu sellele, et häid näiteid võib tuua liikmesriikidest, kus madalapalgalised moodustavad väikese osa kõigist töötajatest. Kolmes neist – Rootsis, Taanis ja Itaalias – ei ole seadusega kehtestatud miinimumpalka või kollektiivlepingute üldise kohaldamise kohustust, kuid palgakujundus toimib tavadele ja praktikale tuginedes hästi (9);

Piirkondlik mõõde

| 27. | innustab ELi kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi võtma tööandjatena juhtrolli, tagades oma töötajatele õiglase töötasu, ning kutsub üles vahetama parimaid tavasid ELi tasandil; |
| --- | --- |

27.

innustab ELi kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi võtma tööandjatena juhtrolli, tagades oma töötajatele õiglase töötasu, ning kutsub üles vahetama parimaid tavasid ELi tasandil;

| 28. | tunneb samuti heameelt selle üle, et mõned kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on kasutanud oma hankepoliitikat, et julgustada töövõtjaid ja nõuda neilt õiglase töötasu maksmist oma personalile. Seega märgib komitee rahuloluga, et 2016. aasta aprillis jõustuvas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivis 2014/24/EL riigihangete kohta märgitakse sõnaselgelt, et ei tohiks takistada töötajate jaoks soodsamate töötingimuste kohaldamist (põhjendus 37), ning sätestatakse, et avaliku sektori hankija ei või kasutada ainult hinda või ainult kulu riigihankelepingute pakkumuste hindamise ainsa kriteeriumina (artikkel 67). Lisaks tervitab komitee Euroopa Liidu Kohtu otsust kohtuasjas C-115/14 (17. november 2015), milles nähakse ette, et ELi õigusega ei ole vastuolus see, kui hankemenetlusest välistatakse pakkuja, kes keeldub kohustusest maksta töötajatele miinimumtöötasu (10). |
| --- | --- |

28.

tunneb samuti heameelt selle üle, et mõned kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on kasutanud oma hankepoliitikat, et julgustada töövõtjaid ja nõuda neilt õiglase töötasu maksmist oma personalile. Seega märgib komitee rahuloluga, et 2016. aasta aprillis jõustuvas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivis 2014/24/EL riigihangete kohta märgitakse sõnaselgelt, et ei tohiks takistada töötajate jaoks soodsamate töötingimuste kohaldamist (põhjendus 37), ning sätestatakse, et avaliku sektori hankija ei või kasutada ainult hinda või ainult kulu riigihankelepingute pakkumuste hindamise ainsa kriteeriumina (artikkel 67). Lisaks tervitab komitee Euroopa Liidu Kohtu otsust kohtuasjas C-115/14 (17. november 2015), milles nähakse ette, et ELi õigusega ei ole vastuolus see, kui hankemenetlusest välistatakse pakkuja, kes keeldub kohustusest maksta töötajatele miinimumtöötasu (10).

Brüssel, 3. detsember 2015

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

(1)  Eurobaromeetri eriaruanne vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kohta (2010).

1

(2)  Euroopa Parlamendi resolutsioonid 1) miinimumsissetuleku rolli kohta vaesuse vastu võitlemisel ja kaasava ühiskonna edendamisel Euroopas, vastu võetud 20. oktoobril 2010 (2010/2039(INI)), ja 2) vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi kohta, vastu võetud 15. novembril 2011 (2011/2052(INI)).

2

(3)  Euroopa Parlamendi resolutsioon komisjoni 2016. aasta tööprogrammi kohta (2015/2729(RSP)), punkt 16.

3

(4)  „Ülevaade tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” rakendamise edusammudest” (COM(2014) 130 final).

4

(5)  „Contours of a European Minimum Wage Policy”: Thorsten Schulteni uurimus, Friedrich Ebert Stiftung, oktoober 2014 (http://epsu.org/IMG/pdf/Contours_of_a_Minimum_Wage_Policy_Schulten.pdf).

5

(6)  „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020” (COM(2013) 83 final).

6

(7)  „Pay in Europe in the 21st century”: Report by Christine Aumayr-Pintar et al., European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions (Eurofound), aprill 2014.

7

et al

(8)  Kohtuasi C-346/06, Dirk Rüffert vs. Land Niedersachsen.

8

vs

(9)  Allikas: Eurostat, Structure of earning 2010 (välja on jäetud alla kümne töötajaga ettevõtted), vt eelkõige joonis 5.34.

9

(10)  Liikmesriigi piirkondlik säte, millega nähakse pakkujatele ja nende alltöövõtjatele ette, et nad kohustuvad maksma riigihankelepingu esemeks olevaid teenuseid osutavatele töötajatele miinimumtöötasu, leiti olevat ELi õigusega kooskõlas.

10

---

| 10.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/25

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus „Sotsiaalmajanduse roll majanduskasvu taastamisel ja töötuse vastu võitlemisel”

(2016/C 051/05)

| Raportöör: | Luís GOMES (PT/EPP), Vila Real de Santo António linnapea |
| --- | --- |

Raportöör:

Luís GOMES (PT/EPP), Vila Real de Santo António linnapea

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | leiab, et sotsiaalmajandus on Euroopa Liidu majandusliku ja sotsiaalse arengu võtmetegur ning hõlmab 2 miljonit ettevõtet, sh ühendusi, ühistuid ja vastastikuseid ühinguid. Sotsiaalmajandus pakub 11 miljonit töökohta, mis vastab 6 %-le töötavast elanikkonnast ja 10 %-le Euroopa ettevõtlusstruktuuri ettevõtjate koguarvust; |
| --- | --- |

1.

leiab, et sotsiaalmajandus on Euroopa Liidu majandusliku ja sotsiaalse arengu võtmetegur ning hõlmab 2 miljonit ettevõtet, sh ühendusi, ühistuid ja vastastikuseid ühinguid. Sotsiaalmajandus pakub 11 miljonit töökohta, mis vastab 6 %-le töötavast elanikkonnast ja 10 %-le Euroopa ettevõtlusstruktuuri ettevõtjate koguarvust;

| 2. | toonitab, et sotsiaalmajanduse ettevõtted ja sotsiaalmajanduses osalejad on osutunud kriisi ajal vastupidavaks ning et nad on tõsistest raskustest hoolimata aidanud kaasa inimeste heaolu suurendamisele ja nende töökohtade säilitamisele ka siis, kui teised organisatsioonid ja ettevõtted seda ei suutnud. See panus on olnud eriti märkimisväärne nende inimeste kaasamisel, kellel on suuri raskusi tööturule sisenemisel või naasmisel; |
| --- | --- |

2.

toonitab, et sotsiaalmajanduse ettevõtted ja sotsiaalmajanduses osalejad on osutunud kriisi ajal vastupidavaks ning et nad on tõsistest raskustest hoolimata aidanud kaasa inimeste heaolu suurendamisele ja nende töökohtade säilitamisele ka siis, kui teised organisatsioonid ja ettevõtted seda ei suutnud. See panus on olnud eriti märkimisväärne nende inimeste kaasamisel, kellel on suuri raskusi tööturule sisenemisel või naasmisel;

| 3. | on seisukohal, et majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamist käsitleva komisjoni 2012. aasta teatise ja 2013. aastal vastu võetud sotsiaalsete investeeringute paketi järelmeetmetes on esmatähtis võtta paremini arvesse sotsiaalmajanduse panust strateegia „Euroopa 2020” sotsiaalsete eesmärkide saavutamisse, ning leiab, et sotsiaalmajandusse tehtavatel investeeringutel peaks olema oma koht mitte ainult Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja teiste ELi rahastamisallikate, vaid ka Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi vahendite raames, kuna kaks viimast fondi aitavad sageli kaasa kvaliteetsete töökohtade loomisele Euroopa kodanike jaoks; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamist käsitleva komisjoni 2012. aasta teatise ja 2013. aastal vastu võetud sotsiaalsete investeeringute paketi järelmeetmetes on esmatähtis võtta paremini arvesse sotsiaalmajanduse panust strateegia „Euroopa 2020” sotsiaalsete eesmärkide saavutamisse, ning leiab, et sotsiaalmajandusse tehtavatel investeeringutel peaks olema oma koht mitte ainult Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja teiste ELi rahastamisallikate, vaid ka Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi vahendite raames, kuna kaks viimast fondi aitavad sageli kaasa kvaliteetsete töökohtade loomisele Euroopa kodanike jaoks;

| 4. | juhib tähelepanu sellele, kuidas sotsiaalmajanduse algatused, mis põhinevad kogukondi moodustavate inimeste koostööl ja ühiskondlikul osalemisel, aitavad suurendada sotsiaalset, majanduslikku ja territoriaalset ühtekuuluvust ning usaldust kogu Euroopa Liidus. Tänu oma pühendumusele ja kuna nad on tugevasti juurdunud kohalikus piirkonnas, ohustab majandustegevuse ümberpaigutamine neid vähem ja nad pakuvad oma töötajatele rohkem kindlust, mis on osa ettevõtte sotsiaalsest vastutusest; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu sellele, kuidas sotsiaalmajanduse algatused, mis põhinevad kogukondi moodustavate inimeste koostööl ja ühiskondlikul osalemisel, aitavad suurendada sotsiaalset, majanduslikku ja territoriaalset ühtekuuluvust ning usaldust kogu Euroopa Liidus. Tänu oma pühendumusele ja kuna nad on tugevasti juurdunud kohalikus piirkonnas, ohustab majandustegevuse ümberpaigutamine neid vähem ja nad pakuvad oma töötajatele rohkem kindlust, mis on osa ettevõtte sotsiaalsest vastutusest;

| 5. | tervitab sotsiaalmajandusele omistatud tähtsust ELi õigusaktides, näiteks määruses (EL) nr 1304/2013 Euroopa Sotsiaalfondi kohta, määruses (EL) nr 1301/2013 Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1296/2013, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” loomise kohta. Komitee tervitab samuti Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide uusi määrusi programmitöö perioodiks 2014–2020, milles asetatakse sotsiaalsed ettevõtted Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi võimalike investeerimisprioriteetide hulka, tugevdatakse partnerlusel põhinevat lähenemisviisi ja luuakse võimalused edendada partnerlusel põhinevaid algatusi sotsiaalmajanduse ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel kogukonna juhitud kohaliku arengu taoliste vahendite kasutamise kaudu; |
| --- | --- |

5.

tervitab sotsiaalmajandusele omistatud tähtsust ELi õigusaktides, näiteks määruses (EL) nr 1304/2013 Euroopa Sotsiaalfondi kohta, määruses (EL) nr 1301/2013 Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1296/2013, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” loomise kohta. Komitee tervitab samuti Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide uusi määrusi programmitöö perioodiks 2014–2020, milles asetatakse sotsiaalsed ettevõtted Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi võimalike investeerimisprioriteetide hulka, tugevdatakse partnerlusel põhinevat lähenemisviisi ja luuakse võimalused edendada partnerlusel põhinevaid algatusi sotsiaalmajanduse ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel kogukonna juhitud kohaliku arengu taoliste vahendite kasutamise kaudu;

| 6. | tuletab meelde, et sotsiaalmajanduse organisatsioonid ergutavad kõigi, sealhulgas majandussüsteemi poolt tõrjutud inimeste osalust ning solidaarsus- ja ettevõtlusvaimu, mis aitab kaasa majandustegevuse tekkimisele, millega luuakse lisaväärtust ja mis on sotsiaalmajanduse ettevõtjate puhul kasumlik, isegi majanduslikult nõrgimates valdkondades; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et sotsiaalmajanduse organisatsioonid ergutavad kõigi, sealhulgas majandussüsteemi poolt tõrjutud inimeste osalust ning solidaarsus- ja ettevõtlusvaimu, mis aitab kaasa majandustegevuse tekkimisele, millega luuakse lisaväärtust ja mis on sotsiaalmajanduse ettevõtjate puhul kasumlik, isegi majanduslikult nõrgimates valdkondades;

| 7. | rõhutab, kuivõrd oluline on soodustada inimeste osalust ja koosloomise protsessi sotsiaalvaldkonnas avaliku sektori, arvukate sotsiaalmajanduse ettevõtete ja erasektori, eeskätt nn sotsiaalsete ettevõtete dünaamiliste partnerluste abil, võttes samas ka kasutusele sotsiaalselt innovaatilistele meetmetele ja poliitikavaldkondadele suunatud lähenemisviisi; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, kuivõrd oluline on soodustada inimeste osalust ja koosloomise protsessi sotsiaalvaldkonnas avaliku sektori, arvukate sotsiaalmajanduse ettevõtete ja erasektori, eeskätt nn sotsiaalsete ettevõtete dünaamiliste partnerluste abil, võttes samas ka kasutusele sotsiaalselt innovaatilistele meetmetele ja poliitikavaldkondadele suunatud lähenemisviisi;

| 8. | toonitab üldsuse suhteliselt vähest tunnustust sotsiaalmajanduse valdkonna ettevõtlusalasele pädevusele, mis tuleneb muu hulgas ühenduse puudumisest eri riikide ja piirkondade osalejate vahel. Seetõttu on esmatähtsad heade tavade vahetamine, partnerluste arendamine ning ergutusmehhanismide ja rahastamisvõimaluste loomine ettevõtlusalase võimekuse, sotsiaalse innovatsiooni ja sotsiaalsete investeeringute edendamiseks. Need on sotsiaalmajanduse atraktiivsuse ja tunnustamise suurendamise vältimatud eeltingimused; |
| --- | --- |

8.

toonitab üldsuse suhteliselt vähest tunnustust sotsiaalmajanduse valdkonna ettevõtlusalasele pädevusele, mis tuleneb muu hulgas ühenduse puudumisest eri riikide ja piirkondade osalejate vahel. Seetõttu on esmatähtsad heade tavade vahetamine, partnerluste arendamine ning ergutusmehhanismide ja rahastamisvõimaluste loomine ettevõtlusalase võimekuse, sotsiaalse innovatsiooni ja sotsiaalsete investeeringute edendamiseks. Need on sotsiaalmajanduse atraktiivsuse ja tunnustamise suurendamise vältimatud eeltingimused;

| 9. | soovitab suurendada uurimistegevuse rolli sotsiaalmajanduse valdkonnas Euroopas, edendades ka üldiste sotsiaalmajanduse koolitusprogrammide koostamist ja levitamist üldsuse ja eelkõige õppurite jaoks koos spetsiaalsete programmidega sotsiaalmajanduses osalejate ja tööotsijate jaoks. Tuleks luua partnerlusi sotsiaalmajanduse organisatsioonide, haridus- ja koolitusasutuste ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel; |
| --- | --- |

9.

soovitab suurendada uurimistegevuse rolli sotsiaalmajanduse valdkonnas Euroopas, edendades ka üldiste sotsiaalmajanduse koolitusprogrammide koostamist ja levitamist üldsuse ja eelkõige õppurite jaoks koos spetsiaalsete programmidega sotsiaalmajanduses osalejate ja tööotsijate jaoks. Tuleks luua partnerlusi sotsiaalmajanduse organisatsioonide, haridus- ja koolitusasutuste ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel;

| 10. | tuletab meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, liikmesriigid ja EL peavad innustama partnerlust ja toetust uute vahendite ja uute sotsiaalabi võimaluste arendamiseks tänu info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate pidevale arengule, edendades pakutavate teenuste kvaliteeti ja kättesaadavust, ratsionaliseerides kulusid ja aidates luua sotsiaalmajanduse positiivset kuvandit üldsuse hulgas; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, liikmesriigid ja EL peavad innustama partnerlust ja toetust uute vahendite ja uute sotsiaalabi võimaluste arendamiseks tänu info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate pidevale arengule, edendades pakutavate teenuste kvaliteeti ja kättesaadavust, ratsionaliseerides kulusid ja aidates luua sotsiaalmajanduse positiivset kuvandit üldsuse hulgas;

| 11. | julgustab liikmesriike võtma meetmeid, et hõlbustada sotsiaalmajanduse ettevõtete tegevust turul, kuna neil on tõrjutuks peetavate rühmade tööhõivet edendades oluline roll selliste probleemide lahendamisel nagu töötus ja sotsiaalne tõrjutus; |
| --- | --- |

11.

julgustab liikmesriike võtma meetmeid, et hõlbustada sotsiaalmajanduse ettevõtete tegevust turul, kuna neil on tõrjutuks peetavate rühmade tööhõivet edendades oluline roll selliste probleemide lahendamisel nagu töötus ja sotsiaalne tõrjutus;

| 12. | kutsub Euroopa Komisjoni üles esitama õigusraamistiku, mis hõlmaks ühiseid määratlusi, mida kohaldatakse Euroopas sotsiaalmajanduse eri vormidele, nagu ühistud, sihtasutused, vastastikused ühingud ja ühendused, et võimaldada sotsiaalmajanduse ettevõtetel tegutseda kindlal õiguslikul alusel ja saada seega kasu siseturu ja vaba liikumise eelistest. Kõnealune dokument peab eelkõige hõlmama ühiseid määratlusi. Need määratlused võiksid moodustada aluse Euroopa partnerlusprogrammide loomisele nimetatud organisatsioonidega, et võimaldada abi kohandamist igat liiki organisatsioonide vajadustele, et tugevdada nende rolli tööhõive edendamisel ning kohaliku ja piirkondliku ettevõtlusalase võimekuse suurendamisel; |
| --- | --- |

12.

kutsub Euroopa Komisjoni üles esitama õigusraamistiku, mis hõlmaks ühiseid määratlusi, mida kohaldatakse Euroopas sotsiaalmajanduse eri vormidele, nagu ühistud, sihtasutused, vastastikused ühingud ja ühendused, et võimaldada sotsiaalmajanduse ettevõtetel tegutseda kindlal õiguslikul alusel ja saada seega kasu siseturu ja vaba liikumise eelistest. Kõnealune dokument peab eelkõige hõlmama ühiseid määratlusi. Need määratlused võiksid moodustada aluse Euroopa partnerlusprogrammide loomisele nimetatud organisatsioonidega, et võimaldada abi kohandamist igat liiki organisatsioonide vajadustele, et tugevdada nende rolli tööhõive edendamisel ning kohaliku ja piirkondliku ettevõtlusalase võimekuse suurendamisel;

| 13. | märgib, et sotsiaalmajanduse ettevõtete ja sotsiaalmajanduses osalejate positiivne roll töötuse vastu võitlemisel ning kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu edendamisel on eriti oluline piirkondades, mida iseloomustavad väljaränne, elanikkonna kiire vananemine, majandusdünaamika puudumine ja vähene ettevõtlikkus. Erilist tähelepanu tuleb pöörata maapiirkondadele. Neis piirkondades läheb sotsiaalmajanduse tähtsus kaugemale vajadusest rahuldada kohalikku nõudlust sotsiaalsete kaupade ja teenuste järele, arvestades, et sotsiaalmajanduse organisatsioonid on ühed vähestest, kes ühise tahte abil suudavad ergutada ettevõtlust ja hoida või ligi meelitada neid majanduses osalejaid, kes oskavad kohalikke ressursse kõige paremini ära kasutada; |
| --- | --- |

13.

märgib, et sotsiaalmajanduse ettevõtete ja sotsiaalmajanduses osalejate positiivne roll töötuse vastu võitlemisel ning kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu edendamisel on eriti oluline piirkondades, mida iseloomustavad väljaränne, elanikkonna kiire vananemine, majandusdünaamika puudumine ja vähene ettevõtlikkus. Erilist tähelepanu tuleb pöörata maapiirkondadele. Neis piirkondades läheb sotsiaalmajanduse tähtsus kaugemale vajadusest rahuldada kohalikku nõudlust sotsiaalsete kaupade ja teenuste järele, arvestades, et sotsiaalmajanduse organisatsioonid on ühed vähestest, kes ühise tahte abil suudavad ergutada ettevõtlust ja hoida või ligi meelitada neid majanduses osalejaid, kes oskavad kohalikke ressursse kõige paremini ära kasutada;

| 14. | soovitab edendada koostööd sotsiaalmajanduse ja kutsehariduse vahel kõigis valdkondades ning toetada õpilas- ja üliõpilasühistute loomist eesmärgiga laiendada noorte karjäärivõimalusi, aidates nii ennetada noorte tööpuudust. Seepärast toetab komitee ka õpilas- ja üliõpilasühistute lisamist sotsiaalmajanduse osalejate hulka ning teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid töötaksid kooskõlastatult selle nimel, et hõlmata ühistud ja sotsiaalmajandus ettevõtlusharidusse koolide ja kõrgkoolide õppekavade ja riiklike programmide osana; |
| --- | --- |

14.

soovitab edendada koostööd sotsiaalmajanduse ja kutsehariduse vahel kõigis valdkondades ning toetada õpilas- ja üliõpilasühistute loomist eesmärgiga laiendada noorte karjäärivõimalusi, aidates nii ennetada noorte tööpuudust. Seepärast toetab komitee ka õpilas- ja üliõpilasühistute lisamist sotsiaalmajanduse osalejate hulka ning teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid töötaksid kooskõlastatult selle nimel, et hõlmata ühistud ja sotsiaalmajandus ettevõtlusharidusse koolide ja kõrgkoolide õppekavade ja riiklike programmide osana;

| 15. | leiab, et võimaluse korral ja kõikvõimalike vahenditega tuleb suurendada riiklikku ja ELi toetust sotsiaalmajanduse organisatsioone kaasavatele partnerlustele hõreda asustusega piirkondades, eriti kõrgete töötuse näitajatega ja haavatavate sotsiaalsete rühmade madala tööhõive määraga piirkondades, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse poolest silmapaistvates piirkondades ning erilist keskkonnahuvi pakkuvates piirkondades, et toetada nende erilist rolli selliste piirkondade väärtuse loomises ja säilitamises; |
| --- | --- |

15.

leiab, et võimaluse korral ja kõikvõimalike vahenditega tuleb suurendada riiklikku ja ELi toetust sotsiaalmajanduse organisatsioone kaasavatele partnerlustele hõreda asustusega piirkondades, eriti kõrgete töötuse näitajatega ja haavatavate sotsiaalsete rühmade madala tööhõive määraga piirkondades, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse poolest silmapaistvates piirkondades ning erilist keskkonnahuvi pakkuvates piirkondades, et toetada nende erilist rolli selliste piirkondade väärtuse loomises ja säilitamises;

| 16. | palub, et Euroopa Komisjon oleks sotsiaalmajanduse ettevõtete suhtes riigiabi eeskirjade kohaldamisel paindlik, toetaks kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi nende eeskirjade tõlgendamisel ja proportsionaalsel kohaldamisel ning suurendaks võimaluse korral liikmesriikide või kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja ELi abi muu hulgas sotsiaalmajanduse organisatsioone hõlmavatele partnerlustele; |
| --- | --- |

16.

palub, et Euroopa Komisjon oleks sotsiaalmajanduse ettevõtete suhtes riigiabi eeskirjade kohaldamisel paindlik, toetaks kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi nende eeskirjade tõlgendamisel ja proportsionaalsel kohaldamisel ning suurendaks võimaluse korral liikmesriikide või kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja ELi abi muu hulgas sotsiaalmajanduse organisatsioone hõlmavatele partnerlustele;

| 17. | tervitab riigihankeid ja kontsessioone käsitlevate direktiivide (direktiivid 2014/24/EL, 2014/25/EL ja 2014/23/EL) hiljutist vastuvõtmist. Kõnealused direktiivid sisaldavad muu hulgas sotsiaalseid klausleid ja kriteeriume sotsiaalse kaasatuse ja innovatsiooni edendamiseks. Komitee kutsub liikmesriike üles tagama nimetatud direktiivide praeguses riiklikesse õigusaktidesse ülevõtmise etapis, et avaliku sektori hankijad saaksid täielikult ära kasutada reserveeritud turge ja lihtsustatud menetlusi puudutavaid erisätteid sotsiaalmajanduses osalejate rolli tugevdamiseks nii riiklikul kui ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Lisaks kutsub komitee ELi institutsioone üles jälgima nende eeskirjade elluviimist riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning jätkama arutelusid nende tõhustamise üle; |
| --- | --- |

17.

tervitab riigihankeid ja kontsessioone käsitlevate direktiivide (direktiivid 2014/24/EL, 2014/25/EL ja 2014/23/EL) hiljutist vastuvõtmist. Kõnealused direktiivid sisaldavad muu hulgas sotsiaalseid klausleid ja kriteeriume sotsiaalse kaasatuse ja innovatsiooni edendamiseks. Komitee kutsub liikmesriike üles tagama nimetatud direktiivide praeguses riiklikesse õigusaktidesse ülevõtmise etapis, et avaliku sektori hankijad saaksid täielikult ära kasutada reserveeritud turge ja lihtsustatud menetlusi puudutavaid erisätteid sotsiaalmajanduses osalejate rolli tugevdamiseks nii riiklikul kui ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Lisaks kutsub komitee ELi institutsioone üles jälgima nende eeskirjade elluviimist riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning jätkama arutelusid nende tõhustamise üle;

| 18. | on seisukohal, et sotsiaalmajandus võib olla sobiv ja väga tõhus vahend varimajanduse vastu võitlemiseks ning majandusliku ja sotsiaalse väärtuse loomiseks; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et sotsiaalmajandus võib olla sobiv ja väga tõhus vahend varimajanduse vastu võitlemiseks ning majandusliku ja sotsiaalse väärtuse loomiseks;

| 19. | peab oluliseks vabastada sotsiaalmajanduse potentsiaal, parandades sotsiaalse ettevõtluse juurdepääsu rahastamisele eri rahastamisvõimaluste kaudu, nagu ELi fondid, riskikapitalifondid, mikrokrediidid ja ühisrahastamine, ja mobiliseerides piisavaid rahastamisvahendeid kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil, ühitades vajalikud ranged majandus- ja finantsnõuded avaliku huviga kõnealuste organisatsioonide kohapeal tehtava töö vastu; |
| --- | --- |

19.

peab oluliseks vabastada sotsiaalmajanduse potentsiaal, parandades sotsiaalse ettevõtluse juurdepääsu rahastamisele eri rahastamisvõimaluste kaudu, nagu ELi fondid, riskikapitalifondid, mikrokrediidid ja ühisrahastamine, ja mobiliseerides piisavaid rahastamisvahendeid kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil, ühitades vajalikud ranged majandus- ja finantsnõuded avaliku huviga kõnealuste organisatsioonide kohapeal tehtava töö vastu;

| 20. | väljendab kahetsust, et komisjoni digitaalse ühtse turu strateegias ei mainita sotsiaalmajandust ja et mittekaubanduslikul eesmärgil ühistarbimist käsitletakse vaid pinnapealselt, vaatamata selle väga suurele sotsiaalsele potentsiaalile; |
| --- | --- |

20.

väljendab kahetsust, et komisjoni digitaalse ühtse turu strateegias ei mainita sotsiaalmajandust ja et mittekaubanduslikul eesmärgil ühistarbimist käsitletakse vaid pinnapealselt, vaatamata selle väga suurele sotsiaalsele potentsiaalile;

| 21. | toonitab vajadust edendada sotsiaalmajanduse ettevõtetes järelmeetmete kultuuri, parandades nende suutlikkust mõõta oma tegevuse sotsiaalset ja majanduslikku mõõdet ja neist aru anda ning arendades nende olemusele ja iseärasustele vastavaid metoodikaid ja näitajaid. Järelmeetmetega seonduvaid kogemusi tuleb mitmel viisil levitada ja kättesaadavaks teha; |
| --- | --- |

21.

toonitab vajadust edendada sotsiaalmajanduse ettevõtetes järelmeetmete kultuuri, parandades nende suutlikkust mõõta oma tegevuse sotsiaalset ja majanduslikku mõõdet ja neist aru anda ning arendades nende olemusele ja iseärasustele vastavaid metoodikaid ja näitajaid. Järelmeetmetega seonduvaid kogemusi tuleb mitmel viisil levitada ja kättesaadavaks teha;

| 22. | tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon loob mitmekeelse digitaalse platvormi „Social Innovation Europe Platform”, et soodustada teabevahetust sotsiaalse innovatsiooni valdkonnas, kuid peab vajalikuks, et see platvorm hõlmaks eraldi sotsiaalmajandusele pühendatud osa; |
| --- | --- |

22.

tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon loob mitmekeelse digitaalse platvormi „Social Innovation Europe Platform”, et soodustada teabevahetust sotsiaalse innovatsiooni valdkonnas, kuid peab vajalikuks, et see platvorm hõlmaks eraldi sotsiaalmajandusele pühendatud osa;

| 23. | teeb Euroopa Komisjonile ettepaneku luua spetsiaalne sotsiaalmajandusega tegelev üksus, kuna asjade praeguse seisu juures näib, et otsus ühendada finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude peadirektoraadi teatud üksused klastrite, sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse ettevõtlusega tegelevaks üksuseks ei vasta sotsiaalmajanduse ulatusele ja tegelikule olukorrale; |
| --- | --- |

23.

teeb Euroopa Komisjonile ettepaneku luua spetsiaalne sotsiaalmajandusega tegelev üksus, kuna asjade praeguse seisu juures näib, et otsus ühendada finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude peadirektoraadi teatud üksused klastrite, sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse ettevõtlusega tegelevaks üksuseks ei vasta sotsiaalmajanduse ulatusele ja tegelikule olukorrale;

| 24. | julgustab ELi institutsioone, liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi hindama ja edendama olemasolevaid näiteid uutest dialoogivormidest ning poliitikameetmete ühisest koostamisest ja elluviimisest partnerlustes, mis koosnevad kohalikest ja piirkondlikest omavalitsustest, sotsiaalmajanduse esindajatest ja teistest osalejatest; |
| --- | --- |

24.

julgustab ELi institutsioone, liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi hindama ja edendama olemasolevaid näiteid uutest dialoogivormidest ning poliitikameetmete ühisest koostamisest ja elluviimisest partnerlustes, mis koosnevad kohalikest ja piirkondlikest omavalitsustest, sotsiaalmajanduse esindajatest ja teistest osalejatest;

| 25. | leiab, et enamiku sotsiaalmajanduse organisatsioonide tugevalt kohaliku (või territoriaalse) suunitlusega seoses peaksid EL ja eri liikmesriigid soodustama ja innustama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suuremat rolli sotsiaalmajandust puudutavate programmide ja poliitikameetmete määratlemisel ning nende sidumisel muu avaliku sektori poliitikaga, et võimaldada seatud eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

25.

leiab, et enamiku sotsiaalmajanduse organisatsioonide tugevalt kohaliku (või territoriaalse) suunitlusega seoses peaksid EL ja eri liikmesriigid soodustama ja innustama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suuremat rolli sotsiaalmajandust puudutavate programmide ja poliitikameetmete määratlemisel ning nende sidumisel muu avaliku sektori poliitikaga, et võimaldada seatud eesmärkide saavutamist;

| 26. | soovitab Euroopa Komisjonil pärast sektori jaoks selge strateegia määratlemist teha liikmesriikidele ettepanek nii kiiresti kui võimalik luua ja vastu võtta sotsiaalmajanduse toimimiseks ja arendamiseks vajalik õigusraamistik, kui nad ei ole seda veel teinud. |
| --- | --- |

26.

soovitab Euroopa Komisjonil pärast sektori jaoks selge strateegia määratlemist teha liikmesriikidele ettepanek nii kiiresti kui võimalik luua ja vastu võtta sotsiaalmajanduse toimimiseks ja arendamiseks vajalik õigusraamistik, kui nad ei ole seda veel teinud.

Brüssel, 3. detsember 2015

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

| 10.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/28

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus „Ühistarbimise kohalik ja piirkondlik mõõde”

(2016/C 051/06)

| Raportöör: | Benedetta BRIGHENTI (IT/PES) Castelnuovo Rangone asekommuunivanem, Modena provints |
| --- | --- |

Raportöör:

Benedetta BRIGHENTI (IT/PES) Castelnuovo Rangone asekommuunivanem, Modena provints

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | on seisukohal, et ühistarbimine tugineb uutele või taaselustatud sotsiaalsetele mustritele, millel on olulised majanduslikud, õiguslikud ja institutsioonilised mõjud, ehk jagamise, osalemise ja koostöö sotsiaalsetele tavadele. Arvestades käsituse innovaatilist ja dünaamilist olemust, ei saa seda lõplikult määratleda. Ent see hõlmab nähtusi, mida iseloomustavad järgmised omadused:






  i) | selle peamised osalejad ei käitu samal viisil kui on tavaks klassikalistes majandusmudelites (nt nn homo oeconomicus). See ei takista neil olemast ratsionaalne ja tegutsemast sihipäraselt oma eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- | --- |

1.

on seisukohal, et ühistarbimine tugineb uutele või taaselustatud sotsiaalsetele mustritele, millel on olulised majanduslikud, õiguslikud ja institutsioonilised mõjud, ehk jagamise, osalemise ja koostöö sotsiaalsetele tavadele. Arvestades käsituse innovaatilist ja dünaamilist olemust, ei saa seda lõplikult määratleda. Ent see hõlmab nähtusi, mida iseloomustavad järgmised omadused:

i)

selle peamised osalejad ei käitu samal viisil kui on tavaks klassikalistes majandusmudelites (nt nn homo oeconomicus). See ei takista neil olemast ratsionaalne ja tegutsemast sihipäraselt oma eesmärkide saavutamiseks;

| ii) | ühistarbimises kasutatakse ühtset lähenemisviisi, mille raames muutuvad suhted, maine, sotsiaalne usaldus ja muud mittemajanduslikud ajendid kogukonnas üheks peamiseks liikumapanevaks jõuks; |
| --- | --- |

ii)

ühistarbimises kasutatakse ühtset lähenemisviisi, mille raames muutuvad suhted, maine, sotsiaalne usaldus ja muud mittemajanduslikud ajendid kogukonnas üheks peamiseks liikumapanevaks jõuks;

| iii) | ühistarbimises kasutatakse laiaulatuslikult ja intensiivselt digitaaltehnoloogiat ja andmekogumist. Andmetest saab esmane tooraine. Püsikulud muudetakse suuresti väliskuludeks; |
| --- | --- |

iii)

ühistarbimises kasutatakse laiaulatuslikult ja intensiivselt digitaaltehnoloogiat ja andmekogumist. Andmetest saab esmane tooraine. Püsikulud muudetakse suuresti väliskuludeks;

| iv) | väiksemas kohalikus mastaabis võivad mõningad ühistarbimise algatused piirduda füüsiliste varade ühise kasutamise või haldamisega (nt koostööruumid, linna ühishüved jne) või vastastikuste sotsiaalhoolekandesüsteemide uute vormidega (mõnikord tänava või hoone tasandil); |
| --- | --- |

iv)

väiksemas kohalikus mastaabis võivad mõningad ühistarbimise algatused piirduda füüsiliste varade ühise kasutamise või haldamisega (nt koostööruumid, linna ühishüved jne) või vastastikuste sotsiaalhoolekandesüsteemide uute vormidega (mõnikord tänava või hoone tasandil);

| v) | ühistarbimise võib korraldada nii turupõhiste kui ka sotsiaalsete mudelite alusel; |
| --- | --- |

v)

ühistarbimise võib korraldada nii turupõhiste kui ka sotsiaalsete mudelite alusel;

| 2. | märgib sellega seoses, et Euroopa Komisjon kasutab ühistarbimisest rääkides inglise keeles väljendit „collaborative economy”, mitte „sharing economy” ning püüdis hiljutises teatises „Ühtse turu täiustamine” (1) seda mõistet määratleda järgmiselt: „[–-] hoogsalt areneb ühistarbimine – tellitavate teenuste ja varade ajutise kasutamise keerukas ökosüsteem, mis põhineb vahetamisel veebiplatvormide kaudu. Ühistarbimine toob kaasa suurema valiku ja madalamad hinnad tarbijatele ning pakub majanduskasvu võimalusi uuenduslikele alustavatele ettevõtetele ja juba tegutsevatele Euroopa ettevõtetele, seda nii oma riigis kui ka piiriüleselt. Ühistarbimine suurendab ka tööhõivet ja pakub eeliseid töötajatele, võimaldades paindlikumat tööaega alates mittekutselistest mikrotöökohtadest kuni osalise ajaga ettevõtluseni. Ressursse on võimalik tõhusamalt kasutada, suurendades seeläbi tootlikkust ja jätkusuutlikkust.” Komitee leiab, et selline määratlus keskendub ühistarbimise kommertslikele ja tarbimisega seotud aspektidele, jättes samas tähelepanu alt välja mittekommertsliku ja ühistele ressurssidele tugineva lähenemisviisi. Komitee kutsub sellest tulenevalt täpsemalt analüüsima ja seejärel määratlema ühistarbimise eri vormid (millest osa kuulub sotsiaalmajanduse alla); |
| --- | --- |

2.

märgib sellega seoses, et Euroopa Komisjon kasutab ühistarbimisest rääkides inglise keeles väljendit „collaborative economy”, mitte „sharing economy” ning püüdis hiljutises teatises „Ühtse turu täiustamine” (1) seda mõistet määratleda järgmiselt: „[–-] hoogsalt areneb ühistarbimine – tellitavate teenuste ja varade ajutise kasutamise keerukas ökosüsteem, mis põhineb vahetamisel veebiplatvormide kaudu. Ühistarbimine toob kaasa suurema valiku ja madalamad hinnad tarbijatele ning pakub majanduskasvu võimalusi uuenduslikele alustavatele ettevõtetele ja juba tegutsevatele Euroopa ettevõtetele, seda nii oma riigis kui ka piiriüleselt. Ühistarbimine suurendab ka tööhõivet ja pakub eeliseid töötajatele, võimaldades paindlikumat tööaega alates mittekutselistest mikrotöökohtadest kuni osalise ajaga ettevõtluseni. Ressursse on võimalik tõhusamalt kasutada, suurendades seeläbi tootlikkust ja jätkusuutlikkust.” Komitee leiab, et selline määratlus keskendub ühistarbimise kommertslikele ja tarbimisega seotud aspektidele, jättes samas tähelepanu alt välja mittekommertsliku ja ühistele ressurssidele tugineva lähenemisviisi. Komitee kutsub sellest tulenevalt täpsemalt analüüsima ja seejärel määratlema ühistarbimise eri vormid (millest osa kuulub sotsiaalmajanduse alla);

Ühistarbimine kui paradigma muutja

| 3. | rõhutab, et paljud on seisukohal, et ühistarbimise peamine osaleja ei ole enam see tarbija, kes soovib midagi omada või teatud teenust osta, vaid pigem kodanik, tavakodanik, kasutaja, valmistaja, tootja, looja, kujundaja, kaastöötaja või digitaalne käsitööline, linnaelanikust põlluharija, kes soovib kasutada teatud teenust või vara, mida on vaja tema teatud vajaduste rahuldamiseks; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et paljud on seisukohal, et ühistarbimise peamine osaleja ei ole enam see tarbija, kes soovib midagi omada või teatud teenust osta, vaid pigem kodanik, tavakodanik, kasutaja, valmistaja, tootja, looja, kujundaja, kaastöötaja või digitaalne käsitööline, linnaelanikust põlluharija, kes soovib kasutada teatud teenust või vara, mida on vaja tema teatud vajaduste rahuldamiseks;

| 4. | märgib, et teised seevastu väidavad, et ühistarbimises osaleja on sageli ka inimene, kes on valmis tegutsema, aga ka hooldama, haldama, looma või taastama ühist, avatud juurdepääsuga materiaalset või immateriaalset ressurssi väikeses mahus vastastikusel inimestevahelisel tasandil ning ilma avaliku või erapakkuja vahenduseta. Seega ei ole ühistarbimises osaleja pelgalt „majandustegevuses osaleja”. Pigem võib ta olla sotsiaalne, individuaalne või ühiskondlik osaleja, kelle jaoks traditsioonilised majanduslikud ajendid on teisejärgulised või puuduvad täielikult. Mõned ühistarbimise valdkonnad ei kujuta endast tingimata majandust selle otseses tähenduses, pigem on need sotsiaalsed kogukonnad ja koostöövõrgustikud, mis loovad uusi majandusettevõtteid või täidavad olemasoleva majandustegevusega seotud funktsiooni; |
| --- | --- |

4.

märgib, et teised seevastu väidavad, et ühistarbimises osaleja on sageli ka inimene, kes on valmis tegutsema, aga ka hooldama, haldama, looma või taastama ühist, avatud juurdepääsuga materiaalset või immateriaalset ressurssi väikeses mahus vastastikusel inimestevahelisel tasandil ning ilma avaliku või erapakkuja vahenduseta. Seega ei ole ühistarbimises osaleja pelgalt „majandustegevuses osaleja”. Pigem võib ta olla sotsiaalne, individuaalne või ühiskondlik osaleja, kelle jaoks traditsioonilised majanduslikud ajendid on teisejärgulised või puuduvad täielikult. Mõned ühistarbimise valdkonnad ei kujuta endast tingimata majandust selle otseses tähenduses, pigem on need sotsiaalsed kogukonnad ja koostöövõrgustikud, mis loovad uusi majandusettevõtteid või täidavad olemasoleva majandustegevusega seotud funktsiooni;

| 5. | rõhutab, et ühistarbimine näib seadvat ka küsimuse alla traditsioonilised makromajandusmudelid, kus tehakse selget vahet tarbijate ja tootjate vahel; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et ühistarbimine näib seadvat ka küsimuse alla traditsioonilised makromajandusmudelid, kus tehakse selget vahet tarbijate ja tootjate vahel;

| 6. | on seisukohal, et ühistarbimine võiks kaasa tuua uue majandusliku identiteedi, milles üksikisik, kes ei soovi tegutseda üksi ning kes ei püüa maksimeerida oma materiaalseid huve, ühendab oma majanduskäitumise kohustustega kogukonna ees, tegutseb ühiskondlikul – sotsiaalsel, majanduslikul ja poliitilisel – areenil ning suhestab end teistega, et tegutseda üldise ühise huvi nimel (nn aktiivne inimene – mulier activa) (2); |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et ühistarbimine võiks kaasa tuua uue majandusliku identiteedi, milles üksikisik, kes ei soovi tegutseda üksi ning kes ei püüa maksimeerida oma materiaalseid huve, ühendab oma majanduskäitumise kohustustega kogukonna ees, tegutseb ühiskondlikul – sotsiaalsel, majanduslikul ja poliitilisel – areenil ning suhestab end teistega, et tegutseda üldise ühise huvi nimel (nn aktiivne inimene – mulier activa) (2);

| 7. | toonitab vajadust teha vahet ühistarbimise eri vormide vahel. Need kõik kasutavad sama sotsiaalset paradigmat, jagamist, osalemist ja koostööd. Siiski erinevad nad üksteisest märkimisväärselt. Vaja on lahti seletada need ühistarbimise vormid, mis järgivad teatud mõttes sama sotsiaalset ja majanduslikku dünaamikat nagu olemasolev majandusmudel, ja kohaldada neist igaühe suhtes erinevat õiguskorda. Kasumit taotlevate ja mittetaotlevate eesmärkide ning ühistarbimisprojekte teostavate ettevõtete või ühenduste liikide eristamine ning tegevuse mõju piiriülesele kaubavahetusele ELi õiguse seisukohast võivad moodustada olulisi parameetreid selleks, et eristada ühistarbimise eri vorme ja pakkuda välja diferentseeritud lähenemisviise reguleerimisele; |
| --- | --- |

7.

toonitab vajadust teha vahet ühistarbimise eri vormide vahel. Need kõik kasutavad sama sotsiaalset paradigmat, jagamist, osalemist ja koostööd. Siiski erinevad nad üksteisest märkimisväärselt. Vaja on lahti seletada need ühistarbimise vormid, mis järgivad teatud mõttes sama sotsiaalset ja majanduslikku dünaamikat nagu olemasolev majandusmudel, ja kohaldada neist igaühe suhtes erinevat õiguskorda. Kasumit taotlevate ja mittetaotlevate eesmärkide ning ühistarbimisprojekte teostavate ettevõtete või ühenduste liikide eristamine ning tegevuse mõju piiriülesele kaubavahetusele ELi õiguse seisukohast võivad moodustada olulisi parameetreid selleks, et eristada ühistarbimise eri vorme ja pakkuda välja diferentseeritud lähenemisviise reguleerimisele;

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et esmalt võiks eristada ühistarbimist selle ranges tähenduses ning ühistarbimise osalusele tuginevaid vorme, kus osalemist ja koostööd nähakse jagamise täiendusena. Tegelikult võiks eristada ühistarbimise algatusi, milles luuakse ja kinnistatakse erinevaid kasutajate liike (tarbija-kasutaja vs pakkuja-kasutaja), ning selliseid algatusi, mis edendavad vastastikkusel põhinevat lähenemisviisi, kus iga kasutaja võib olla samal ajal nii pakkuja kui ka tarbija või isegi osaleda platvormi juhtimises. Samuti võiks arvesse võtta finantstehingute juhtimis- ja järelevalvemudelit ning eristada juhud, mille puhul kasutatakse platvormi üksnes sihipärase vahendina kontaktide loomiseks üksikisikute vahel (kes sõlmivad lepingu sõltumatult), juhtudest, kus vahendaja säilitab kontrolli tehingu üle (3). Edasine koostöö võiks kaasa tuua ühistele ressurssidele tugineva ühistarbimise lähenemisviisi (4). Kui osalejad mitte lihtsalt ei jaga mingit ressurssi, vaid tegutsevad selle nimel, et ühist ressurssi laiema üldsuse ja kogukonna jaoks luua, toota või taastada, teevad nad koostööd ja ühendavad oma jõupingutused kogukonna hüvanguks; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu sellele, et esmalt võiks eristada ühistarbimist selle ranges tähenduses ning ühistarbimise osalusele tuginevaid vorme, kus osalemist ja koostööd nähakse jagamise täiendusena. Tegelikult võiks eristada ühistarbimise algatusi, milles luuakse ja kinnistatakse erinevaid kasutajate liike (tarbija-kasutaja vs pakkuja-kasutaja), ning selliseid algatusi, mis edendavad vastastikkusel põhinevat lähenemisviisi, kus iga kasutaja võib olla samal ajal nii pakkuja kui ka tarbija või isegi osaleda platvormi juhtimises. Samuti võiks arvesse võtta finantstehingute juhtimis- ja järelevalvemudelit ning eristada juhud, mille puhul kasutatakse platvormi üksnes sihipärase vahendina kontaktide loomiseks üksikisikute vahel (kes sõlmivad lepingu sõltumatult), juhtudest, kus vahendaja säilitab kontrolli tehingu üle (3). Edasine koostöö võiks kaasa tuua ühistele ressurssidele tugineva ühistarbimise lähenemisviisi (4). Kui osalejad mitte lihtsalt ei jaga mingit ressurssi, vaid tegutsevad selle nimel, et ühist ressurssi laiema üldsuse ja kogukonna jaoks luua, toota või taastada, teevad nad koostööd ja ühendavad oma jõupingutused kogukonna hüvanguks;

| 9. | on seisukohal, et esile on kerkimas neli ühistarbimise vormi ja kaks peamist kategooriat:






  — | ühistarbimine kitsas mõttes ehk nõudlustarbimine (on-demand economy):






  — | kättesaadavusel põhinev tarbimine (access economy) – ühistarbimise algatused, mille ärimudeli kohaselt kaubeldakse kaupade ja teenustega nende kättesaadavuse, mitte omandi alusel. Mudelile on pigem omane asjade ajutine rentimine kui nende lõplik müük; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

on seisukohal, et esile on kerkimas neli ühistarbimise vormi ja kaks peamist kategooriat:

—

ühistarbimine kitsas mõttes ehk nõudlustarbimine (on-demand economy):

—

kättesaadavusel põhinev tarbimine (access economy) – ühistarbimise algatused, mille ärimudeli kohaselt kaubeldakse kaupade ja teenustega nende kättesaadavuse, mitte omandi alusel. Mudelile on pigem omane asjade ajutine rentimine kui nende lõplik müük;

| — | juhuslikel tööotsadel põhinev tarbimine (gig economy) – ühistarbimise algatused, mis põhinevad digitaalsel turul pakutaval juhutööl; |
| --- | --- |

—

juhuslikel tööotsadel põhinev tarbimine (gig economy) – ühistarbimise algatused, mis põhinevad digitaalsel turul pakutaval juhutööl;

| — | koondumisel põhinev tarbimine (pooling economy):






  — | osalustarbimine (collaborative economy) – ühistarbimise algatused, mis edendavad vastastikkusel põhinevat lähenemisviisi ja/või kaasavad kasutajad tootmisprotsessi väljakujundamisse või muudavad kliendid kogukonnaks; |
| --- | --- | --- |

—

koondumisel põhinev tarbimine (pooling economy):

—

osalustarbimine (collaborative economy) – ühistarbimise algatused, mis edendavad vastastikkusel põhinevat lähenemisviisi ja/või kaasavad kasutajad tootmisprotsessi väljakujundamisse või muudavad kliendid kogukonnaks;

| — | ühishuvil põhinev tarbimine (commoning economy) – ühistarbimise algatused, mida omatakse või juhitakse ühiselt; |
| --- | --- |

—

ühishuvil põhinev tarbimine (commoning economy) – ühistarbimise algatused, mida omatakse või juhitakse ühiselt;

| 10. | märgib, et Euroopa Komisjoni osundatud hiljutises uuringus (5) hinnati ühistarbimise potentsiaali suurendada kogutulu praeguselt ligikaudu 13 miljardilt eurolt 300 miljardi euroni aastaks 2025. Kuid komitee arvates tuleks ühistarbimise kasvu vaid osaliselt käsitleda revolutsiooni ja/või kriisi tagajärjena. Mõningate aspektide osas võib see olla ka praeguse majandusmudeli mõningate sektorite tagasipöördumine (6) või üleminek (7) pikaajalistele majanduslikele traditsioonidele ja mudelitele (nt ühistupõhine majandus, sotsiaalmajandus, solidaarmajandus, käsitöönduslik tootmine, kogukondlik majandus jne) ja isegi majandussuhete iidsetele vormidele (nt vahetuskaubandus), mis pakuvad alternatiivi turumajanduse kapitalimahukatele vormidele; |
| --- | --- |

10.

märgib, et Euroopa Komisjoni osundatud hiljutises uuringus (5) hinnati ühistarbimise potentsiaali suurendada kogutulu praeguselt ligikaudu 13 miljardilt eurolt 300 miljardi euroni aastaks 2025. Kuid komitee arvates tuleks ühistarbimise kasvu vaid osaliselt käsitleda revolutsiooni ja/või kriisi tagajärjena. Mõningate aspektide osas võib see olla ka praeguse majandusmudeli mõningate sektorite tagasipöördumine (6) või üleminek (7) pikaajalistele majanduslikele traditsioonidele ja mudelitele (nt ühistupõhine majandus, sotsiaalmajandus, solidaarmajandus, käsitöönduslik tootmine, kogukondlik majandus jne) ja isegi majandussuhete iidsetele vormidele (nt vahetuskaubandus), mis pakuvad alternatiivi turumajanduse kapitalimahukatele vormidele;

| 11. | rõhutab tehnoloogilise innovatsiooni esmatähtsat rolli ühistarbimise arengus, mille puhul enamik algatusi põhineb ühiste platvormide kasutamisel, mille kaudu toimuvad kaupade ja teenuste tehingud ja vahetus. Seetõttu on vaja tugevdada algatusi digitaalse lõhe ületamiseks, eriti kuna eesmärk on luua digitaalne ühtne turg; |
| --- | --- |

11.

rõhutab tehnoloogilise innovatsiooni esmatähtsat rolli ühistarbimise arengus, mille puhul enamik algatusi põhineb ühiste platvormide kasutamisel, mille kaudu toimuvad kaupade ja teenuste tehingud ja vahetus. Seetõttu on vaja tugevdada algatusi digitaalse lõhe ületamiseks, eriti kuna eesmärk on luua digitaalne ühtne turg;

| 12. | rõhutab, et olukorras, kus uued ühistarbimisel põhinevad teenused avaldavad traditsioonilistele teenustele agressiivset väljatõrjuvat mõju, lasub riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustel sageli oluline vastutus järgmistes valdkondades:






  — | turulepääsu tingimused, mille riigiasutused on kehtestanud nii fiskaalpoliitika kui ka ametialaselt esitatavate nõuete osas, on loonud monopole või oligopole, kuigi turutõrke tingimused puuduvad; |
| --- | --- | --- |

12.

rõhutab, et olukorras, kus uued ühistarbimisel põhinevad teenused avaldavad traditsioonilistele teenustele agressiivset väljatõrjuvat mõju, lasub riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustel sageli oluline vastutus järgmistes valdkondades:

—

turulepääsu tingimused, mille riigiasutused on kehtestanud nii fiskaalpoliitika kui ka ametialaselt esitatavate nõuete osas, on loonud monopole või oligopole, kuigi turutõrke tingimused puuduvad;

| — | võib juhtuda, et osutatavate teenuste kvaliteedikontrolli süsteemid on sisse viimata; |
| --- | --- |

—

võib juhtuda, et osutatavate teenuste kvaliteedikontrolli süsteemid on sisse viimata;

Ühistarbimist käsitleva ELi algatuse väljakujundamise põhimõtted

| 13. | on seisukohal, et ühistarbimine võib parandada elukvaliteeti, suurendada eelkõige kohaliku majanduse kasvu ja vähendada keskkonnamõju. See võib ka luua uusi kvaliteetseid töökohti, vähendada kulusid ning suurendada teatud kaupade ja teenuste või taristu kättesaadavust ja tõhusust. Samas on oluline, et ühistarbimise kaudu pakutavad teenused ei viiks maksudest kõrvalehoidumise või kõlvatu konkurentsini ega rikuks kohaliku ja piirkondliku tasandi eeskirju ega riiklikke või Euroopa õigusakte. Kõigi võimalike positiivsete ja negatiivsete mõjude hindamine ning avaliku poliitika eesmärkide määratlemine peaksid samuti olema iga ühistarbimist käsitleva reguleeriva algatuse kesksed tegurid; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et ühistarbimine võib parandada elukvaliteeti, suurendada eelkõige kohaliku majanduse kasvu ja vähendada keskkonnamõju. See võib ka luua uusi kvaliteetseid töökohti, vähendada kulusid ning suurendada teatud kaupade ja teenuste või taristu kättesaadavust ja tõhusust. Samas on oluline, et ühistarbimise kaudu pakutavad teenused ei viiks maksudest kõrvalehoidumise või kõlvatu konkurentsini ega rikuks kohaliku ja piirkondliku tasandi eeskirju ega riiklikke või Euroopa õigusakte. Kõigi võimalike positiivsete ja negatiivsete mõjude hindamine ning avaliku poliitika eesmärkide määratlemine peaksid samuti olema iga ühistarbimist käsitleva reguleeriva algatuse kesksed tegurid;

| 14. | leiab, et tuleb tagada uute sisenejate vaba juurdepääs turule. Andmete kogumine ühistarbimise platvormide/algatuste vahendusel võib põhjustada majanduslikku tasakaalustamatust. Andmed on ühistarbimise peamine tooraine ja mõnel juhul peavad need olema võimalikult suures ulatuses avalikud. See on mõnikord vajalik, et vähendada tõkkeid ühistarbimisse sisenemisel ja hinnata ühistarbimise algatuste või ettevõtete mõju ning soodustada andmepõhist reguleerimist kõigil valitsustasanditel. Ühistarbimise platvormidel tuleks paluda lisada platvormi tehnilised mehhanismid, et anda kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele avalikku ja olulist, ent mitte tundlikku või strateegilist teavet. Igal juhul peaksid Euroopa Liit ja riikide valitsused toetama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi andmekogumismenetluste väljatöötamisel. Andmekaitse peaks samuti olema üks liikumapanev jõud ja aktiivsel inimesel (mulier activa) peaks olema võimalik oma andmeid omada; |
| --- | --- |

14.

leiab, et tuleb tagada uute sisenejate vaba juurdepääs turule. Andmete kogumine ühistarbimise platvormide/algatuste vahendusel võib põhjustada majanduslikku tasakaalustamatust. Andmed on ühistarbimise peamine tooraine ja mõnel juhul peavad need olema võimalikult suures ulatuses avalikud. See on mõnikord vajalik, et vähendada tõkkeid ühistarbimisse sisenemisel ja hinnata ühistarbimise algatuste või ettevõtete mõju ning soodustada andmepõhist reguleerimist kõigil valitsustasanditel. Ühistarbimise platvormidel tuleks paluda lisada platvormi tehnilised mehhanismid, et anda kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele avalikku ja olulist, ent mitte tundlikku või strateegilist teavet. Igal juhul peaksid Euroopa Liit ja riikide valitsused toetama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi andmekogumismenetluste väljatöötamisel. Andmekaitse peaks samuti olema üks liikumapanev jõud ja aktiivsel inimesel (mulier activa) peaks olema võimalik oma andmeid omada;

| 15. | juhib tähelepanu sellele, et ühistarbimise olulised eeltingimused on usaldus ja mainekorraldus (8). Seda usaldust ja mainet tuleb täpselt ja sõltumatult hallata (st reguleerimise, sertifitseerimise või kolmandate isikute vahekohtu kaudu). Lähemalt tuleks uurida, kas ühistarbimises osalejad saavad tõhusalt teostada eneseregulatsiooni (9). Usalduse võiks tagada vastastikune hindamine. Üks poliitiline võimalus, millele tuleks tõsist tähelepanu pöörata, on reitinguid andvate, eelistatult teiste osalejate kaasomandis olevate sõltumatute organite loomine. Samuti tuleks hinnata kindlustuskatet. Igal juhul peaks andmete ja maine „ülekantavus” olema üks peamisi poliitilisi eesmärke; |
| --- | --- |

15.

juhib tähelepanu sellele, et ühistarbimise olulised eeltingimused on usaldus ja mainekorraldus (8). Seda usaldust ja mainet tuleb täpselt ja sõltumatult hallata (st reguleerimise, sertifitseerimise või kolmandate isikute vahekohtu kaudu). Lähemalt tuleks uurida, kas ühistarbimises osalejad saavad tõhusalt teostada eneseregulatsiooni (9). Usalduse võiks tagada vastastikune hindamine. Üks poliitiline võimalus, millele tuleks tõsist tähelepanu pöörata, on reitinguid andvate, eelistatult teiste osalejate kaasomandis olevate sõltumatute organite loomine. Samuti tuleks hinnata kindlustuskatet. Igal juhul peaks andmete ja maine „ülekantavus” olema üks peamisi poliitilisi eesmärke;

| 16. | toonitab, et ühistarbimise mõjuhindamise tulemused ei ole keskkonnakaitse, sotsiaalse ühtekuuluvuse, võrdsuse ja sotsiaalse õigluse, otstarbeka maakasutuse või linnajuhtimise (10) seisukohalt alati positiivsed. Samuti tuleks silmas pidada, et tulunduslikud äriühingud kuritarvitavad mõnikord ühistarbimise platvorme, andmata samas töötajatele sotsiaalkindlustuskaitset, ja kahjustavad nii ühelt poolt kodanike heaolu ning teiselt poolt riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke eelarveid. Euroopa Liit ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad toetama ja julgustama üksnes selliste ühistarbimise algatuste ja platvormide arengut, millel on positiivne sotsiaalne, majanduslik ja keskkonnamõju. Kogukondade rajamine, linnade ühishuvi, kaasatus, mittediskrimineerimine, kohalik majandusareng, noorte ettevõtlus, keskkonnaalane teadlikkus ja inimestevaheline solidaarsus on avaliku sektori poliitika eesmärgid, mida tuleks edendada ühistarbimise kaudu; |
| --- | --- |

16.

toonitab, et ühistarbimise mõjuhindamise tulemused ei ole keskkonnakaitse, sotsiaalse ühtekuuluvuse, võrdsuse ja sotsiaalse õigluse, otstarbeka maakasutuse või linnajuhtimise (10) seisukohalt alati positiivsed. Samuti tuleks silmas pidada, et tulunduslikud äriühingud kuritarvitavad mõnikord ühistarbimise platvorme, andmata samas töötajatele sotsiaalkindlustuskaitset, ja kahjustavad nii ühelt poolt kodanike heaolu ning teiselt poolt riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke eelarveid. Euroopa Liit ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad toetama ja julgustama üksnes selliste ühistarbimise algatuste ja platvormide arengut, millel on positiivne sotsiaalne, majanduslik ja keskkonnamõju. Kogukondade rajamine, linnade ühishuvi, kaasatus, mittediskrimineerimine, kohalik majandusareng, noorte ettevõtlus, keskkonnaalane teadlikkus ja inimestevaheline solidaarsus on avaliku sektori poliitika eesmärgid, mida tuleks edendada ühistarbimise kaudu;

| 17. | leiab, et kui ühistarbimises osalejate töötingimused Euroopa Liidus oleksid määratletud samamoodi nagu „töötajate” omad, tuleks neid ka vastavalt kohelda. Majandussuhete üha „paindlikumas” kontekstis on ühistarbimine töösuhete seisukohalt võimalik segav tegur. Ühistarbimise mõjusid inimeste majanduslikule julgeolekule ja sotsiaalsele heaolule tuleb põhjalikult uurida. Komisjon koostöös liikmesriikide, sotsiaalpartnerite ning vajaduse korral kohalike ja piirkondlike omavalitsustega peab üksikasjalikult uurima ühistarbimises töötajate teenistus- ja töötingimusi, et teha kindlaks, kas kõnealuses valdkonnas on tarvis võtta regulatiivseid meetmeid. Ühistarbimine võib välja arendada uue sotsiaalse klassi – ühiselt tegutsevate inimeste rühma, kes vajab sotsiaalseid ja majanduslikke tagatisi; |
| --- | --- |

17.

leiab, et kui ühistarbimises osalejate töötingimused Euroopa Liidus oleksid määratletud samamoodi nagu „töötajate” omad, tuleks neid ka vastavalt kohelda. Majandussuhete üha „paindlikumas” kontekstis on ühistarbimine töösuhete seisukohalt võimalik segav tegur. Ühistarbimise mõjusid inimeste majanduslikule julgeolekule ja sotsiaalsele heaolule tuleb põhjalikult uurida. Komisjon koostöös liikmesriikide, sotsiaalpartnerite ning vajaduse korral kohalike ja piirkondlike omavalitsustega peab üksikasjalikult uurima ühistarbimises töötajate teenistus- ja töötingimusi, et teha kindlaks, kas kõnealuses valdkonnas on tarvis võtta regulatiivseid meetmeid. Ühistarbimine võib välja arendada uue sotsiaalse klassi – ühiselt tegutsevate inimeste rühma, kes vajab sotsiaalseid ja majanduslikke tagatisi;

| 18. | rõhutab, et kõiki monopolidevastaseid, siseturgu reguleerivaid, maksualaseid ja tarbijakaitse eeskirju tuleks ühistarbimises kohaldada põhimõtteliselt samamoodi nagu kõigis teistes majandussektorites. Ühistarbimise algatustel ei tohiks olla võimalust kasutada ühistarbimise paradigmat ainult olemasolevate turgude kahjustamiseks, püüeldes reguleerimiskulude vähendamisel põhineva kulude vähendamise strateegia poole, mida kohaldatakse selliste sarnaste teenuste ja toodete suhtes, mis ei põhine platvormide kasutamisel. Komitee leiab siiski, et olemasolevate turgude reguleerimine peaks alluma pidevale järelevalvele, et veenduda innovaatiliste protsesside jätkumise võimaluses. Ringmajandust käsitlev arutelu ja digitaalne ühtne turg võiksid olla mõned neist valdkondadest, milles tuleks kaaluda ühistarbimist. Samal ajal peaksid Euroopa Komisjon ja liikmesriigid tagama koordineeritud lähenemisviisi ühistarbimise reguleerimiseks Euroopa tasandil, kus Euroopa lähenemisviis on vajalik, et tugevdada ühtset turgu ja lihtsustada ühistarbimist käsitlevate edukate algatuste piiriülest levitamist. Kõigil teistel juhtudel peaks reguleerimine jääma riiklike, piirkondlike ja kohalike valitsustasandite eelisõiguseks lähtuvalt subsidiaarsuse põhimõttest; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et kõiki monopolidevastaseid, siseturgu reguleerivaid, maksualaseid ja tarbijakaitse eeskirju tuleks ühistarbimises kohaldada põhimõtteliselt samamoodi nagu kõigis teistes majandussektorites. Ühistarbimise algatustel ei tohiks olla võimalust kasutada ühistarbimise paradigmat ainult olemasolevate turgude kahjustamiseks, püüeldes reguleerimiskulude vähendamisel põhineva kulude vähendamise strateegia poole, mida kohaldatakse selliste sarnaste teenuste ja toodete suhtes, mis ei põhine platvormide kasutamisel. Komitee leiab siiski, et olemasolevate turgude reguleerimine peaks alluma pidevale järelevalvele, et veenduda innovaatiliste protsesside jätkumise võimaluses. Ringmajandust käsitlev arutelu ja digitaalne ühtne turg võiksid olla mõned neist valdkondadest, milles tuleks kaaluda ühistarbimist. Samal ajal peaksid Euroopa Komisjon ja liikmesriigid tagama koordineeritud lähenemisviisi ühistarbimise reguleerimiseks Euroopa tasandil, kus Euroopa lähenemisviis on vajalik, et tugevdada ühtset turgu ja lihtsustada ühistarbimist käsitlevate edukate algatuste piiriülest levitamist. Kõigil teistel juhtudel peaks reguleerimine jääma riiklike, piirkondlike ja kohalike valitsustasandite eelisõiguseks lähtuvalt subsidiaarsuse põhimõttest;

| 19. | märgib, et Euroopa Komisjon käsitles oma „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegias” (COM(2015) 192 final) ühistarbimise küsimust marginaalselt, kuid tervitab komisjoni teatises „Ühtse turu täiustamine” antud lubadust koostada ühistarbimise Euroopa tegevuskava, et anda suunised selle kohta, kuidas kohaldada kehtivat õigust – sh teenuste direktiiv, e-kaubanduse direktiiv, tarbijaid käsitlevad õigusaktid, ebaõiglaste lepingutingimuste direktiiv ja tarbijaõiguste direktiiv – ühistarbimise suhtes, ja hinnata võimalikke regulatiivseid lünki. Komitee rõhutab oma valmisolekut osaleda aktiivselt selle tegevuskava väljatöötamises ja soovitab teha Euroopa institutsioonidega selles valdkonnas tihedamat koostööd; |
| --- | --- |

19.

märgib, et Euroopa Komisjon käsitles oma „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegias” (COM(2015) 192 final) ühistarbimise küsimust marginaalselt, kuid tervitab komisjoni teatises „Ühtse turu täiustamine” antud lubadust koostada ühistarbimise Euroopa tegevuskava, et anda suunised selle kohta, kuidas kohaldada kehtivat õigust – sh teenuste direktiiv, e-kaubanduse direktiiv, tarbijaid käsitlevad õigusaktid, ebaõiglaste lepingutingimuste direktiiv ja tarbijaõiguste direktiiv – ühistarbimise suhtes, ja hinnata võimalikke regulatiivseid lünki. Komitee rõhutab oma valmisolekut osaleda aktiivselt selle tegevuskava väljatöötamises ja soovitab teha Euroopa institutsioonidega selles valdkonnas tihedamat koostööd;

| 20. | märgib, et ühistarbimisega seotud küsimusi käsitletakse mitmes Euroopa Komisjoni peadirektoraadis (sh sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat, siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat, konkurentsi peadirektoraat, õigusküsimuste peadirektoraat, liikuvuse ja transpordi peadirektoraat, maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat, regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat, kaubanduse peadirektoraat) ning et oluline on tagada tõhus osakondadevaheline koordineerimine Euroopa Komisjonis. Seepärast soovitab komitee Euroopa Komisjonil luua töörühm peadirektoraatide ühistarbimise teemalise töö koordineerimiseks; |
| --- | --- |

20.

märgib, et ühistarbimisega seotud küsimusi käsitletakse mitmes Euroopa Komisjoni peadirektoraadis (sh sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat, siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat, konkurentsi peadirektoraat, õigusküsimuste peadirektoraat, liikuvuse ja transpordi peadirektoraat, maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat, regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat, kaubanduse peadirektoraat) ning et oluline on tagada tõhus osakondadevaheline koordineerimine Euroopa Komisjonis. Seepärast soovitab komitee Euroopa Komisjonil luua töörühm peadirektoraatide ühistarbimise teemalise töö koordineerimiseks;

| 21. | väljendab siiski heameelt Euroopa Komisjoni kavatsuse üle käivitada 2015. aasta septembri lõpus avalik konsultatsioon ELi võimalike lähenemisviiside üle ühistarbimise valdkonna reguleerimisele; |
| --- | --- |

21.

väljendab siiski heameelt Euroopa Komisjoni kavatsuse üle käivitada 2015. aasta septembri lõpus avalik konsultatsioon ELi võimalike lähenemisviiside üle ühistarbimise valdkonna reguleerimisele;

| 22. | on seisukohal, et ühistarbimise kaubanduslik külg vajab sektoripõhist reguleerimist Euroopa tasandil, et tagada asjaomastele ettevõtjatele õiguskindlus ja ausa konkurentsi tingimused, eelkõige maksustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et ühistarbimise kaubanduslik külg vajab sektoripõhist reguleerimist Euroopa tasandil, et tagada asjaomastele ettevõtjatele õiguskindlus ja ausa konkurentsi tingimused, eelkõige maksustamise valdkonnas;

| 23. | innustab Euroopa Komisjoni ja liikmesriike looma ühistarbimise stiimuleid, et toetada ja rakendada sotsiaalmajanduse põhimõtteid (eelkõige seoses solidaarsuse põhimõtte, demokraatia ja osalemise ning kohalike kogukondadega koostöö tegemisega); |
| --- | --- |

23.

innustab Euroopa Komisjoni ja liikmesriike looma ühistarbimise stiimuleid, et toetada ja rakendada sotsiaalmajanduse põhimõtteid (eelkõige seoses solidaarsuse põhimõtte, demokraatia ja osalemise ning kohalike kogukondadega koostöö tegemisega);

| 24. | märgib, et kohaliku ja piirkondliku mõõtme seisukohast ei edenda ühistarbimise algatused mitte ainult kohaliku majanduse arengut, vaid neist võib saada vahend, mille abil soodustada selliste ühiste hüvede edendamist, nende eest hoolitsemist ja nende taaselustamist nagu liikuvus, heaolu, linnamaastik ja keskkond. Sellest seisukohast peaks ametiasutuste roll seisnema „ühise institutsionaalse ökosüsteemi” tugevdamise soodustamises (11). Sellega seoses peab kohalike omavalitsuste ülesanne olema ühistarbimise eri algatuste hõlbustamine ja kooskõlastamine, väärtustades selliseid algatusi, mis tugevdavad aktiivse inimese (mulier activa) osalemist ja koostööd, mis on kaasavad nii kavandamisetapis kui ka teenuste haldamisel ja osutamisel ning milles järgitakse läbipaistvuse, avatuse ja vastutuse põhimõtet; |
| --- | --- |

24.

märgib, et kohaliku ja piirkondliku mõõtme seisukohast ei edenda ühistarbimise algatused mitte ainult kohaliku majanduse arengut, vaid neist võib saada vahend, mille abil soodustada selliste ühiste hüvede edendamist, nende eest hoolitsemist ja nende taaselustamist nagu liikuvus, heaolu, linnamaastik ja keskkond. Sellest seisukohast peaks ametiasutuste roll seisnema „ühise institutsionaalse ökosüsteemi” tugevdamise soodustamises (11). Sellega seoses peab kohalike omavalitsuste ülesanne olema ühistarbimise eri algatuste hõlbustamine ja kooskõlastamine, väärtustades selliseid algatusi, mis tugevdavad aktiivse inimese (mulier activa) osalemist ja koostööd, mis on kaasavad nii kavandamisetapis kui ka teenuste haldamisel ja osutamisel ning milles järgitakse läbipaistvuse, avatuse ja vastutuse põhimõtet;

| 25. | peab samal ajal oluliseks jälgida, millistes valdkondades ühistarbimine areneb ja kuidas ta makromajanduslikke näitajaid mõjutab, nii et ta ei muutuks maksude optimeerimise süsteemiks; |
| --- | --- |

25.

peab samal ajal oluliseks jälgida, millistes valdkondades ühistarbimine areneb ja kuidas ta makromajanduslikke näitajaid mõjutab, nii et ta ei muutuks maksude optimeerimise süsteemiks;

Ühistarbimise tegevuskava

| 26. | on seisukohal, et mis tahes siduv seadusandlik algatus peaks säilitama valdkondliku lähenemisviisi ja võtma seadusandlike suuniste väljatöötamise kriteeriumina arvesse ühistarbimise algatuse ulatust. ELi institutsioonid ja õigusaktid peaksid pakkuma usaldusväärse raamistiku ning institutsioonilisi ja õiguslikke suuniseid ja pidevat juurdepääsu eksperditeadmistele, samuti muud rakendamiseks vajalikku abi; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et mis tahes siduv seadusandlik algatus peaks säilitama valdkondliku lähenemisviisi ja võtma seadusandlike suuniste väljatöötamise kriteeriumina arvesse ühistarbimise algatuse ulatust. ELi institutsioonid ja õigusaktid peaksid pakkuma usaldusväärse raamistiku ning institutsioonilisi ja õiguslikke suuniseid ja pidevat juurdepääsu eksperditeadmistele, samuti muud rakendamiseks vajalikku abi;

| 27. | kutsub siiski kõiki ühistarbimise küsimusega tegelevaid ELi institutsioone üles valima ühistarbimise kui majandusliku, poliitilise ja sotsiaalse nähtuse käsitlemisel tervikliku lähenemisviisi ja koordineerima oma jõupingutusi, pidades silmas ulatuslikke muudatusi, mida ühistarbimine praegustele majandussüsteemidele võib põhjustada, ning töötama välja kõikehõlmava avaliku poliitika, koostades ühiselt ühistarbimise avaliku poliitilise tegevuskava; |
| --- | --- |

27.

kutsub siiski kõiki ühistarbimise küsimusega tegelevaid ELi institutsioone üles valima ühistarbimise kui majandusliku, poliitilise ja sotsiaalse nähtuse käsitlemisel tervikliku lähenemisviisi ja koordineerima oma jõupingutusi, pidades silmas ulatuslikke muudatusi, mida ühistarbimine praegustele majandussüsteemidele võib põhjustada, ning töötama välja kõikehõlmava avaliku poliitika, koostades ühiselt ühistarbimise avaliku poliitilise tegevuskava;

| 28. | soovitab rajada ELi ühistarbimise tegevuskava järgmistele sammastele:






  — | linnaarengu ja territoriaalse mõju eelhindamist arvesse võtva ja kõigi valitsustasandite tihedas partnerluses ning koostöös poliitikakujundajate, teadlaste, praktikute, ekspertide, ühistarbimise ettevõtete, algatuste ja platvormidega välja töötatud metoodilise protokolli määratlemine, et innustada üleminekut ühiskasutustest ja koostööst huvitatud linnade suunas; |
| --- | --- | --- |

28.

soovitab rajada ELi ühistarbimise tegevuskava järgmistele sammastele:

—

linnaarengu ja territoriaalse mõju eelhindamist arvesse võtva ja kõigi valitsustasandite tihedas partnerluses ning koostöös poliitikakujundajate, teadlaste, praktikute, ekspertide, ühistarbimise ettevõtete, algatuste ja platvormidega välja töötatud metoodilise protokolli määratlemine, et innustada üleminekut ühiskasutustest ja koostööst huvitatud linnade suunas;

| — | subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid austava võrdsete võimaluste edendamine Euroopa tasandil, pakkudes siiski piisavat paindlikkust kohalike lahenduste jaoks ja toetades katseprojekte, aga samuti linnade ja piirkondade võrgustike loomise innustamine koos ühistarbimise valdkonna parimate tavadega, nt ühistarbimise sektori alustavate ettevõtete algatus (12); |
| --- | --- |

—

subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid austava võrdsete võimaluste edendamine Euroopa tasandil, pakkudes siiski piisavat paindlikkust kohalike lahenduste jaoks ja toetades katseprojekte, aga samuti linnade ja piirkondade võrgustike loomise innustamine koos ühistarbimise valdkonna parimate tavadega, nt ühistarbimise sektori alustavate ettevõtete algatus (12);

| — | haridusprogrammide ja teavituskampaaniate (nt Sharitaly) väljatöötamise edendamine, et suurendada teadlikkust ühistarbimise võimalustest ja ohtudest; |
| --- | --- |

—

haridusprogrammide ja teavituskampaaniate (nt Sharitaly) väljatöötamise edendamine, et suurendada teadlikkust ühistarbimise võimalustest ja ohtudest;

| — | selgete ühiste kriteeriumide määratluse väljatöötamine kogukonnapõhise kvalifitseerimissüsteemi jaoks ja kindlate näitajate kehtestamine ühistarbimise algatuste ja tavade mõju jälgimiseks ja mõõtmiseks; |
| --- | --- |

—

selgete ühiste kriteeriumide määratluse väljatöötamine kogukonnapõhise kvalifitseerimissüsteemi jaoks ja kindlate näitajate kehtestamine ühistarbimise algatuste ja tavade mõju jälgimiseks ja mõõtmiseks;

| — | tõhus jõustamine, eesmärgiga võidelda maksustamise vältimise vastu ja tagada tarbijate kaitse, lubade väljastamine ning tervishoiu- ja ohutuseeskirjade järgimine; |
| --- | --- |

—

tõhus jõustamine, eesmärgiga võidelda maksustamise vältimise vastu ja tagada tarbijate kaitse, lubade väljastamine ning tervishoiu- ja ohutuseeskirjade järgimine;

| — | regulaarne ajakohastamine ja seire, et vältida liigset koormust ja tagada kiirelt muutuvas keskkonnas kestev jätkusuutlikkus ja tõhusus; |
| --- | --- |

—

regulaarne ajakohastamine ja seire, et vältida liigset koormust ja tagada kiirelt muutuvas keskkonnas kestev jätkusuutlikkus ja tõhusus;

| 29. | leiab, et paljud ühistarbimisest mõjutatud sektorid avaldavad – vahel häirivat – mõju kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning neid peaksid seetõttu saama vajaduse korral juhtida või reguleerida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kooskõlas kohaliku autonoomia põhimõttega, et võimaldada neil kohandada ühistarbimise algatusi ja ettevõtteid kohalikele tingimustele; |
| --- | --- |

29.

leiab, et paljud ühistarbimisest mõjutatud sektorid avaldavad – vahel häirivat – mõju kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning neid peaksid seetõttu saama vajaduse korral juhtida või reguleerida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kooskõlas kohaliku autonoomia põhimõttega, et võimaldada neil kohandada ühistarbimise algatusi ja ettevõtteid kohalikele tingimustele;

| 30. | toonitab, et ühistarbimise seadusandlik algatus ei tohiks lahkneda linnade ja kohalike omavalitsuste (13) ega maapiirkondade visioonist. Koostööl põhineva ja mitmekeskuselise juhtimise katsetused erinevates Euroopa linnades näivad olevat kõige sobivam lähenemisviis asjakohaste ja õiglaste ühistarbimise algatuste toetamiseks ja edendamiseks. Koostööl põhineva/mitmekeskuselise juhtimise lähenemisviis ühistarbimisele võimaldaks kodanike rühmadel, ühendustel, kolmanda sektori organisatsioonidel, liitudel, teadusasutustel, sotsiaalsetel ettevõtetel ja idufirmadel kasutada avatud, vabu, riigiomandis olevaid tühjaks jäänud ruume ja varasid, saades seejuures inspiratsiooni mõnedest kohalike ja piirkondlike omavalitsuste algatustest (nt Bologna määrus koostöö kohta linna ühishuvi valdkonnas) (14). |
| --- | --- |

30.

toonitab, et ühistarbimise seadusandlik algatus ei tohiks lahkneda linnade ja kohalike omavalitsuste (13) ega maapiirkondade visioonist. Koostööl põhineva ja mitmekeskuselise juhtimise katsetused erinevates Euroopa linnades näivad olevat kõige sobivam lähenemisviis asjakohaste ja õiglaste ühistarbimise algatuste toetamiseks ja edendamiseks. Koostööl põhineva/mitmekeskuselise juhtimise lähenemisviis ühistarbimisele võimaldaks kodanike rühmadel, ühendustel, kolmanda sektori organisatsioonidel, liitudel, teadusasutustel, sotsiaalsetel ettevõtetel ja idufirmadel kasutada avatud, vabu, riigiomandis olevaid tühjaks jäänud ruume ja varasid, saades seejuures inspiratsiooni mõnedest kohalike ja piirkondlike omavalitsuste algatustest (nt Bologna määrus koostöö kohta linna ühishuvi valdkonnas) (14).

Brüssel, 4. detsember 2015

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2015) 550, lk 3.

1

(2)  Vt C. Iaione, Economics and law of the commons, 2011, ning Poolism, www.labgov.it, 28.8.2015.

2

(3)  G. Smorto, I contratti della sharing economy. [Contracts in the sharing economy] teoses „Il Foro Italiano”, 2015, vihik 4, lk 222–228.

3

I contratti della sharing economy. [Contracts in the sharing economy]

„Il Foro Italiano”, 2015,

4, lk 222–228.

(4)  D. Bollier, Think like a commoner: a short introduction to the life of the commons, 2014. S. Foster, Collective action and the Urban Commons, 2011; C. Iaione, The Tragedy of Urban Roads, 2009.

4

Think like a commoner: a short introduction to the life of the commons

Collective action and the Urban Commons

The Tragedy of Urban Roads

(5)  Consumer Intelligence Series: The Sharing Economy. PwC 2015, https://www.pwc.com/us/en/technology/publications/assets/pwc-consumer-intelligence-series-the-sharing-economy.pdf

5

(6)  K. Polanyi, The great transformation: The political and economic origins of our time, 1944.

6

The great transformation: The political and economic origins of our time

(7)  M. Bauwens, A commons transition plan, kättesaadav veebilehel: http://commonstransition.org/

7

A commons transition plan

(8)  T. Wagner, M. Kuhndt, J. Lagomarsino, H. Mattar, Listening to Sharing Economy Initiatives, 2015, Nesta & Collaborative Lab, Making Sense of the UK Collaborative Economy, 2014.

8

Listening to Sharing Economy Initiatives

Making Sense of the UK Collaborative Economy

(9)  M. Cohen, A. Sundararajan, Self regulation and innovation in the peer to peer sharing economy, 2015.

9

Self regulation and innovation in the peer to peer sharing economy

(10)  P. Parigi, B. State, D. Dakhlallah, R. Corten, K. Cook, A Community of Strangers: The Dis-Embedding of Social Ties, 2013; S. Shaheen, Greenhouse Gas Emission Impacts of Carsharing in North America Final Report, 2010.

10

A Community of Strangers: The Dis-Embedding of Social Ties

Greenhouse Gas Emission Impacts of Carsharing in North America Final Report

(11)  Vt Bologna linnavalitsuse määrus kodanike ja ametiasutuste vahelise koostöö kohta linnade ühiste hüvede eest hoolitsemisel ja nende taaselustamisel ning hiljutine dokument „SharExpo”, Milano linna ühistarbimise ja ühisteenuste suunised.

11

(12)  Seda toetatakse 2 500 000 euro eraldamisega, mille Euroopa Parlament kiitis heaks ELi 2016. aasta üldeelarve lugemisel 28. oktoobril 2015.

12

(13)  S. Foster, C. Iaione, The City as a Commons, 2015.

13

The City as a Commons

(14)  Täiendavate näidetega tutvumiseks vt Shareable’i ühe asutaja Neal Gorenflo projekt Sharing cities ja ühenduse Ouishare väljatöötatud töövahend Sharitories.

14

Sharing cities

Sharitories

---

| 10.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/34

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamuse eelnõu – „Euroopa Liidu õiglane ja tõhus äriühingute maksustamise süsteem”

(2016/C 051/07)

| Raportöör: | Jean-Luc VANRAES (BE/ALDE), Uccle’i/Ukkeli kommuunivalitsuse liige ja sotsiaalhoolekandekeskuse esimees |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule – Euroopa Liidu õiglane ja tõhus äriühingute maksustamise süsteem: viis tähtsaimat meetmevaldkonda
  COM(2015) 302 final |

Raportöör:

Jean-Luc VANRAES (BE/ALDE), Uccle’i/Ukkeli kommuunivalitsuse liige ja sotsiaalhoolekandekeskuse esimees

Viitedokument:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule – Euroopa Liidu õiglane ja tõhus äriühingute maksustamise süsteem: viis tähtsaimat meetmevaldkonda

COM(2015) 302 final

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tuletab meelde, et komisjoni iga seadusandlik algatus, sh Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitel 113, 115 või 116 põhinev algatus maksuküsimustes, peab olema kindlasti kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et komisjoni iga seadusandlik algatus, sh Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitel 113, 115 või 116 põhinev algatus maksuküsimustes, peab olema kindlasti kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega;

| 2. | toetab komisjoni tegevuskava nelja eesmärki äriühingute maksustamise valdkonnas:






  — | taasluua seos maksustamise ja majandustegevuse toimumise koha vahel; st koht, kus väärtus luuakse ning kus teadus-, arendus- ja tootmistegevus tegelikult aset leiab; |
| --- | --- | --- |

2.

toetab komisjoni tegevuskava nelja eesmärki äriühingute maksustamise valdkonnas:

—

taasluua seos maksustamise ja majandustegevuse toimumise koha vahel; st koht, kus väärtus luuakse ning kus teadus-, arendus- ja tootmistegevus tegelikult aset leiab;

| — | tagada, et liikmesriigid saavad õigesti hinnata nende jurisdiktsioonis toimuvat äriühingute tegevust; |
| --- | --- |

—

tagada, et liikmesriigid saavad õigesti hinnata nende jurisdiktsioonis toimuvat äriühingute tegevust;

| — | luua kooskõlas Euroopa poolaasta raames tehtud soovitustega ELis konkurentsivõimeline ja majanduskasvu soodustav äriühingute maksustamise keskkond, mis muudab ettevõtlussektori vastupanuvõimelisemaks; |
| --- | --- |

—

luua kooskõlas Euroopa poolaasta raames tehtud soovitustega ELis konkurentsivõimeline ja majanduskasvu soodustav äriühingute maksustamise keskkond, mis muudab ettevõtlussektori vastupanuvõimelisemaks;

| — | kaitsta ühtset turgu ning tagada tugev ELi käsitlus liidu välistest äriühingute maksustamise küsimustest; |
| --- | --- |

—

kaitsta ühtset turgu ning tagada tugev ELi käsitlus liidu välistest äriühingute maksustamise küsimustest;

| 3. | leiab, et kehtivad äriühingute maksustamise eeskirjad – nii riiklikul, Euroopa kui ka maailma tasandil – ei sobi enam tänasesse majanduskeskkonda üleilmastumise, liikuvuse, digitehnoloogia ning uute ärimudelite ja äriühingute struktuuride keerukuse tõttu; |
| --- | --- |

3.

leiab, et kehtivad äriühingute maksustamise eeskirjad – nii riiklikul, Euroopa kui ka maailma tasandil – ei sobi enam tänasesse majanduskeskkonda üleilmastumise, liikuvuse, digitehnoloogia ning uute ärimudelite ja äriühingute struktuuride keerukuse tõttu;

| 4. | rõhutab kehtivate ELi äriühingute maksustamise eeskirjade äärmist keerukust ning kooskõlastatuse ja vastastikuse täiendavuse puudumist eri liikmesriikide süsteemide vahel; |
| --- | --- |

4.

rõhutab kehtivate ELi äriühingute maksustamise eeskirjade äärmist keerukust ning kooskõlastatuse ja vastastikuse täiendavuse puudumist eri liikmesriikide süsteemide vahel;

| 5. | tunneb kahetsust selle üle, et teatavad ettevõtjad, eelkõige hargmaised, kasutavad seda olukorda ära, et maksta võimalikult vähe makse kas selliste õiguslikult taunitavate tavade abil nagu maksupettus ja ebaseaduslik maksudest kõrvalehoidumine või kasutades agressiivse maksuplaneerimise strateegiaid, mis võivad olla küll legaalsed, kuid on vastuolus seaduse vaimuga kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

5.

tunneb kahetsust selle üle, et teatavad ettevõtjad, eelkõige hargmaised, kasutavad seda olukorda ära, et maksta võimalikult vähe makse kas selliste õiguslikult taunitavate tavade abil nagu maksupettus ja ebaseaduslik maksudest kõrvalehoidumine või kasutades agressiivse maksuplaneerimise strateegiaid, mis võivad olla küll legaalsed, kuid on vastuolus seaduse vaimuga kõnealuses valdkonnas;

| 6. | rõhutab, et ühel või teisel juhul pole nende ettevõtjate tulumaks lõppkokkuvõttes kaugeltki õiglane, kuna see on liiga madal võrreldes nende tuluga; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et ühel või teisel juhul pole nende ettevõtjate tulumaks lõppkokkuvõttes kaugeltki õiglane, kuna see on liiga madal võrreldes nende tuluga;

| 7. | märgib, et mõnede arvutuste kohaselt põhjustavad maksudest kõrvalehoidumine, maksupettus ja agressiivne maksuplaneerimine igal aastal Euroopa Liidus võimaliku maksutulu kaotust ligikaudu 1 000 miljardi euro ulatuses (1); märgib samuti, et saamata jäänud maksutulu tõttu kahanevad iga tasandi, sh kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, eelarvevahendid; lisaks selle võimaldaks õiglane, läbipaistev, tõhus ja kõigi äriühingute jaoks võrdne tulumaks kergendada maksukoormust; |
| --- | --- |

7.

märgib, et mõnede arvutuste kohaselt põhjustavad maksudest kõrvalehoidumine, maksupettus ja agressiivne maksuplaneerimine igal aastal Euroopa Liidus võimaliku maksutulu kaotust ligikaudu 1 000 miljardi euro ulatuses (1); märgib samuti, et saamata jäänud maksutulu tõttu kahanevad iga tasandi, sh kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, eelarvevahendid; lisaks selle võimaldaks õiglane, läbipaistev, tõhus ja kõigi äriühingute jaoks võrdne tulumaks kergendada maksukoormust;

| 8. | teeb ettepaneku, et kõik rahvusvahelised lepingud, mille osapool EL on, sealhulgas kaubanduslepingud ja majanduspartnerluslepingud, sisaldaksid hea maksuhaldustava edendamise klausleid seoses läbipaistvuse aga ka võitlusega kahjulike maksutavade vastu; kutsub Euroopa Komisjoni üles rõhutama kõnealust punkti muu hulgas Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse lepingu ning teenustekaubanduse lepingu käimasolevatel läbirääkimistel; |
| --- | --- |

8.

teeb ettepaneku, et kõik rahvusvahelised lepingud, mille osapool EL on, sealhulgas kaubanduslepingud ja majanduspartnerluslepingud, sisaldaksid hea maksuhaldustava edendamise klausleid seoses läbipaistvuse aga ka võitlusega kahjulike maksutavade vastu; kutsub Euroopa Komisjoni üles rõhutama kõnealust punkti muu hulgas Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse lepingu ning teenustekaubanduse lepingu käimasolevatel läbirääkimistel;

| 9. | väljendab kahetsust selliste kahjulike maksutavade olemasolu ja leviku üle ajal, mil arvukate maksumaksjate, ja eelkõige üksikisikute, maksukoormus on teatavates liikmesriikides kokkuhoiumeetmete tagajärjel kasvanud; leiab, et õiglase maksustamise puudumisel on kahjulik mõju majanduse ja ühiskonna stabiilsusele; |
| --- | --- |

9.

väljendab kahetsust selliste kahjulike maksutavade olemasolu ja leviku üle ajal, mil arvukate maksumaksjate, ja eelkõige üksikisikute, maksukoormus on teatavates liikmesriikides kokkuhoiumeetmete tagajärjel kasvanud; leiab, et õiglase maksustamise puudumisel on kahjulik mõju majanduse ja ühiskonna stabiilsusele;

| 10. | meenutab, et kehtivate äriühingute maksustamise eeskirjade keerukus pakub möödahiilimisvõimalusi teatavatele olukorda ärakasutavatele suurettevõtjatele, kuid on selgelt ebasoodne väike-, mikro- ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kuna halduskoormus pidurdab nende tegevust, eelkõige piiriülesel tasandil; |
| --- | --- |

10.

meenutab, et kehtivate äriühingute maksustamise eeskirjade keerukus pakub möödahiilimisvõimalusi teatavatele olukorda ärakasutavatele suurettevõtjatele, kuid on selgelt ebasoodne väike-, mikro- ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kuna halduskoormus pidurdab nende tegevust, eelkõige piiriülesel tasandil;

| 11. | leiab, et see olukord põhjustab ka konkurentsialast ebavõrdsust ettevõtjate vahel, sh eelkõige suurte hargmaiste ettevõtjate, kellel on vajalikud vahendid maksustamise vältimiseks tänu agressiivsele maksuplaneerimisele, ja VKEde vahel, kellel need puuduvad; |
| --- | --- |

11.

leiab, et see olukord põhjustab ka konkurentsialast ebavõrdsust ettevõtjate vahel, sh eelkõige suurte hargmaiste ettevõtjate, kellel on vajalikud vahendid maksustamise vältimiseks tänu agressiivsele maksuplaneerimisele, ja VKEde vahel, kellel need puuduvad;

| 12. | märgib, et ELi tasandil ja pikas perspektiivis võib märgata äriühingute seadusjärgsete maksumäärade üldist vähenemist; |
| --- | --- |

12.

märgib, et ELi tasandil ja pikas perspektiivis võib märgata äriühingute seadusjärgsete maksumäärade üldist vähenemist;

| 13. | rõhutab aga, et maksumäära vähenemisega kaasnesid viimastel aastatel sellised erinevad arengud nagu maksubaasi laiendamine ja äriühingute asutamise hoogustumine ning madalad intressimäärad (piirates mahaarvatavaid summasid), mis oleksid pidanud viima äriühingu tulumaksust saadava maksutulu suurenemiseni; |
| --- | --- |

13.

rõhutab aga, et maksumäära vähenemisega kaasnesid viimastel aastatel sellised erinevad arengud nagu maksubaasi laiendamine ja äriühingute asutamise hoogustumine ning madalad intressimäärad (piirates mahaarvatavaid summasid), mis oleksid pidanud viima äriühingu tulumaksust saadava maksutulu suurenemiseni;

| 14. | nendib, et on raske võrrelda eri liikmesriikide tegelikke maksumäärasid ja teeb seega ettepaneku töötada välja ühtne arvutusmeetod, mis võimaldaks koostada võrdlustabeli eri liikmesriikide tegelike maksumäärade kohta; |
| --- | --- |

14.

nendib, et on raske võrrelda eri liikmesriikide tegelikke maksumäärasid ja teeb seega ettepaneku töötada välja ühtne arvutusmeetod, mis võimaldaks koostada võrdlustabeli eri liikmesriikide tegelike maksumäärade kohta;

| 15. | toetab – arvestades OECD uuringuid, mille andmeil kasutavad mõned hargmaised ettevõtjad strateegiaid, mis võimaldavad neil maksta ettevõtte tulumaksu kõigest 5 %, samas kui väiksemad ettevõtted maksavad kuni 30 %, – nõudmist, mille kohaselt peaksid hargmaised ettevõtjad oma liikmesriigi ja kolmanda riigi, kus nad tegutsevad, finantsaruandes avalikustama koondteabe, mis sisaldab kasumit või kahjumit enne tulumaksu, maksusid kasumilt või kahjumilt, töötajate arvu, hoitavat vara jne (aruandlus liikmesriikide ja kolmandate riikide lõikes). Selline teave tuleks teha avalikkusele kättesaadavaks, võimaluse korral ELi keskregistri kujul; |
| --- | --- |

15.

toetab – arvestades OECD uuringuid, mille andmeil kasutavad mõned hargmaised ettevõtjad strateegiaid, mis võimaldavad neil maksta ettevõtte tulumaksu kõigest 5 %, samas kui väiksemad ettevõtted maksavad kuni 30 %, – nõudmist, mille kohaselt peaksid hargmaised ettevõtjad oma liikmesriigi ja kolmanda riigi, kus nad tegutsevad, finantsaruandes avalikustama koondteabe, mis sisaldab kasumit või kahjumit enne tulumaksu, maksusid kasumilt või kahjumilt, töötajate arvu, hoitavat vara jne (aruandlus liikmesriikide ja kolmandate riikide lõikes). Selline teave tuleks teha avalikkusele kättesaadavaks, võimaluse korral ELi keskregistri kujul;

Äriühingu tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas (CCCTB)

| 16. | tunnistab äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi (CCCTB) kahekordset potentsiaali: esiteks võitluse jaoks agressiivse maksuplaneerimise, maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise ning kahjuliku maksukonkurentsi vastu liikmesriikide vahel, ja teiseks eesmärgi jaoks tugevdada ühtset turgu ja vähendada igas suuruses piiriüleselt tegutsevate äriühingute halduskoormust; |
| --- | --- |

16.

tunnistab äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi (CCCTB) kahekordset potentsiaali: esiteks võitluse jaoks agressiivse maksuplaneerimise, maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise ning kahjuliku maksukonkurentsi vastu liikmesriikide vahel, ja teiseks eesmärgi jaoks tugevdada ühtset turgu ja vähendada igas suuruses piiriüleselt tegutsevate äriühingute halduskoormust;

| 17. | leiab, et võimalus määratleda tulumaksubaas ühe ühtse ja mitte 28 maksueeskirjade kogumi alusel kujutaks endast lihtsustust ja halduskulude kokkuhoidu äriühingute jaoks, mis oleks eriti märgatav mitmes liikmesriigis tegutsevatele VKEdele; |
| --- | --- |

17.

leiab, et võimalus määratleda tulumaksubaas ühe ühtse ja mitte 28 maksueeskirjade kogumi alusel kujutaks endast lihtsustust ja halduskulude kokkuhoidu äriühingute jaoks, mis oleks eriti märgatav mitmes liikmesriigis tegutsevatele VKEdele;

| 18. | rõhutab seega positiivset mõju, mida CCCTB võib avaldada majanduskasvule, tööhõivele ja õiglasele maksustamisele ning riikide, sh kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, rahandusele; |
| --- | --- |

18.

rõhutab seega positiivset mõju, mida CCCTB võib avaldada majanduskasvule, tööhõivele ja õiglasele maksustamisele ning riikide, sh kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, rahandusele;

CCCTB kohalikud ja piirkondlikud aspektid

| 19. | leiab, et kuigi CCCTB ei puuduta – igal juhul 2011. aasta ettepaneku kohaselt – otseselt kohalikke ja piirkondlikke makse, mõjutaks selle kasutuselvõtt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste maksutulusid, millest osa moodustavad, sõltuvalt liikmesriigist, riikliku maksubaasi alusel kehtestatud kohalikud ja piirkondlikud maksud, ja/või teatud osa riiklikust ettevõtte tulumaksust; |
| --- | --- |

19.

leiab, et kuigi CCCTB ei puuduta – igal juhul 2011. aasta ettepaneku kohaselt – otseselt kohalikke ja piirkondlikke makse, mõjutaks selle kasutuselvõtt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste maksutulusid, millest osa moodustavad, sõltuvalt liikmesriigist, riikliku maksubaasi alusel kehtestatud kohalikud ja piirkondlikud maksud, ja/või teatud osa riiklikust ettevõtte tulumaksust;

| 20. | kutsub komisjoni üles uurima tähelepanelikult CCCTBd rakendamist käsitleva uue õigusakti ettepaneku võimalikku mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ja eelkõige nende eelarvele, alustamata seejuures uuesti tervet CCCTB mõjuhinnangu menetlust, mis tooks endaga kaasa CCCTB kasutuselvõtu tarbetu edasilükkumise; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles uurima tähelepanelikult CCCTBd rakendamist käsitleva uue õigusakti ettepaneku võimalikku mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ja eelkõige nende eelarvele, alustamata seejuures uuesti tervet CCCTB mõjuhinnangu menetlust, mis tooks endaga kaasa CCCTB kasutuselvõtu tarbetu edasilükkumise;

| 21. | rõhutab, et mõnes liikmesriigis mõjutaks CCCTB süsteemi loomine kohalikke ja piirkondlikke makse, arvestades, et lihtsustamise eesmärgil oleks loogiline kasutada seda ka kohalike ja piirkondlike maksude kehtestamiseks; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et mõnes liikmesriigis mõjutaks CCCTB süsteemi loomine kohalikke ja piirkondlikke makse, arvestades, et lihtsustamise eesmärgil oleks loogiline kasutada seda ka kohalike ja piirkondlike maksude kehtestamiseks;

CCCTB ja maksumäär

| 22. | rõhutab, et CCCTB eesmärk ei ole mingil juhul maksumäärade ühtlustamine, teades, et aluslepingud ei sisalda ühtegi konkreetset punkti otsese maksustamise kohta. Vaatamata sellele, et aluslepingute põhjal puudub igasugune suunitlus ühtlustamisele, võivad liikmesriigid kaaluda võimalust teha kõnealuses valdkonnas tõhustatud koostööd; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et CCCTB eesmärk ei ole mingil juhul maksumäärade ühtlustamine, teades, et aluslepingud ei sisalda ühtegi konkreetset punkti otsese maksustamise kohta. Vaatamata sellele, et aluslepingute põhjal puudub igasugune suunitlus ühtlustamisele, võivad liikmesriigid kaaluda võimalust teha kõnealuses valdkonnas tõhustatud koostööd;

| 23. | märgib, et äriühingute seadusjärgsed maksumäärad eri liikmesriikides on ebatäpsed või isegi eksitavad näitajad, kuna maksubaaside, mahaarvamiste ja soodussüsteemidega seonduvad erinevused on niivõrd suured; rõhutab, et teatud juhtudel ei ole tegelik maksumäär üldse seotud seadusjärgse maksumääraga; |
| --- | --- |

23.

märgib, et äriühingute seadusjärgsed maksumäärad eri liikmesriikides on ebatäpsed või isegi eksitavad näitajad, kuna maksubaaside, mahaarvamiste ja soodussüsteemidega seonduvad erinevused on niivõrd suured; rõhutab, et teatud juhtudel ei ole tegelik maksumäär üldse seotud seadusjärgse maksumääraga;

| 24. | kutsub seega liikmesriike ja äriühingute maksustamise vallas seadusandlikke volitusi omavaid piirkondi üles esitama läbipaistvuse huvides komisjonile üksikasjalikud arvnäitajad äriühingutele kohaldatava tegeliku keskmise tulumaksumäära kohta, kõik mahaarvamised kaasa arvatud; |
| --- | --- |

24.

kutsub seega liikmesriike ja äriühingute maksustamise vallas seadusandlikke volitusi omavaid piirkondi üles esitama läbipaistvuse huvides komisjonile üksikasjalikud arvnäitajad äriühingutele kohaldatava tegeliku keskmise tulumaksumäära kohta, kõik mahaarvamised kaasa arvatud;

Konsolideerimise kohustuslikkus ja edasilükkamine

| 25. | tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle muuta CCCTB oma uues ettepanekus kohustuslikuks vähemalt hargmaiste äriühingute jaoks, kuna on selge, et need hargmaised äriühingud, kes kasutavad agressiivse maksuplaneerimise strateegiaid või isegi maksudest kõrvalehoidumist ja maksupettust, ei nõustuks CCCTB rakendamisega vabatahtlikult, kuna see takistaks kõnealuste tavade kasutamist; |
| --- | --- |

25.

tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle muuta CCCTB oma uues ettepanekus kohustuslikuks vähemalt hargmaiste äriühingute jaoks, kuna on selge, et need hargmaised äriühingud, kes kasutavad agressiivse maksuplaneerimise strateegiaid või isegi maksudest kõrvalehoidumist ja maksupettust, ei nõustuks CCCTB rakendamisega vabatahtlikult, kuna see takistaks kõnealuste tavade kasutamist;

| 26. | juhib tähelepanu sellele, et komitee tegi 2011. aasta arvamuses ettepaneku muuta CCCTB pärast üleminekuperioodi lõppemist kohustuslikuks vähemalt teatud suurusega ettevõtetele (2); |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu sellele, et komitee tegi 2011. aasta arvamuses ettepaneku muuta CCCTB pärast üleminekuperioodi lõppemist kohustuslikuks vähemalt teatud suurusega ettevõtetele (2);

| 27. | peab soovitavaks kehtestada viivitamata äriühingute tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas. Kuna konsolideerimise üle peetavad läbirääkimised olid keerulised ja aeganõudvad, toetab komitee komisjoni lähenemisviisi seoses CCCTB konsolideerimise elemendi edasilükkamisega, kui see võimaldab kiirendada läbirääkimisi ettepaneku teiste aspektide, eelkõige ühtse maksubaasi kehtestamise, üle. Võtab seetõttu teadmiseks 27. oktoobril vastuvõetud komisjoni 2016. aasta tööprogrammis sisalduva märkuse, mille kohaselt kavatseb komisjon võtta tagasi praeguse ettepaneku CCCTB kohta, ent küsib samas endalt, mil määral komisjoni kavatsus asendada kõnealune ettepanek kohustusliku maksubaasi järkjärgulise kehtestamise ettepanekuga ennetab selle avaliku konsulteerimise järeldusi, mille komisjon algatas 8. oktoobril ja mis kestab kuni 8. jaanuarini 2016; |
| --- | --- |

27.

peab soovitavaks kehtestada viivitamata äriühingute tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas. Kuna konsolideerimise üle peetavad läbirääkimised olid keerulised ja aeganõudvad, toetab komitee komisjoni lähenemisviisi seoses CCCTB konsolideerimise elemendi edasilükkamisega, kui see võimaldab kiirendada läbirääkimisi ettepaneku teiste aspektide, eelkõige ühtse maksubaasi kehtestamise, üle. Võtab seetõttu teadmiseks 27. oktoobril vastuvõetud komisjoni 2016. aasta tööprogrammis sisalduva märkuse, mille kohaselt kavatseb komisjon võtta tagasi praeguse ettepaneku CCCTB kohta, ent küsib samas endalt, mil määral komisjoni kavatsus asendada kõnealune ettepanek kohustusliku maksubaasi järkjärgulise kehtestamise ettepanekuga ennetab selle avaliku konsulteerimise järeldusi, mille komisjon algatas 8. oktoobril ja mis kestab kuni 8. jaanuarini 2016;

| 28. | tuletab siiski meelde, et konsolideerimine peab ka edaspidi kuuluma ELi institutsioonide ja liikmesriikide eesmärkide hulka äriühingute maksustamise valdkonnas, kuna see tagaks vastuse küsimustele, mis puudutavad grupisiseseid siirdehindu Euroopa Liidus ja nendega seonduvaid maksudest kõrvalehoidumise probleeme. Lisaks sellele kujutaks konsolideerimine endast lihtsustust ja olulist halduskulude kokkuhoidu ettevõtete jaoks; |
| --- | --- |

28.

tuletab siiski meelde, et konsolideerimine peab ka edaspidi kuuluma ELi institutsioonide ja liikmesriikide eesmärkide hulka äriühingute maksustamise valdkonnas, kuna see tagaks vastuse küsimustele, mis puudutavad grupisiseseid siirdehindu Euroopa Liidus ja nendega seonduvaid maksudest kõrvalehoidumise probleeme. Lisaks sellele kujutaks konsolideerimine endast lihtsustust ja olulist halduskulude kokkuhoidu ettevõtete jaoks;

| 29. | leiab, et juhul kui konsolideerimise üle peetavad läbirääkimised läbi kukuvad, võiks kaaluda minimaalse maksumäära kehtestamist; |
| --- | --- |

29.

leiab, et juhul kui konsolideerimise üle peetavad läbirääkimised läbi kukuvad, võiks kaaluda minimaalse maksumäära kehtestamist;

| 30. | tunneb muu hulgas muret võimaluse üle, et komisjoni kavandatud ajutine piiriülese tasaarveldamise mehhanism, mida kasutatakse konsolideerimiseni, võiks pakkuda uusi võimalusi agressiivse maksuplaneerimise jaoks. Arvestades kõnealust ohtu, mis tähendaks liikmesriikide jaoks märkimisväärsete tulude kadu, kutsub komitee komisjoni üles kiirendama esialgselt kavandatud rakendamise ajakava; |
| --- | --- |

30.

tunneb muu hulgas muret võimaluse üle, et komisjoni kavandatud ajutine piiriülese tasaarveldamise mehhanism, mida kasutatakse konsolideerimiseni, võiks pakkuda uusi võimalusi agressiivse maksuplaneerimise jaoks. Arvestades kõnealust ohtu, mis tähendaks liikmesriikide jaoks märkimisväärsete tulude kadu, kutsub komitee komisjoni üles kiirendama esialgselt kavandatud rakendamise ajakava;

Muud CCCTBga seonduvad kaalutlused

| 31. | leiab, et sooduskohtlemine, mida rakendatakse võlguoleku ja intresside puhul paljudes maksustamissüsteemides, pidurdab ettevõtete rahastamismudelite mitmekesistamist ja takistab ELis äriühingute omakapitalipõhise rahastamise tugevdamist, mida tavaliselt rakendatakse teistes riikides; |
| --- | --- |

31.

leiab, et sooduskohtlemine, mida rakendatakse võlguoleku ja intresside puhul paljudes maksustamissüsteemides, pidurdab ettevõtete rahastamismudelite mitmekesistamist ja takistab ELis äriühingute omakapitalipõhise rahastamise tugevdamist, mida tavaliselt rakendatakse teistes riikides;

| 32. | kutsub seega komisjoni ja liikmesriike üles toetama äriühingute rahastamisallikate suuremat mitmekesistamist, mis oleks kahtlemata kasulik majanduskasvule ja tööhõivele; |
| --- | --- |

32.

kutsub seega komisjoni ja liikmesriike üles toetama äriühingute rahastamisallikate suuremat mitmekesistamist, mis oleks kahtlemata kasulik majanduskasvule ja tööhõivele;

| 33. | juhib tähelepanu komitee ettepanekule 2011. aasta arvamuses CCCTB kohta, lugeda keskkonnakaitse ja kasvuhoonegaaside vähendamisega seotud korduvad kulud maksustatavast tulust mahaarvatavate kulude hulka, viidates muu hulgas algatustele, mille eesmärk on võtta kasutusele vähese keskkonnamõjuga integreeritud tootmisprotsesse; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu komitee ettepanekule 2011. aasta arvamuses CCCTB kohta, lugeda keskkonnakaitse ja kasvuhoonegaaside vähendamisega seotud korduvad kulud maksustatavast tulust mahaarvatavate kulude hulka, viidates muu hulgas algatustele, mille eesmärk on võtta kasutusele vähese keskkonnamõjuga integreeritud tootmisprotsesse;

| 34. | kutsub komisjoni üles lülitama sellise mahaarvamise võimaluse oma uue õigusakti ettepanekusse, mida on oodata 2016. aastal; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles lülitama sellise mahaarvamise võimaluse oma uue õigusakti ettepanekusse, mida on oodata 2016. aastal;

| 35. | meenutab samuti 2011. aastal öeldut, et haldusliku lihtsustamise eesmärgi täielikuks saavutamiseks peaksid ühtse ja konsolideeritud maksustamisbaasi loomisega kaasnema ühtsed raamatupidamiseeskirjad; |
| --- | --- |

35.

meenutab samuti 2011. aastal öeldut, et haldusliku lihtsustamise eesmärgi täielikuks saavutamiseks peaksid ühtse ja konsolideeritud maksustamisbaasi loomisega kaasnema ühtsed raamatupidamiseeskirjad;

OECD tööd

| 36. | tunneb heameelt selle üle, et Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) tööd päädisid 16. novembril 2015 Antalayas 62 riiki hõlmava maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist (BEPS) käsitleva tegevuskava vastuvõtmisega G20 riigipeade ja valitsusjuhtide poolt; peab sätteid riigipõhise avaliku aruandluse kohta („country by country reporting”) siiski ebapiisavaks, kuna BEPSi 13. meetmega nähakse ette andmete automaatse aruandluse esitamine üksnes selle riigi maksuhalduritele, kus asub kontserni emaettevõtja maksuresidents, teades, et ELi tasandil kehtib juba avaliku aruandluse kohustus pankadele ja ELis tegutsevatele kaevandustööstusettevõtetele; |
| --- | --- |

36.

tunneb heameelt selle üle, et Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) tööd päädisid 16. novembril 2015 Antalayas 62 riiki hõlmava maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist (BEPS) käsitleva tegevuskava vastuvõtmisega G20 riigipeade ja valitsusjuhtide poolt; peab sätteid riigipõhise avaliku aruandluse kohta („country by country reporting”) siiski ebapiisavaks, kuna BEPSi 13. meetmega nähakse ette andmete automaatse aruandluse esitamine üksnes selle riigi maksuhalduritele, kus asub kontserni emaettevõtja maksuresidents, teades, et ELi tasandil kehtib juba avaliku aruandluse kohustus pankadele ja ELis tegutsevatele kaevandustööstusettevõtetele;

| 37. | kutsub Euroopa Komisjoni, liikmesriike ja seadusandlike pädevustega piirkondi üles rakendama BEPSi paketti ettevõtete maksustamise valdkonnas kohustuslikus korras uue BEPSi-vastase direktiivi abil, et võidelda tõhusalt kõnealuste nähtuste vastu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

37.

kutsub Euroopa Komisjoni, liikmesriike ja seadusandlike pädevustega piirkondi üles rakendama BEPSi paketti ettevõtete maksustamise valdkonnas kohustuslikus korras uue BEPSi-vastase direktiivi abil, et võidelda tõhusalt kõnealuste nähtuste vastu Euroopa Liidus;

| 38. | peab positiivseks, et majandus- ja rahandusküsimuste nõukogus (ECOFIN) jõuti kokkuleppele „muudetud seosepõhises lähenemisviisis”, ning leiab ühtlasi, et selle direktiiviga tuleks Euroopa õiguslikult siduvate meetmete hulka kaasata OECD tasandil BEPSi paketi taustal ning ECOFINi tegevusjuhendi töörühmas määratletud „muudetud seosepõhine lähenemisviis”, mis seondub patenditulu maksustamise erikorraga; |
| --- | --- |

38.

peab positiivseks, et majandus- ja rahandusküsimuste nõukogus (ECOFIN) jõuti kokkuleppele „muudetud seosepõhises lähenemisviisis”, ning leiab ühtlasi, et selle direktiiviga tuleks Euroopa õiguslikult siduvate meetmete hulka kaasata OECD tasandil BEPSi paketi taustal ning ECOFINi tegevusjuhendi töörühmas määratletud „muudetud seosepõhine lähenemisviis”, mis seondub patenditulu maksustamise erikorraga;

Koostööd mittetegevad jurisdiktsioonid

| 39. | leiab, et samaaegselt vajalike algatuste ja edusammudega ELi tasandil tuleb tugevdada Euroopa lähenemisviisi koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ehk maksuparadiiside suhtes; |
| --- | --- |

39.

leiab, et samaaegselt vajalike algatuste ja edusammudega ELi tasandil tuleb tugevdada Euroopa lähenemisviisi koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ehk maksuparadiiside suhtes;

| 40. | leiab, et eelkõige selles valdkonnas on liikmesriikide vahelise koostöö ja kooskõlastatuse puudumine need elemendid, mis võimaldavad ettevõtetel vältida õiglast maksustamist; |
| --- | --- |

40.

leiab, et eelkõige selles valdkonnas on liikmesriikide vahelise koostöö ja kooskõlastatuse puudumine need elemendid, mis võimaldavad ettevõtetel vältida õiglast maksustamist;

| 41. | väljendab heameelt komisjoni avaldatud teatise lisa „Koostööd mittetegevate kolmandate riikide maksujurisdiktsioonide loetelu” üle ning leiab, et selle näol on tegemist tugevat sümboolset tähtsust omava algatusega; |
| --- | --- |

41.

väljendab heameelt komisjoni avaldatud teatise lisa „Koostööd mittetegevate kolmandate riikide maksujurisdiktsioonide loetelu” üle ning leiab, et selle näol on tegemist tugevat sümboolset tähtsust omava algatusega;

| 42. | leiab lisaks sellele, et loetelu avaldamine peab olema aluseks ambitsioonikale arutelule kõigi liikmesriikide vahel, et määratleda ühine ja kooskõlastatud Euroopa lähenemisviis nende jurisdiktsioonide suhtes, võitlemaks kahjulike maksutavade vastu, mida nad võimaldavad; |
| --- | --- |

42.

leiab lisaks sellele, et loetelu avaldamine peab olema aluseks ambitsioonikale arutelule kõigi liikmesriikide vahel, et määratleda ühine ja kooskõlastatud Euroopa lähenemisviis nende jurisdiktsioonide suhtes, võitlemaks kahjulike maksutavade vastu, mida nad võimaldavad;

| 43. | leiab, et komisjoni avaldatud loetelu puhul koostööd mittetegevate maksujurisdiktsioonide kohta on lähtutud liiga piiravatest kriteeriumidest, arvestades, et asjaomaseid maksujurisdiktsioone peavad selliselt määratlema vähemalt kümme liikmesriiki; |
| --- | --- |

43.

leiab, et komisjoni avaldatud loetelu puhul koostööd mittetegevate maksujurisdiktsioonide kohta on lähtutud liiga piiravatest kriteeriumidest, arvestades, et asjaomaseid maksujurisdiktsioone peavad selliselt määratlema vähemalt kümme liikmesriiki;

| 44. | tunneb sellega seoses heameelt 2015. aasta mais ELi ning Šveitsi, Andorra ja Liechtensteini vahel allkirjastatud kokkulepete üle, kuna see on suur samm edasi maksupettuse vastu peetava võitluse ja läbipaistvuse valdkonnas; |
| --- | --- |

44.

tunneb sellega seoses heameelt 2015. aasta mais ELi ning Šveitsi, Andorra ja Liechtensteini vahel allkirjastatud kokkulepete üle, kuna see on suur samm edasi maksupettuse vastu peetava võitluse ja läbipaistvuse valdkonnas;

| 45. | leiab, et eelmises punktis mainitud kokkulepetes sätestatud automaatne teabevahetus on tõhus vahend agressiivse maksuplaneerimise strateegiate piiramiseks ja nende vastu võitlemiseks ning tuleks seetõttu üldkasutusse võtta; tunneb ühtlasi heameelt selle üle, et mitmed komisjoni loetelus esitatud koostööd mittetegevad maksujurisdiktsioonid on hakanud kohaldama või lubanud kohaldada ülemaailmset standardit kõnealuses valdkonnas. |
| --- | --- |

45.

leiab, et eelmises punktis mainitud kokkulepetes sätestatud automaatne teabevahetus on tõhus vahend agressiivse maksuplaneerimise strateegiate piiramiseks ja nende vastu võitlemiseks ning tuleks seetõttu üldkasutusse võtta; tunneb ühtlasi heameelt selle üle, et mitmed komisjoni loetelus esitatud koostööd mittetegevad maksujurisdiktsioonid on hakanud kohaldama või lubanud kohaldada ülemaailmset standardit kõnealuses valdkonnas.

Brüssel, 4. detsember 2015

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

(1)  „Closing the European Tax Gap”, Tax Research UK direktori, R. Murphy raport Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioonile Euroopa Parlamendis. Kättesaadav internetis: http://www.socialistsanddemocrats.eu/sites/default/files/120229_richard_murphy_eu_tax_gap_en.pdf (EN).

1

(2)  Regioonide Komitee arvamus „Ettevõtte tulumaksu ühtne konsolideeritud maksustamisbaas (CCCTB)”. Raportöör: Gusty Graas (LU/ALDE). Viide: ECOS-V-018/CdR 152/2011 fin. Kättesaadav internetis: http://webapi.cor.europa.eu/documentsanonymous/cdr152-2011_fin_ac_et.doc

2

---

| 10.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/39

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus – „Teenustekaubanduse lepingu kohalik ja piirkondlik mõõde”

(2016/C 051/08)

| Raportöör: | Helmuth MARKOV (DE/PES) Brandenburgi liidumaa justiits-, Euroopa asjade ja tarbijakaitse minister |
| --- | --- |

Raportöör:

Helmuth MARKOV (DE/PES) Brandenburgi liidumaa justiits-, Euroopa asjade ja tarbijakaitse minister

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Sissejuhatavad märkused

| 1. | Teenustekaubanduse lepingu (Trade in Services Agreement – TiSA) puhul on tegemist kaubanduslepinguga, mille üle peab alates 2013. aasta algusest läbirääkimisi hetkel 51 Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) (1) liiget, sh Euroopa Liit. |
| --- | --- |

1.

Teenustekaubanduse lepingu (Trade in Services Agreement – TiSA) puhul on tegemist kaubanduslepinguga, mille üle peab alates 2013. aasta algusest läbirääkimisi hetkel 51 Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) (1) liiget, sh Euroopa Liit.

| 2. | Läbirääkimiste osaliste eesmärk on teenustekaubanduse liberaliseerimine, sest teenused on maailma majanduse oluline osa. ELis on umbes 68 % töötajatest hõivatud teenustesektoris, 10 miljonit töökohta ELis sõltub teenuste ekspordist. Teenustekaubanduse liberaliseerimise all mõistetakse eelkõige nende tegurite kõrvaldamist, mis takistavad teenuseosutajaid teistes riikides teenuseid pakkumast. |
| --- | --- |

2.

Läbirääkimiste osaliste eesmärk on teenustekaubanduse liberaliseerimine, sest teenused on maailma majanduse oluline osa. ELis on umbes 68 % töötajatest hõivatud teenustesektoris, 10 miljonit töökohta ELis sõltub teenuste ekspordist. Teenustekaubanduse liberaliseerimise all mõistetakse eelkõige nende tegurite kõrvaldamist, mis takistavad teenuseosutajaid teistes riikides teenuseid pakkumast.

| 3. | Kuigi teenustekaubanduse lepingu üle peetavad läbirääkimised toimuvad väljaspool WTOd, peab kõnealune leping olema kooskõlas teenustekaubanduse üldlepinguga (GATS), et seda oleks võimalik muuta mitmepoolseks lepinguks, juhul kui hiljem peaks sellega liituma teisi WTO liikmeid. |
| --- | --- |

3.

Kuigi teenustekaubanduse lepingu üle peetavad läbirääkimised toimuvad väljaspool WTOd, peab kõnealune leping olema kooskõlas teenustekaubanduse üldlepinguga (GATS), et seda oleks võimalik muuta mitmepoolseks lepinguks, juhul kui hiljem peaks sellega liituma teisi WTO liikmeid.

Üldised märkused

| 4. | Regioonide Komitee tõdes juba oma 3. juuli 2003. aasta arvamuses WTO teenustekaubanduse üldlepingu läbirääkimiste kohta, et teenustekaubanduse alastel läbirääkimistel on suur tähtsus piirkondlike majandushuvide (piirkonnas paiknevate ettevõtjate ja iseäranis VKEde huvi saada lihtsustatud pääs väljaspool ELi asuvatele turgudele) ning ka suures osas teenuste osutamist reguleerivate ja neid teatud juhtudel ise osutavate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste huvide tõttu. Samal ajal märkis komitee, et piirkonna või kogukonna omandis olevate ettevõtjate puhul ei ole vastastikuse turulepääsu põhimõte oma piirkonnaga seotuse tõttu teostatav. |
| --- | --- |

4.

Regioonide Komitee tõdes juba oma 3. juuli 2003. aasta arvamuses WTO teenustekaubanduse üldlepingu läbirääkimiste kohta, et teenustekaubanduse alastel läbirääkimistel on suur tähtsus piirkondlike majandushuvide (piirkonnas paiknevate ettevõtjate ja iseäranis VKEde huvi saada lihtsustatud pääs väljaspool ELi asuvatele turgudele) ning ka suures osas teenuste osutamist reguleerivate ja neid teatud juhtudel ise osutavate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste huvide tõttu. Samal ajal märkis komitee, et piirkonna või kogukonna omandis olevate ettevõtjate puhul ei ole vastastikuse turulepääsu põhimõte oma piirkonnaga seotuse tõttu teostatav.

| 5. | Need kaalutlused kehtivad ka teenustekaubanduse lepingu alaste läbirääkimiste puhul, samuti tõdemus, et avalikud teenused põhinevad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste arusaamal oma ülesannetest ja kohustustest oma kodanike ees ning seega tuleb tagada demokraatliku kontrolli jätkumine, nende teenuste järjepidevus, ligipääsetavus ja kvaliteet. |
| --- | --- |

5.

Need kaalutlused kehtivad ka teenustekaubanduse lepingu alaste läbirääkimiste puhul, samuti tõdemus, et avalikud teenused põhinevad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste arusaamal oma ülesannetest ja kohustustest oma kodanike ees ning seega tuleb tagada demokraatliku kontrolli jätkumine, nende teenuste järjepidevus, ligipääsetavus ja kvaliteet.

| 6. | Komitee kiidab heaks Euroopa Parlamendi raporti projekti üldise lähenemisviisi seoses soovitustega komisjonile teenustekaubanduse lepingu läbirääkimiste kohta. Raporti kohaselt peaks teenustekaubanduse leping tooma tarbijatele konkreetset kasu ning läbirääkimiste osapooled peaksid võimaldama huvitatud sidusrühmadele juurdepääsu läbirääkimistele, et hõlbustada tulevikus mitmepoolsust, ning seega on avalikud ja kultuuriteenused, põhiõigused andmekaitsele ja õiglastele töötingimustele ning reguleerimisõigus mittekaubeldavad ning need tuleks üheselt lepingu kohaldamisalast välja jätta. Komitee tervitab lisaks raporti projektis toodud paljusid viiteid teenustekaubanduse lepingu kohalikule ja piirkondlikule mõõtmele. |
| --- | --- |

6.

Komitee kiidab heaks Euroopa Parlamendi raporti projekti üldise lähenemisviisi seoses soovitustega komisjonile teenustekaubanduse lepingu läbirääkimiste kohta. Raporti kohaselt peaks teenustekaubanduse leping tooma tarbijatele konkreetset kasu ning läbirääkimiste osapooled peaksid võimaldama huvitatud sidusrühmadele juurdepääsu läbirääkimistele, et hõlbustada tulevikus mitmepoolsust, ning seega on avalikud ja kultuuriteenused, põhiõigused andmekaitsele ja õiglastele töötingimustele ning reguleerimisõigus mittekaubeldavad ning need tuleks üheselt lepingu kohaldamisalast välja jätta. Komitee tervitab lisaks raporti projektis toodud paljusid viiteid teenustekaubanduse lepingu kohalikule ja piirkondlikule mõõtmele.

| 7. | Komitee rõhutab, et ELi läbirääkimisvolitused teenustekaubanduse lepingu puhul hõlmavad ainult turulepääsu ja välismaiste teenuseosutajate mittediskrimineerimist käsitlevaid sätteid, mitte aga ELi, konkreetsete riikide ja nende omavalitsuste õigust teenustemajandust ise reguleerida. |
| --- | --- |

7.

Komitee rõhutab, et ELi läbirääkimisvolitused teenustekaubanduse lepingu puhul hõlmavad ainult turulepääsu ja välismaiste teenuseosutajate mittediskrimineerimist käsitlevaid sätteid, mitte aga ELi, konkreetsete riikide ja nende omavalitsuste õigust teenustemajandust ise reguleerida.

Üldised soovitused

| 8. | tunnistab, et teenused on maailma ja Euroopa majanduse tähtis osa ning et tänu teenustekaubanduse jätkuvale liberaliseerimisele teenustekaubanduse lepinguga on eelkõige eri riikide erasektoris oodata mitmesuguseid majanduslikke eeliseid; |
| --- | --- |

8.

tunnistab, et teenused on maailma ja Euroopa majanduse tähtis osa ning et tänu teenustekaubanduse jätkuvale liberaliseerimisele teenustekaubanduse lepinguga on eelkõige eri riikide erasektoris oodata mitmesuguseid majanduslikke eeliseid;

| 9. | toetab praegu teenustekaubanduse lepingu teemal toimuvat arutelu ja rõhutab, et tuleb leida tasakaal läbirääkimiste osaliste vajaduse vahel säilitada läbirääkimiste ajal konfidentsiaalsus ning üldise vajaduse vahel läbipaistvuse järele, tagamaks, et kõiki sidusrühmi kaasates oleks võimalik jõuda legitiimsete tulemusteni; viitab sellega seoses WTO üldisele praktikale võimaldada avalikkusele ligipääs läbirääkimisdokumentidele ja ootab selle praktika jätkumist ka teenustekaubanduse lepingu puhul; |
| --- | --- |

9.

toetab praegu teenustekaubanduse lepingu teemal toimuvat arutelu ja rõhutab, et tuleb leida tasakaal läbirääkimiste osaliste vajaduse vahel säilitada läbirääkimiste ajal konfidentsiaalsus ning üldise vajaduse vahel läbipaistvuse järele, tagamaks, et kõiki sidusrühmi kaasates oleks võimalik jõuda legitiimsete tulemusteni; viitab sellega seoses WTO üldisele praktikale võimaldada avalikkusele ligipääs läbirääkimisdokumentidele ja ootab selle praktika jätkumist ka teenustekaubanduse lepingu puhul;

| 10. | tervitab Euroopa Komisjoni püüdlusi tagada läbirääkimiste suurem läbipaistvus, ent rõhutab siiski, et isegi kui Euroopa Komisjon on teinud läbirääkimisvolitused avalikkusele kättesaadavaks, tuleb kutsuda kohaliku ja piirkondliku tasandi esindajad, keda ELi tasandil esindab Regioonide Komitee, osalema dialoogides, mida Euroopa Komisjon peab läbirääkimisvoorude alguses ja lõpus; |
| --- | --- |

10.

tervitab Euroopa Komisjoni püüdlusi tagada läbirääkimiste suurem läbipaistvus, ent rõhutab siiski, et isegi kui Euroopa Komisjon on teinud läbirääkimisvolitused avalikkusele kättesaadavaks, tuleb kutsuda kohaliku ja piirkondliku tasandi esindajad, keda ELi tasandil esindab Regioonide Komitee, osalema dialoogides, mida Euroopa Komisjon peab läbirääkimisvoorude alguses ja lõpus;

| 11. | avaldab toetust sellele, et juhistes Euroopa Komisjonile lepingu alasteks läbirääkimisteks nähakse ette järgmine: „Lepinguga kinnitatakse ELi ja liikmesriikide õigust reguleerida teenuste pakkumist omal territooriumil ning kehtestada sellega seoses uusi õigusakte, et saavutada avaliku poliitikaga seotud eesmärke”; |
| --- | --- |

11.

avaldab toetust sellele, et juhistes Euroopa Komisjonile lepingu alasteks läbirääkimisteks nähakse ette järgmine: „Lepinguga kinnitatakse ELi ja liikmesriikide õigust reguleerida teenuste pakkumist omal territooriumil ning kehtestada sellega seoses uusi õigusakte, et saavutada avaliku poliitikaga seotud eesmärke”;

| 12. | kinnitab, seoses avalike teenustega, lepingu alastes läbirääkimisjuhistes Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 14 ja 106 ja protokollile (nr 26) üldhuviteenuste kohta viitamise asjakohasust ning nõuab kohaliku ja piirkondliku tasandi autonoomia täielikku austamist vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikele 2; väljendab kõnealuses kontekstis siiski kahetsust selle üle, et avalike üldhuviteenuste valdkonnas kasutatakse kaubanduslepingutes (CETA, TTIP, TiSA), mille üle EL praegu läbirääkimisi peab, erinevaid termineid; |
| --- | --- |

12.

kinnitab, seoses avalike teenustega, lepingu alastes läbirääkimisjuhistes Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 14 ja 106 ja protokollile (nr 26) üldhuviteenuste kohta viitamise asjakohasust ning nõuab kohaliku ja piirkondliku tasandi autonoomia täielikku austamist vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikele 2; väljendab kõnealuses kontekstis siiski kahetsust selle üle, et avalike üldhuviteenuste valdkonnas kasutatakse kaubanduslepingutes (CETA, TTIP, TiSA), mille üle EL praegu läbirääkimisi peab, erinevaid termineid;

| 13. | rõhutab, et teenustekaubanduse lepingu üle toimuvad läbirääkimised ei hõlma teenuste privatiseerimist; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et teenustekaubanduse lepingu üle toimuvad läbirääkimised ei hõlma teenuste privatiseerimist;

| 14. | toonitab vajadust koguda kõikehõlmavaid ja võrreldavaid andmeid teenustekaubanduse lepingu sätete mõju kohta kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning kõnealuste andmete ja mõjuhinnangute alusel vastavalt ajakohastada statistilisi esitlusi ja majandusprognoose; |
| --- | --- |

14.

toonitab vajadust koguda kõikehõlmavaid ja võrreldavaid andmeid teenustekaubanduse lepingu sätete mõju kohta kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning kõnealuste andmete ja mõjuhinnangute alusel vastavalt ajakohastada statistilisi esitlusi ja majandusprognoose;

| 15. | väljendab muret asjaolu pärast, et ELi läbirääkimisjuhistes (2) ettenähtud säästva arengu mõjuhinnang ei ole veel lõpule viidud. Kutsub üles võtma teenustekaubanduse lepingu poolt territoriaalsele ühtekuuluvusele avaldatavat mõju arvesse selles mõjuhinnangus (territoriaalse mõju hindamine). |
| --- | --- |

15.

väljendab muret asjaolu pärast, et ELi läbirääkimisjuhistes (2) ettenähtud säästva arengu mõjuhinnang ei ole veel lõpule viidud. Kutsub üles võtma teenustekaubanduse lepingu poolt territoriaalsele ühtekuuluvusele avaldatavat mõju arvesse selles mõjuhinnangus (territoriaalse mõju hindamine).

| 16. | rõhutab Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 11 sätestatud kohustust, mille kohaselt tuleb eelkõige säästva arengu edendamiseks kaasata keskkonnakaitse nõuded ka ELi väliskaubanduspoliitikasse; |
| --- | --- |

16.

rõhutab Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 11 sätestatud kohustust, mille kohaselt tuleb eelkõige säästva arengu edendamiseks kaasata keskkonnakaitse nõuded ka ELi väliskaubanduspoliitikasse;

| 17. | juhib Euroopa Komisjoni tähelepanu teenustekaubanduse lepingu läbirääkimistega seonduvatele kohaliku ja piirkondliku tasandi spetsiifilistele huvidele. See ülesanne võib muutuda palju olulisemaks, kui Euroopa Liidu Kohtu arvamuse põhjal Euroopa Liidu ja Singapuri vabakaubanduslepingu kohta leiaks kinnitust, et teenustekaubanduse lepingul on segalepinguna sõlmitud kaubanduslepingu omadused. Selline leping tuleks mitmes liikmesriigis ratifitseerida piirkondlikku tasandit esindavates kodades; |
| --- | --- |

17.

juhib Euroopa Komisjoni tähelepanu teenustekaubanduse lepingu läbirääkimistega seonduvatele kohaliku ja piirkondliku tasandi spetsiifilistele huvidele. See ülesanne võib muutuda palju olulisemaks, kui Euroopa Liidu Kohtu arvamuse põhjal Euroopa Liidu ja Singapuri vabakaubanduslepingu kohta leiaks kinnitust, et teenustekaubanduse lepingul on segalepinguna sõlmitud kaubanduslepingu omadused. Selline leping tuleks mitmes liikmesriigis ratifitseerida piirkondlikku tasandit esindavates kodades;

| 18. | juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõikes 1 määratletakse ühine kaubanduspoliitika liidu ainupädevuses oleva tervikliku valdkonnana. Juhul kui asjaomased läbirääkimised avaldavad mõju liikmesriikide pädevuses olevatele valdkondadele, tuleb subsidiaarsuse põhimõttest lähtuvalt siiski selgitada pädevuste jaotust läbirääkimiste varases etapis; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõikes 1 määratletakse ühine kaubanduspoliitika liidu ainupädevuses oleva tervikliku valdkonnana. Juhul kui asjaomased läbirääkimised avaldavad mõju liikmesriikide pädevuses olevatele valdkondadele, tuleb subsidiaarsuse põhimõttest lähtuvalt siiski selgitada pädevuste jaotust läbirääkimiste varases etapis;

Ettepanekud

| 19. | komitee toetab lähenemisviisi, mille kohaselt kasutataks mittediskrimineerimist silmas pidades negatiivset loetelu valdkondadest, mis lepingust välja jäetakse, samas kui turulepääsu kontekstis kasutataks positiivset loetelu neist poliitikavaldkondadest, mille suhtes teenustekaubanduse leping kehtima hakkab; |
| --- | --- |

19.

komitee toetab lähenemisviisi, mille kohaselt kasutataks mittediskrimineerimist silmas pidades negatiivset loetelu valdkondadest, mis lepingust välja jäetakse, samas kui turulepääsu kontekstis kasutataks positiivset loetelu neist poliitikavaldkondadest, mille suhtes teenustekaubanduse leping kehtima hakkab;

| 20. | ootab – isegi kui andmesõbralikud strateegiad on ettevõtluse ja kasvu seisukohalt keskse tähtsusega –, et neid kasutatakse ainult siis, kui sellega ei kahjustata kodanike õigust eraelu puutumatuse asjakohasele kaitsele (st isikuandmete kõikehõlmavale tingimusteta kaitsele), ning nõuab seega kõikehõlmavale tingimusteta kaitsele); nõuab seega tingimusteta üldise erandi sätestamist meetmetele, mis on seotud eraelu kaitsega isikuandmete töötlemise ja levitamise juures ning isiklike andmestike ja kontode konfidentsiaalsuse kaitsega, seoses teenustekaubanduse üldlepingu artikliga XIV ja sellele jätkuks; ei poolda lisaks sellele põhimõtteliselt lepingu kohaldamist andmekaitsega seotud meetmetele, senikaua kui ELis ei ole rakendatud ulatuslikku ja digitaliseerimise hetkeseisule kohandatud andmekaitse õigusraamistikku; |
| --- | --- |

20.

ootab – isegi kui andmesõbralikud strateegiad on ettevõtluse ja kasvu seisukohalt keskse tähtsusega –, et neid kasutatakse ainult siis, kui sellega ei kahjustata kodanike õigust eraelu puutumatuse asjakohasele kaitsele (st isikuandmete kõikehõlmavale tingimusteta kaitsele), ning nõuab seega kõikehõlmavale tingimusteta kaitsele); nõuab seega tingimusteta üldise erandi sätestamist meetmetele, mis on seotud eraelu kaitsega isikuandmete töötlemise ja levitamise juures ning isiklike andmestike ja kontode konfidentsiaalsuse kaitsega, seoses teenustekaubanduse üldlepingu artikliga XIV ja sellele jätkuks; ei poolda lisaks sellele põhimõtteliselt lepingu kohaldamist andmekaitsega seotud meetmetele, senikaua kui ELis ei ole rakendatud ulatuslikku ja digitaliseerimise hetkeseisule kohandatud andmekaitse õigusraamistikku;

| 21. | on vastu valitsuste ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suveräänse reguleerimisõiguse igasugusele piiramisele iseäranis hariduse, kultuuri, teatri, raamatukogude, muuseumide ja rahanduse valdkonnas, samuti töökaitse, keskkonnakaitse, andmekaitse, avaliku sektori rahastatud sotsiaal- ja tervishoiuteenuste, tervishoiuasutuste ja laborite litsentsimise, prügilate, elektrijaamade, tarbijakaitsestandardite, sotsiaalse ühtekuuluvuse standardite, koolide ja avalikult rahastatud haridusteenuste ja muude erasektori rahastatud haridusteenuste ning riigihanke eeskirjade puhul; |
| --- | --- |

21.

on vastu valitsuste ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suveräänse reguleerimisõiguse igasugusele piiramisele iseäranis hariduse, kultuuri, teatri, raamatukogude, muuseumide ja rahanduse valdkonnas, samuti töökaitse, keskkonnakaitse, andmekaitse, avaliku sektori rahastatud sotsiaal- ja tervishoiuteenuste, tervishoiuasutuste ja laborite litsentsimise, prügilate, elektrijaamade, tarbijakaitsestandardite, sotsiaalse ühtekuuluvuse standardite, koolide ja avalikult rahastatud haridusteenuste ja muude erasektori rahastatud haridusteenuste ning riigihanke eeskirjade puhul;

| 22. | ei poolda sama omavalitsuse ettevõtete ristfinantseerimise piiranguid, kui need ületavad ELi ja liikmesriikide õiguses kehtestatud piiranguid; |
| --- | --- |

22.

ei poolda sama omavalitsuse ettevõtete ristfinantseerimise piiranguid, kui need ületavad ELi ja liikmesriikide õiguses kehtestatud piiranguid;

| 23. | nõuab läbivaatamisklausli lisamist lepingu võimaliku läbivaatamise puhuks ja selleks, et lisada lepingusse säte, mille kohaselt otsuseid teenuste liberaliseerimise kohta oleks igal ajal võimalik tühistada; |
| --- | --- |

23.

nõuab läbivaatamisklausli lisamist lepingu võimaliku läbivaatamise puhuks ja selleks, et lisada lepingusse säte, mille kohaselt otsuseid teenuste liberaliseerimise kohta oleks igal ajal võimalik tühistada;

| 24. | on vastu selliste klauslite lisamisele, mis kohustavad ametivõime säilitama lepingu sõlmimise ajaks saavutatud liberaliseerimise seisu (kavatsetud meetmete rakendamiskeeld), keelavad liberaliseeritud teenuse tagastamise avalikule sektorile (nn sillaklausel) ning liberaliseerivad kõik uued teenused automaatselt ja täielikult (tuleviku kindlustamise klausel); |
| --- | --- |

24.

on vastu selliste klauslite lisamisele, mis kohustavad ametivõime säilitama lepingu sõlmimise ajaks saavutatud liberaliseerimise seisu (kavatsetud meetmete rakendamiskeeld), keelavad liberaliseeritud teenuse tagastamise avalikule sektorile (nn sillaklausel) ning liberaliseerivad kõik uued teenused automaatselt ja täielikult (tuleviku kindlustamise klausel);

| 25. | leiab, et teenustekaubanduse leping peaks määratlema vaid miinimumstandardid ega tohiks piirata õigust rakendada kõrgemaid standardeid; |
| --- | --- |

25.

leiab, et teenustekaubanduse leping peaks määratlema vaid miinimumstandardid ega tohiks piirata õigust rakendada kõrgemaid standardeid;

| 26. | nõuab, et teenustekaubanduse lepingusse lisataks sotsiaalpeatükk, milles kehtestataks asjaomaste ILO konventsioonide alusel sotsiaalvaldkonna kaitsestandardid, iseäranis tööstandardid, ilma et see peatükk muudaks võimatuks teenustekaubanduse lepingu mitmepoolseks muutumise; |
| --- | --- |

26.

nõuab, et teenustekaubanduse lepingusse lisataks sotsiaalpeatükk, milles kehtestataks asjaomaste ILO konventsioonide alusel sotsiaalvaldkonna kaitsestandardid, iseäranis tööstandardid, ilma et see peatükk muudaks võimatuks teenustekaubanduse lepingu mitmepoolseks muutumise;

| 27. | nõuab, et erinevate standardite korral tagataks sihtkohariigi põhimõte, eelkõige ka 4. režiimis (ajutiste teenuseosutajate ja ettevõtjasiseselt üleviidud töötajate vaba liikumine), et kindlustada kvalifikatsioone puudutavate nõuete ning tööõiguse ja kollektiivlepingute eeskirjade jätkuv kehtimine vastuvõtvas riigis; ajutiste teenuseosutajate ja ettevõtjasiseselt üleviidud töötajate vaba liikumist ei saa ega tohi ära kasutada streigi ärahoidmiseks või kehtivate kollektiivlepingute sätete vältimiseks (värvates ajutisi töötajaid); |
| --- | --- |

27.

nõuab, et erinevate standardite korral tagataks sihtkohariigi põhimõte, eelkõige ka 4. režiimis (ajutiste teenuseosutajate ja ettevõtjasiseselt üleviidud töötajate vaba liikumine), et kindlustada kvalifikatsioone puudutavate nõuete ning tööõiguse ja kollektiivlepingute eeskirjade jätkuv kehtimine vastuvõtvas riigis; ajutiste teenuseosutajate ja ettevõtjasiseselt üleviidud töötajate vaba liikumist ei saa ega tohi ära kasutada streigi ärahoidmiseks või kehtivate kollektiivlepingute sätete vältimiseks (värvates ajutisi töötajaid);

| 28. | kutsub üles tunnustama läbirääkimisdokumentides selgelt, et riigi reguleerimisõigus üldsuse huvides („reguleerimisõigus”) kehtib ELi, riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste kohta; eeldab, et õigusalane koostöö ei tohi ühelgi tasandil demokraatlikest õigusaktidest ega eeskirjadest mööda minna või nende väljatöötamise protsessi aeglustada; |
| --- | --- |

28.

kutsub üles tunnustama läbirääkimisdokumentides selgelt, et riigi reguleerimisõigus üldsuse huvides („reguleerimisõigus”) kehtib ELi, riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste kohta; eeldab, et õigusalane koostöö ei tohi ühelgi tasandil demokraatlikest õigusaktidest ega eeskirjadest mööda minna või nende väljatöötamise protsessi aeglustada;

| 29. | nõuab, et teenustekaubanduse lepingus nähtaks ette võimalus kontrollida inimõiguste järgimist teenustega kauplemisel; |
| --- | --- |

29.

nõuab, et teenustekaubanduse lepingus nähtaks ette võimalus kontrollida inimõiguste järgimist teenustega kauplemisel;

| 30. | nõuab, et kohtuvaidlusi, mis puudutavad kõnealuse lepingu täitmist, peetaks kostja asukoha riiklikes kohtutes, kostja riigi keeles ja kõnealuse riigi kehtiva õigustiku alusel; samuti peab olema võimalik edasi kaevata. Riikidevaheliste vaidluste lahendamise menetlused peaksid põhinema antud hetkel WTO tasandil kehtivatel menetlustel. Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi hõlmamine asjaomasesse lepingusse ei ole soovitav; |
| --- | --- |

30.

nõuab, et kohtuvaidlusi, mis puudutavad kõnealuse lepingu täitmist, peetaks kostja asukoha riiklikes kohtutes, kostja riigi keeles ja kõnealuse riigi kehtiva õigustiku alusel; samuti peab olema võimalik edasi kaevata. Riikidevaheliste vaidluste lahendamise menetlused peaksid põhinema antud hetkel WTO tasandil kehtivatel menetlustel. Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi hõlmamine asjaomasesse lepingusse ei ole soovitav;

| 31. | teeb ettepaneku kaaluda veebipõhist tarbijakaitset käsitlevate sätete lisamist, eelkõige kaitseks pettusliku äritegevuse eest ja spetsiifiliste kohtualluvuse normide loomiseks tarbijatehingute puhul, lähtudes Brüsseli I määruse mudelist; |
| --- | --- |

31.

teeb ettepaneku kaaluda veebipõhist tarbijakaitset käsitlevate sätete lisamist, eelkõige kaitseks pettusliku äritegevuse eest ja spetsiifiliste kohtualluvuse normide loomiseks tarbijatehingute puhul, lähtudes Brüsseli I määruse mudelist;

| 32. | eeldab universaalteenuse tagamist, mh selleks, et äärepoolsete piirkondade, piirialade, saarte, mägialade jne elanikud ei peaks kannatama kvaliteedipiirangute ega veel suurema finantskoormuse all võrreldes linnastute elanikega; |
| --- | --- |

32.

eeldab universaalteenuse tagamist, mh selleks, et äärepoolsete piirkondade, piirialade, saarte, mägialade jne elanikud ei peaks kannatama kvaliteedipiirangute ega veel suurema finantskoormuse all võrreldes linnastute elanikega;

| 33. | on vastu maakasutuse kohalike ja piirkondlike eeskirjade ning arengu- ja üldplaneeringuid käsitlevate kavade klassifitseerimisele mittetariifsete kaubandustõketena; |
| --- | --- |

33.

on vastu maakasutuse kohalike ja piirkondlike eeskirjade ning arengu- ja üldplaneeringuid käsitlevate kavade klassifitseerimisele mittetariifsete kaubandustõketena;

| 34. | tervitab asjaolu, et audiovisuaalteenused jäeti läbirääkimistest selgesõnaliselt välja, kuid avaldab siiski kahetsust, et see ei kehti kultuuriteenuste puhul; tunneb seetõttu muret raskuste pärast kultuuriteenuste piiritlemisel ning nõuab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste keelelise mitmekesisuse ja kultuurilise eripära kaitset, pöörates erilist tähelepanu vähemuste huvidele, autoriõigustele ja intellektuaalomandi õigustele; |
| --- | --- |

34.

tervitab asjaolu, et audiovisuaalteenused jäeti läbirääkimistest selgesõnaliselt välja, kuid avaldab siiski kahetsust, et see ei kehti kultuuriteenuste puhul; tunneb seetõttu muret raskuste pärast kultuuriteenuste piiritlemisel ning nõuab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste keelelise mitmekesisuse ja kultuurilise eripära kaitset, pöörates erilist tähelepanu vähemuste huvidele, autoriõigustele ja intellektuaalomandi õigustele;

| 35. | on täielikult vastu finantsteenustega seonduvatele kohustusele, mis on vastuolus ELis kehtivate finantsturgude ja -toodete reguleerimise meetmetega; |
| --- | --- |

35.

on täielikult vastu finantsteenustega seonduvatele kohustusele, mis on vastuolus ELis kehtivate finantsturgude ja -toodete reguleerimise meetmetega;

| 36. | ootab, et korraldataks teine avalik konsultatsioon teenustekaubanduse lepingu üle, ja kutsub Euroopa Komisjoni tungivalt üles arvestama selle ja varasema konsulteerimise tulemusi lepingus esitatud sätete lõpphinnangus; |
| --- | --- |

36.

ootab, et korraldataks teine avalik konsultatsioon teenustekaubanduse lepingu üle, ja kutsub Euroopa Komisjoni tungivalt üles arvestama selle ja varasema konsulteerimise tulemusi lepingus esitatud sätete lõpphinnangus;

| 37. | nõuab, et teenustekaubanduse lepingu alased läbirääkimised korraldataks avatult, et võimaldada ka arenguriikide ja vähim arenenud riikide neisse kaasamist, kui nad seda soovivad; |
| --- | --- |

37.

nõuab, et teenustekaubanduse lepingu alased läbirääkimised korraldataks avatult, et võimaldada ka arenguriikide ja vähim arenenud riikide neisse kaasamist, kui nad seda soovivad;

| 38. | juhib tähelepanu sellele, et üha enam lõimuvas maailmas on tarvis mitmepoolset lähenemisviisi; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu sellele, et üha enam lõimuvas maailmas on tarvis mitmepoolset lähenemisviisi;

| 39. | nõuab läbirääkimisi selliste kaubanduseeskirjade üle, mis aitavad muuta kaubandust ausamaks ja õiglasemaks ning aitavad kaasa ka säästvale arengule, ja tervitab sellega seoses Euroopa Komisjoni kaubandusstrateegias sisalduvat avaldust, et Euroopa kaubanduspoliitika peaks olema kooskõlas säästva arengu tegevuskavaga aastani 2030. |
| --- | --- |

39.

nõuab läbirääkimisi selliste kaubanduseeskirjade üle, mis aitavad muuta kaubandust ausamaks ja õiglasemaks ning aitavad kaasa ka säästvale arengule, ja tervitab sellega seoses Euroopa Komisjoni kaubandusstrateegias sisalduvat avaldust, et Euroopa kaubanduspoliitika peaks olema kooskõlas säästva arengu tegevuskavaga aastani 2030.

Brüssel, 4. detsember 2015

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

(1)  Praegu peavad teenustekaubanduse lepingu üle läbirääkimisi Austraalia, Tšiili, Costa Rica, Hongkong, Island, Iisrael, Jaapan, Kanada, Kolumbia, Liechtenstein, Mauritius, Mehhiko, Uus-Meremaa, Norra, Pakistan, Panama, Paraguay, Peruu, Šveits, Lõuna-Korea, Taiwan, Türgi, USA ja ELi 28 liikmesriiki.

1

(2)  Vt punkt 10 dokumendis http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6891-2013-ADD-1-DCL-1/en/pdf

2

---

| 10.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/43

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus – „Linnapeade pakti tulevik”

(2016/C 051/09)

| Raportöör: | Kata TÜTTŐ (HU/PES), Budapesti 12. linnaosa valitsuse liige |
| --- | --- |

Raportöör:

Kata TÜTTŐ (HU/PES), Budapesti 12. linnaosa valitsuse liige

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Linnapeade pakti tugevdamine ja uute eesmärkide määratlemine

| 1. | toetab linnapeade pakti alates selle loomisest 2008. aastal. Tegemist on Euroopa liikumisega, mille eesmärk on paktis osalevate kohalike omavalitsuste võetud energiatõhususe ja taastuvenergia eesmärkide abil saavutada ja võimalusel ületada Euroopa Liidu seatud eesmärk vähendada 2020. aastaks CO2-heidet 20 %. Ühe erandiga on linnapeade pakt praeguseks esindatud kõigis liikmesriikides ja nüüdseks üle 6 000 osaleva omavalitsuse esindab ühte kolmandikku ELi rahvastikust. Paktis osalejad on võtnud kohustuse vähendada oma CO2-heidet keskmiselt 28 %; |
| --- | --- |

1.

toetab linnapeade pakti alates selle loomisest 2008. aastal. Tegemist on Euroopa liikumisega, mille eesmärk on paktis osalevate kohalike omavalitsuste võetud energiatõhususe ja taastuvenergia eesmärkide abil saavutada ja võimalusel ületada Euroopa Liidu seatud eesmärk vähendada 2020. aastaks CO2-heidet 20 %. Ühe erandiga on linnapeade pakt praeguseks esindatud kõigis liikmesriikides ja nüüdseks üle 6 000 osaleva omavalitsuse esindab ühte kolmandikku ELi rahvastikust. Paktis osalejad on võtnud kohustuse vähendada oma CO2-heidet keskmiselt 28 %;

| 2. | tunnistab kooskõlas oma varasemate arvamustega, (1) et alates oma loomisest on linnapeade pakt olnud enneolematult edukas nii omavalitsuste kaasamisel kliima- ja energiaküsimuste käsitlemisse kui ka mitmetasandilise valitsemise struktuuride kehtestamisel; |
| --- | --- |

2.

tunnistab kooskõlas oma varasemate arvamustega, (1) et alates oma loomisest on linnapeade pakt olnud enneolematult edukas nii omavalitsuste kaasamisel kliima- ja energiaküsimuste käsitlemisse kui ka mitmetasandilise valitsemise struktuuride kehtestamisel;

| 3. | tunnustab Euroopa Komisjoni kõnealuse algatuse käivitamise ja rahastamise eest, mis tänu energiasäästu ja puhta energia propageerimise meetmetele aitab üle maailma enam kui 6 400 linnal ja piirkonna vähendada CO2-heidet. Pakti liikmete vabatahtlikult võetud kohustuse järgi on kavas vähendada 2020. aastaks CO2-heidet 28 %; |
| --- | --- |

3.

tunnustab Euroopa Komisjoni kõnealuse algatuse käivitamise ja rahastamise eest, mis tänu energiasäästu ja puhta energia propageerimise meetmetele aitab üle maailma enam kui 6 400 linnal ja piirkonna vähendada CO2-heidet. Pakti liikmete vabatahtlikult võetud kohustuse järgi on kavas vähendada 2020. aastaks CO2-heidet 28 %;

| 4. | on pidevalt rõhutanud vajadust välja töötada ühtne lähenemisviis kliimamuutustega võitlemiseks ja nende vältimatute tagajärgedega kohanemiseks; tervitab seetõttu Euroopa Komisjoni otsust ühendada algatused „Linnapeade pakt” ja „Mayors Adapt” ning innustab komisjoni täielikult uurima sellest tekkivaid sünergiaid; soovitab kasutada analoogilist lahendust ka „Saarte pakti” puhul; |
| --- | --- |

4.

on pidevalt rõhutanud vajadust välja töötada ühtne lähenemisviis kliimamuutustega võitlemiseks ja nende vältimatute tagajärgedega kohanemiseks; tervitab seetõttu Euroopa Komisjoni otsust ühendada algatused „Linnapeade pakt” ja „Mayors Adapt” ning innustab komisjoni täielikult uurima sellest tekkivaid sünergiaid; soovitab kasutada analoogilist lahendust ka „Saarte pakti” puhul;

| 5. | juhib tähelepanu asjaolule, et seatud eesmärkide elluviimise raames on rõhk ennekõike üldkasutatavate hoonete energiatõhususe parandamisel, tänavavalgustuse moderniseerimisel ja linnade ühistranspordi arendamisel. CO2-heite kavandatud vähendamise eesmärk hõlmab 44 % ulatuses hoonete energiatõhususe parandamist. Lisaks tuleks aastaks 2020 vähendada hoonetesse ja transporti tehtavate investeeringute abil energiatarbimist 20 %; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu asjaolule, et seatud eesmärkide elluviimise raames on rõhk ennekõike üldkasutatavate hoonete energiatõhususe parandamisel, tänavavalgustuse moderniseerimisel ja linnade ühistranspordi arendamisel. CO2-heite kavandatud vähendamise eesmärk hõlmab 44 % ulatuses hoonete energiatõhususe parandamist. Lisaks tuleks aastaks 2020 vähendada hoonetesse ja transporti tehtavate investeeringute abil energiatarbimist 20 %;

| 6. | pakub oma konkreetsete vahenditega linnapeade paktile jätkuvalt institutsioonilist toetust ning innustab oma liikmete kaudu paktiga ühinemist ja sellega kaasnevate kohustuste võtmist, et saavutada Euroopa Liidu energiapoliitika eesmärgid ja ületada seatud sihtväärtusi; |
| --- | --- |

6.

pakub oma konkreetsete vahenditega linnapeade paktile jätkuvalt institutsioonilist toetust ning innustab oma liikmete kaudu paktiga ühinemist ja sellega kaasnevate kohustuste võtmist, et saavutada Euroopa Liidu energiapoliitika eesmärgid ja ületada seatud sihtväärtusi;

| 7. | tervitab ja toetab linnapeade pakti eesmärkide laiendamist ja ajakohastamist vastavalt ELi kliima- ja energiapoliitika 2030. aasta raamprogrammile, st vähendada kasvuhoonegaaside heidet enam kui 40 % (2) võrreldes 1990. aasta tasemega (3). Komitee soovitab uute eesmärkide hulka võtta lisaks energiatõhususele ka ressursside jätkusuutlik kasutamine; |
| --- | --- |

7.

tervitab ja toetab linnapeade pakti eesmärkide laiendamist ja ajakohastamist vastavalt ELi kliima- ja energiapoliitika 2030. aasta raamprogrammile, st vähendada kasvuhoonegaaside heidet enam kui 40 % (2) võrreldes 1990. aasta tasemega (3). Komitee soovitab uute eesmärkide hulka võtta lisaks energiatõhususele ka ressursside jätkusuutlik kasutamine;

| 8. | palub Euroopa Komisjonil tagada, et linnapeade pakt saaks oma tegevust jätkata ka pärast 2020. aastat ning selleks tagada linnapeade paktile autonoomne halduskulude eelarve vastavalt selle projekti järjest suurematele poliitilistele ambitsioonidele, et kindlustada pikaajalist perspektiivi. Pidades silmas, et 2020. aasta ei ole enam kaugel ning et ELi kliima- ja energiapoliitika raamprogramm ulatub 2030. aastani, tuleks keskpikaks perspektiiviks määrata 2030. aasta ja pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks 2050. aasta, nagu otsustati vähese CO2-heitega majandusele ülemineku strateegia puhul; |
| --- | --- |

8.

palub Euroopa Komisjonil tagada, et linnapeade pakt saaks oma tegevust jätkata ka pärast 2020. aastat ning selleks tagada linnapeade paktile autonoomne halduskulude eelarve vastavalt selle projekti järjest suurematele poliitilistele ambitsioonidele, et kindlustada pikaajalist perspektiivi. Pidades silmas, et 2020. aasta ei ole enam kaugel ning et ELi kliima- ja energiapoliitika raamprogramm ulatub 2030. aastani, tuleks keskpikaks perspektiiviks määrata 2030. aasta ja pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks 2050. aasta, nagu otsustati vähese CO2-heitega majandusele ülemineku strateegia puhul;

| 9. | keskpikas perspektiivis teeb ettepaneku muuta 2030. aasta eesmärki valitsustevahelise kliimamuutuste rühma IPCC teaduslike aruannete (4) ning Euroopa Regioonide Komitee soovituste põhjal 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta, (5) seades eesmärgiks vähendada kasvuhoonegaaside heidet võrreldes1990. aasta tasemega vähemalt 50 %. Siiski märgib komitee, et praegu kavandatavas ELi regulatiivses raamistikus seatakse Euroopa eesmärgiks vähendada kasvuhoonegaaside heidet 40 %; |
| --- | --- |

9.

keskpikas perspektiivis teeb ettepaneku muuta 2030. aasta eesmärki valitsustevahelise kliimamuutuste rühma IPCC teaduslike aruannete (4) ning Euroopa Regioonide Komitee soovituste põhjal 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta, (5) seades eesmärgiks vähendada kasvuhoonegaaside heidet võrreldes1990. aasta tasemega vähemalt 50 %. Siiski märgib komitee, et praegu kavandatavas ELi regulatiivses raamistikus seatakse Euroopa eesmärgiks vähendada kasvuhoonegaaside heidet 40 %;

| 10. | soovitab pakti allakirjutajatel seada pikaajaliseks eesmärgiks heite vähendamine vähemalt 95 % võrra aastaks 2050. IPCC avaldatud teaduslike aruannete alusel on EL võtnud kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside heidet 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Võttes arvesse uusi korrapäraselt avaldatavaid teaduslike andmeid sekkumismeetmete kohta ja kliimaolukorra halvenemisele reageerimiseks vajalikke täiendavaid jõupingutusi, teeb komitee ettepaneku, et linnapeade pakt seaks eesmärgiks vahemiku ülempiiri, st 95 % vähendamise; |
| --- | --- |

10.

soovitab pakti allakirjutajatel seada pikaajaliseks eesmärgiks heite vähendamine vähemalt 95 % võrra aastaks 2050. IPCC avaldatud teaduslike aruannete alusel on EL võtnud kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside heidet 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Võttes arvesse uusi korrapäraselt avaldatavaid teaduslike andmeid sekkumismeetmete kohta ja kliimaolukorra halvenemisele reageerimiseks vajalikke täiendavaid jõupingutusi, teeb komitee ettepaneku, et linnapeade pakt seaks eesmärgiks vahemiku ülempiiri, st 95 % vähendamise;

| 11. | ent komitee teatab, et on vastu linnapeade paktiga ühinemise keerulisemaks muutmisele. Kuna liikumise üks peamisi ligitõmbavaid aspekte on selle lihtsus, tuleks CO2-heite vähendamise eesmärki suurendada, ehkki küll vaid vähesel määral. Siiski soovitab komitee pakti ambitsioonikaimatel allakirjutajatel kaaluda individuaalse, mitme tasemega eesmärkide süsteemi ja vastava tunnustamise korra kehtestamist, eelkõige põhilistes küsimustes, nagu ehitiste projekteerimisviisid, transport jne; |
| --- | --- |

11.

ent komitee teatab, et on vastu linnapeade paktiga ühinemise keerulisemaks muutmisele. Kuna liikumise üks peamisi ligitõmbavaid aspekte on selle lihtsus, tuleks CO2-heite vähendamise eesmärki suurendada, ehkki küll vaid vähesel määral. Siiski soovitab komitee pakti ambitsioonikaimatel allakirjutajatel kaaluda individuaalse, mitme tasemega eesmärkide süsteemi ja vastava tunnustamise korra kehtestamist, eelkõige põhilistes küsimustes, nagu ehitiste projekteerimisviisid, transport jne;

| 12. | võttes arvesse, et 56 %-l ELi kohalikest omavalitsustest on 5 000 – 100 000 elanikku, soovitab komitee keskenduda rohkem väikestele linnadele ja kogukondadele. Linnastute ning väikeste ja keskmise suurusega linnade võetavatel meetmetel on säästva linnaarengu põhimõtete elluviimisele tugev kumulatiivne mõju. Seepärast soovitab komitee töötada välja meetmed säästva energia tegevuskavade lihtsustamiseks ja moderniseerimiseks, mis hõlmaks ka lihtsat finantstabelit ja järelevalvesüsteemi, et võtta arvesse linnade suurust, kuna linnapeade paktis osalemisest tuleneb halduskoormus on teatud väiksema elanikearvuga omavalitsuste jaoks praegu liiga keeruline; |
| --- | --- |

12.

võttes arvesse, et 56 %-l ELi kohalikest omavalitsustest on 5 000 – 100 000 elanikku, soovitab komitee keskenduda rohkem väikestele linnadele ja kogukondadele. Linnastute ning väikeste ja keskmise suurusega linnade võetavatel meetmetel on säästva linnaarengu põhimõtete elluviimisele tugev kumulatiivne mõju. Seepärast soovitab komitee töötada välja meetmed säästva energia tegevuskavade lihtsustamiseks ja moderniseerimiseks, mis hõlmaks ka lihtsat finantstabelit ja järelevalvesüsteemi, et võtta arvesse linnade suurust, kuna linnapeade paktis osalemisest tuleneb halduskoormus on teatud väiksema elanikearvuga omavalitsuste jaoks praegu liiga keeruline;

Linnapeade pakti globaliseerumine

| 13. | märgib rahuloluga, et linnapeade pakt on juba laienenud ka väljapoole ELi piire. Praeguseks on algatusega ühinenud ja võtnud endale kohustuse CO2-heidet vähendada rohkem kui 50 riigi omavalitsusi kogu maailmast; |
| --- | --- |

13.

märgib rahuloluga, et linnapeade pakt on juba laienenud ka väljapoole ELi piire. Praeguseks on algatusega ühinenud ja võtnud endale kohustuse CO2-heidet vähendada rohkem kui 50 riigi omavalitsusi kogu maailmast;

| 14. | toetab linnapeade pakti mudeli propageerimist üle maailma ja on valmis andma selle levitamisse panuse oma partnerluste kaudu kolmandate riikide linnade ja piirkondadega, eelkõige ELi naaberriikides asuvate omavalitsustega, kellega on juba loodud koostööstruktuurid ARLEMi ja CORLEAPi platvormide või ühiste nõuandekomiteede ja töörühmade kaudu, aidates sel viisil maailma linnadel ja piirkondadel toime tulla kliimamuutusest tulenevate väljakutsetega; |
| --- | --- |

14.

toetab linnapeade pakti mudeli propageerimist üle maailma ja on valmis andma selle levitamisse panuse oma partnerluste kaudu kolmandate riikide linnade ja piirkondadega, eelkõige ELi naaberriikides asuvate omavalitsustega, kellega on juba loodud koostööstruktuurid ARLEMi ja CORLEAPi platvormide või ühiste nõuandekomiteede ja töörühmade kaudu, aidates sel viisil maailma linnadel ja piirkondadel toime tulla kliimamuutusest tulenevate väljakutsetega;

| 15. | innustab Euroopa Komisjoni levitama linnapeade pakti edukaks osutunud põhimõtteid ja häid tavasid ka väljaspool ELi ning propageerima kliimaeesmärkide saavutamiseks mitmetasandilise valitsemise mudelit (6), et sillutada teed täiendavale detsentraliseeritud koostööle; |
| --- | --- |

15.

innustab Euroopa Komisjoni levitama linnapeade pakti edukaks osutunud põhimõtteid ja häid tavasid ka väljaspool ELi ning propageerima kliimaeesmärkide saavutamiseks mitmetasandilise valitsemise mudelit (6), et sillutada teed täiendavale detsentraliseeritud koostööle;

Pakti allkirjastajate hulga suurendamine ja liikumise propageerimine ELi liikmesriikides

| 16. | märgib rahuloluga, et paljud komitee liikmed esindavad linnapeade paktiga juba ühinenud omavalitsusi, ning innustab komitee liikmeid propageerima pakti oma linnades ja piirkondades ning tagama selle eesmärkide elluviimiseks vajaliku poliitilise järjepidevuse; |
| --- | --- |

16.

märgib rahuloluga, et paljud komitee liikmed esindavad linnapeade paktiga juba ühinenud omavalitsusi, ning innustab komitee liikmeid propageerima pakti oma linnades ja piirkondades ning tagama selle eesmärkide elluviimiseks vajaliku poliitilise järjepidevuse;

| 17. | on seisukohal, et säästva energia tegevuskavade väljatöötamise ja rakendamise ning aruandlusprotsessi lihtsustamine võiks aidata kaasa uute osalejate ligimeelitamisele. Sellega seoses oleks ka väga kasulik paranda säästva energia tegevuskavade hindamismenetlust ja lühendada tegevuskavade hindamise maksimumaega. Arvesse tuleb võtta asjaolu, et praegu ei ole väikelinnadel ega maakogukondadel juurdepääsu ressurssidele ja rahastamisele, mida on vaja säästva energia tegevuskava elluviimiseks; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et säästva energia tegevuskavade väljatöötamise ja rakendamise ning aruandlusprotsessi lihtsustamine võiks aidata kaasa uute osalejate ligimeelitamisele. Sellega seoses oleks ka väga kasulik paranda säästva energia tegevuskavade hindamismenetlust ja lühendada tegevuskavade hindamise maksimumaega. Arvesse tuleb võtta asjaolu, et praegu ei ole väikelinnadel ega maakogukondadel juurdepääsu ressurssidele ja rahastamisele, mida on vaja säästva energia tegevuskava elluviimiseks;

| 18. | on seisukohal, et omavalitsused, kellel on juba kõneluses valdkonnas kogemusi, võiksid täita juhendaja rolli ja aidata sel viisil innustada uusi omavalitsusi algatusega ühinema ning anda panuse säästva energia tegevuskavade koostamisse ja heade tavade tutvustamisse; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et omavalitsused, kellel on juba kõneluses valdkonnas kogemusi, võiksid täita juhendaja rolli ja aidata sel viisil innustada uusi omavalitsusi algatusega ühinema ning anda panuse säästva energia tegevuskavade koostamisse ja heade tavade tutvustamisse;

| 19. | soovitab kaaluda nö linnapeade pakti saadiku määramist igas liikmesriigis, et tõmmata ka sel viisil linnade ja piirkondade tähelepanu kõnealusele algatusele, eriti neis linnades ja piirkondades, kus poliitilise juhtkonna vahetumise järel ei ole tingimata soovitud linnapeade paktis osalemist jätkata. Kõnealused nn saadikud valitaks vabatahtlikkuse alusel linnapeade pakti liikmete hulgast ning neil oleks komitee, riigi vastava valdkonna ministeeriumite ja alaliste esinduste kaudu liikmesriikides ka Euroopa Komisjoni toetus; Samal ajal vastutaksid nad ka üldiselt iga riigi eesmärke käsitleva aruandluse eest; |
| --- | --- |

19.

soovitab kaaluda nö linnapeade pakti saadiku määramist igas liikmesriigis, et tõmmata ka sel viisil linnade ja piirkondade tähelepanu kõnealusele algatusele, eriti neis linnades ja piirkondades, kus poliitilise juhtkonna vahetumise järel ei ole tingimata soovitud linnapeade paktis osalemist jätkata. Kõnealused nn saadikud valitaks vabatahtlikkuse alusel linnapeade pakti liikmete hulgast ning neil oleks komitee, riigi vastava valdkonna ministeeriumite ja alaliste esinduste kaudu liikmesriikides ka Euroopa Komisjoni toetus; Samal ajal vastutaksid nad ka üldiselt iga riigi eesmärke käsitleva aruandluse eest;

| 20. | soovitab toetuda olemasolevatele kohalikele ja piirkondlikele partnerlustele, eeskätt mestimisele, et jätkata linnapeade pakti ja selle eesmärkide propageerimist nii ELis kui ka väljaspool, aidates sel viisil kaasa ülemaailmse liikumise tekkele; |
| --- | --- |

20.

soovitab toetuda olemasolevatele kohalikele ja piirkondlikele partnerlustele, eeskätt mestimisele, et jätkata linnapeade pakti ja selle eesmärkide propageerimist nii ELis kui ka väljaspool, aidates sel viisil kaasa ülemaailmse liikumise tekkele;

Piirkondade roll linnapeade pakti raamistikus

| 21. | meenutab, et linnapeade pakti eesmärk on kehtestada juhtimisstruktuur, mis tagaks kõigi valitsemistasandite vahel subsidiaarsuse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtetele vastava koordineerimise, et kõige ambitsioonikam valitsustasand saaks võtta kulutõhusaid meetmeid. Eeltingimus on see, et meetmed oleksid algatatud rohujuure tasandil. Määrav tähtsus on elanike ja kohalike omavalitsuste kaasamisel. Kohalikud omavalitsused on kõige sobivam tasand tegevuskavade väljatöötamiseks ja elluviimiseks ning kodanike innustamiseks neis osalema. Piirkonnad tagavad koordineerimise ja pakuvad vajalikku toetust linnadele, kelle ressursid on säästva energia tegevuskavade väljatöötamise raames piiratud. Ka riigiasutused tagavad koordineerimise ning riigi ja ELi vahendite eraldamise, samas tehakse ELi tasandil otsused regulatiivse raamistiku, rahastamise ja tehnilise abi programmide kohta; |
| --- | --- |

21.

meenutab, et linnapeade pakti eesmärk on kehtestada juhtimisstruktuur, mis tagaks kõigi valitsemistasandite vahel subsidiaarsuse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtetele vastava koordineerimise, et kõige ambitsioonikam valitsustasand saaks võtta kulutõhusaid meetmeid. Eeltingimus on see, et meetmed oleksid algatatud rohujuure tasandil. Määrav tähtsus on elanike ja kohalike omavalitsuste kaasamisel. Kohalikud omavalitsused on kõige sobivam tasand tegevuskavade väljatöötamiseks ja elluviimiseks ning kodanike innustamiseks neis osalema. Piirkonnad tagavad koordineerimise ja pakuvad vajalikku toetust linnadele, kelle ressursid on säästva energia tegevuskavade väljatöötamise raames piiratud. Ka riigiasutused tagavad koordineerimise ning riigi ja ELi vahendite eraldamise, samas tehakse ELi tasandil otsused regulatiivse raamistiku, rahastamise ja tehnilise abi programmide kohta;

| 22. | rõhutab, et optimaalsete tulemuste saavutamiseks on oluline, et iga valitsustasand täidaks talle linnapeade pakti raames määratud ülesandeid ja rolli ning rõhutab, et nüüd, kus pakt on tegutsenud mitmeid aastaid, tuleks miinimumkohustustesse suhtuda täie tõsidusega; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et optimaalsete tulemuste saavutamiseks on oluline, et iga valitsustasand täidaks talle linnapeade pakti raames määratud ülesandeid ja rolli ning rõhutab, et nüüd, kus pakt on tegutsenud mitmeid aastaid, tuleks miinimumkohustustesse suhtuda täie tõsidusega;

| 23. | märgib, et piirkonnad või mikropiirkonnad (NUTS 4.tasand) võivad toetada või asendada linnu linnapeade pakti liikmeks kandideerimisel, säästva energia tegevuskavade väljatöötamisel, nende elluviimisel ning heade tavade tutvustamisel, et vältida dubleerimist ja võimaldada paljudel väikestel ja keskmise suurusega linnadel kõnelauses algatuses osaleda; seda igasuguse suurusega piirkondade olulist rolli tunnistatakse formaalselt nende ühinemisel linnapeade paktiga territoriaalsete koordineerijatena; |
| --- | --- |

23.

märgib, et piirkonnad või mikropiirkonnad (NUTS 4.tasand) võivad toetada või asendada linnu linnapeade pakti liikmeks kandideerimisel, säästva energia tegevuskavade väljatöötamisel, nende elluviimisel ning heade tavade tutvustamisel, et vältida dubleerimist ja võimaldada paljudel väikestel ja keskmise suurusega linnadel kõnelauses algatuses osaleda; seda igasuguse suurusega piirkondade olulist rolli tunnistatakse formaalselt nende ühinemisel linnapeade paktiga territoriaalsete koordineerijatena;

| 24. | meenutab oma varasemaid soovitusi selle kohta, kui oluline on tunnustada ja tugevdada piirkondade koordineerivat rolli linnapeade pakti raames. See roll on õigupoolest oluline kõige väiksemate omavalitsuste meetmete ja projektide kaasamiseks, kuna neile ei hüvitata tekkinud kulusid; |
| --- | --- |

24.

meenutab oma varasemaid soovitusi selle kohta, kui oluline on tunnustada ja tugevdada piirkondade koordineerivat rolli linnapeade pakti raames. See roll on õigupoolest oluline kõige väiksemate omavalitsuste meetmete ja projektide kaasamiseks, kuna neile ei hüvitata tekkinud kulusid;

Soovitused sarnaste algatuste kohta

| 25. | tunnistab siiski, et linnapeade pakt ei ole monopol ega üks ja ainus tee kliimamuutuste vastu võitlemiseks. Nii liikmesriikides kui ka Euroopa Nõukogus on sarnaseid algatusi, millega tuleks sünergiad luua. Riiklikud ja piirkondlikud algatused on olulised operatiivsema toetuse pakkumisel eelkõige just väikestele omavalitsustele. Linnapeadepakti raames toimuv aruandlus ja meetmed tuleb üle vaadata, et neid oleks lihtsam kooskõlastada teiste rahvusvaheliste algatustega, rõhutamaks ÜRO kliimaläbirääkimistega seoses kohalikku ja piirkondlikku tasandit, näiteks Mayors Compact, Carbonn ja Nazca; |
| --- | --- |

25.

tunnistab siiski, et linnapeade pakt ei ole monopol ega üks ja ainus tee kliimamuutuste vastu võitlemiseks. Nii liikmesriikides kui ka Euroopa Nõukogus on sarnaseid algatusi, millega tuleks sünergiad luua. Riiklikud ja piirkondlikud algatused on olulised operatiivsema toetuse pakkumisel eelkõige just väikestele omavalitsustele. Linnapeadepakti raames toimuv aruandlus ja meetmed tuleb üle vaadata, et neid oleks lihtsam kooskõlastada teiste rahvusvaheliste algatustega, rõhutamaks ÜRO kliimaläbirääkimistega seoses kohalikku ja piirkondlikku tasandit, näiteks Mayors Compact, Carbonn ja Nazca;

| 26. | kordab oma arvamuses „Kliimamuutustega kohanemist käsitlev ELi strateegia” (7) juba antud soovitust ühendada linnapeade pakt ja algatus „Mayors Adapt” ning soovitab sama algatuse „Saarte pakt” kohta; |
| --- | --- |

26.

kordab oma arvamuses „Kliimamuutustega kohanemist käsitlev ELi strateegia” (7) juba antud soovitust ühendada linnapeade pakt ja algatus „Mayors Adapt” ning soovitab sama algatuse „Saarte pakt” kohta;

| 27. | juhib linnapeade pakti juhatuse ja Euroopa Komisjoni tähelepanu võimalikule sünergiale, mis kaasneks ühelt poolt linnapeade pakti ja algatusega „Mayors Adapt” ühinemisest tulenevate poliitiliste kohustuste kombineerimisega ning teiselt poolt arukate linnade tehnoloogiliste lahenduste kaasamisega. juhib tähelepanu sellele, et oma erinevate ühinemismenetluste ja kontrollimehhanismide ning samuti eesmärkide osalise kattumise tõttu võivad eri algatused segadust tekitada; |
| --- | --- |

27.

juhib linnapeade pakti juhatuse ja Euroopa Komisjoni tähelepanu võimalikule sünergiale, mis kaasneks ühelt poolt linnapeade pakti ja algatusega „Mayors Adapt” ühinemisest tulenevate poliitiliste kohustuste kombineerimisega ning teiselt poolt arukate linnade tehnoloogiliste lahenduste kaasamisega. juhib tähelepanu sellele, et oma erinevate ühinemismenetluste ja kontrollimehhanismide ning samuti eesmärkide osalise kattumise tõttu võivad eri algatused segadust tekitada;

| 28. | juhib tähelepanu sellele, et oma erinevate ühinemismenetluste ja kontrollimehhanismide ning samuti eesmärkide osalise kattumise tõttu võivad eri algatused segadust tekitada. Seepärast toetab komitee linnapeade pakti algatuse paremat koordineerimist ja erinevate elementide struktureerimist, pöörates erilist tähelepanu läbipaistvusele, selgele teabevahetusele ja halduskoormuse vähendamisele. Komitee teeb ettepaneku kaaluda võimalust luua ühtne kontaktpunkt, kust kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid eri algatuste kohta kogu vajaliku teabe; |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu sellele, et oma erinevate ühinemismenetluste ja kontrollimehhanismide ning samuti eesmärkide osalise kattumise tõttu võivad eri algatused segadust tekitada. Seepärast toetab komitee linnapeade pakti algatuse paremat koordineerimist ja erinevate elementide struktureerimist, pöörates erilist tähelepanu läbipaistvusele, selgele teabevahetusele ja halduskoormuse vähendamisele. Komitee teeb ettepaneku kaaluda võimalust luua ühtne kontaktpunkt, kust kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid eri algatuste kohta kogu vajaliku teabe;

| 29. | märgib, et juurdepääs rahastamisele ja finantseerimisele on säästva energia tegevuskavade rakendamisel jätkuvalt suur takistus, eriti väiksemate omavalitsuste jaoks või riikides, kus on tehtud suuri eelarvekärpeid; |
| --- | --- |

29.

märgib, et juurdepääs rahastamisele ja finantseerimisele on säästva energia tegevuskavade rakendamisel jätkuvalt suur takistus, eriti väiksemate omavalitsuste jaoks või riikides, kus on tehtud suuri eelarvekärpeid;

| 30. | rõhutab, et lisaks tugevale institutsioonilisele toetusele ja raamistikule vajavad omavalitsused ka õiguslikku, rahalist, metodoloogilist ja levikut soodustavat keskkonda, mis toetab võrgustike arengut ja lihtsustab eesmärkide saavutamist (8); |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et lisaks tugevale institutsioonilisele toetusele ja raamistikule vajavad omavalitsused ka õiguslikku, rahalist, metodoloogilist ja levikut soodustavat keskkonda, mis toetab võrgustike arengut ja lihtsustab eesmärkide saavutamist (8);

| 31. | on vastu mis tahes diskrimineerimisele nende omavalitsuste suhtes, kes ei ole linnapeade paktiga ühinenud; |
| --- | --- |

31.

on vastu mis tahes diskrimineerimisele nende omavalitsuste suhtes, kes ei ole linnapeade paktiga ühinenud;

Rahastamisküsimused

| 32. | märgib murega, et väikeste ja keskmise suurusega linnade jaoks ei ole ELi vahendid kuigi hõlpsalt kättesaadavad, sest osad neist ei ole rahastamisvõimalustest teadlikud, teistel jälle ei ole piisavat suutlikkust koostada selliseid projekte, mis võiksid rahalisi vahendeid saada. Seepärast palub komitee Euroopa Komisjonil ja linnapeade paktil teavitada omavalitsusi neile kättesaadavatest rahastamisvõimalustest, mille abil täita konkreetsemaid kohustusi (9); Laiemalt toetab komitee sihtrahastamise kavade loomist väikeste ja keskmise suurusega omavalitsuste jaoks; |
| --- | --- |

32.

märgib murega, et väikeste ja keskmise suurusega linnade jaoks ei ole ELi vahendid kuigi hõlpsalt kättesaadavad, sest osad neist ei ole rahastamisvõimalustest teadlikud, teistel jälle ei ole piisavat suutlikkust koostada selliseid projekte, mis võiksid rahalisi vahendeid saada. Seepärast palub komitee Euroopa Komisjonil ja linnapeade paktil teavitada omavalitsusi neile kättesaadavatest rahastamisvõimalustest, mille abil täita konkreetsemaid kohustusi (9); Laiemalt toetab komitee sihtrahastamise kavade loomist väikeste ja keskmise suurusega omavalitsuste jaoks;

| 33. | tuletab meelde, et kuigi ELi Teadusuuringute Ühiskeskuse heaks kiidetud säästva energia tegevuskavad on suurepärased linnade energiasäästmise kontseptsioonid, on nende reaalseteks projektideks muutmiseks vaja rahastust pankadelt või tuleb ligi meelitada erasektori kapitali. Ent sageli ei ole omavalitsuste tasandil selleks vajalikku suutlikkust. Euroopa Investeerimispanga loodud programm ELENA võib siinkohal abiks olla, kuid selle kaudu toetatakse peaaegu eranditult suuri projekte. Selleks et oleks võimalik ellu viia võimalikult palju kavu, tuleb luua programmi ELENA eeskujul riiklikud või piirkondlikud programmid, mis pakuksid rahastamisvõimalusi ka tagasihoidlikumatele projektidele, eeskätt väikestes ja keskmise suurusega omavalitsustes; |
| --- | --- |

33.

tuletab meelde, et kuigi ELi Teadusuuringute Ühiskeskuse heaks kiidetud säästva energia tegevuskavad on suurepärased linnade energiasäästmise kontseptsioonid, on nende reaalseteks projektideks muutmiseks vaja rahastust pankadelt või tuleb ligi meelitada erasektori kapitali. Ent sageli ei ole omavalitsuste tasandil selleks vajalikku suutlikkust. Euroopa Investeerimispanga loodud programm ELENA võib siinkohal abiks olla, kuid selle kaudu toetatakse peaaegu eranditult suuri projekte. Selleks et oleks võimalik ellu viia võimalikult palju kavu, tuleb luua programmi ELENA eeskujul riiklikud või piirkondlikud programmid, mis pakuksid rahastamisvõimalusi ka tagasihoidlikumatele projektidele, eeskätt väikestes ja keskmise suurusega omavalitsustes;

| 34. | soovitab, et pakti osalistele osutataks jätkuvalt tehnilist abi (teostatavusuuring, tehniline ja finantskorraldus, hankemenetlused jne), et nad saaksid säästva energia tegevuskavade raames võetud meetmete alusel valmistada ette projekte, mis leiavad rahastuse, ning rakendada pikaajalisi rahastamismehhanisme, et kaasata vajalikke investeeringuid. Kuigi Euroopa Investeerimispanga programm ELENA on aidanud pakti osalistel rakendada ulatuslikke ja pikaajalisi rahastamismudeleid, on see väga nõudlik projekti suuruse ja finantsvõimenduse osas, mis välistab kohe väikesed ja keskmise suurusega omavalitsused. ELi abi tuleb suurendada, et osutada abi eri suurusega säästva energia tegevuskavade arendamisel. Hõlmata tuleb eri rahastamisallikad, sh Euroopa Investeerimispanga mehhanismid (EFSI, Euroopa investeerimisnõustamise keskus, ELENA), Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid (fi-compass), programm „Horisont 2020”, Euroopa Energiatõhususe Fond, JESSICA, tulevane algatus „Arukate hoonete arukas rahastamine” jne; |
| --- | --- |

34.

soovitab, et pakti osalistele osutataks jätkuvalt tehnilist abi (teostatavusuuring, tehniline ja finantskorraldus, hankemenetlused jne), et nad saaksid säästva energia tegevuskavade raames võetud meetmete alusel valmistada ette projekte, mis leiavad rahastuse, ning rakendada pikaajalisi rahastamismehhanisme, et kaasata vajalikke investeeringuid. Kuigi Euroopa Investeerimispanga programm ELENA on aidanud pakti osalistel rakendada ulatuslikke ja pikaajalisi rahastamismudeleid, on see väga nõudlik projekti suuruse ja finantsvõimenduse osas, mis välistab kohe väikesed ja keskmise suurusega omavalitsused. ELi abi tuleb suurendada, et osutada abi eri suurusega säästva energia tegevuskavade arendamisel. Hõlmata tuleb eri rahastamisallikad, sh Euroopa Investeerimispanga mehhanismid (EFSI, Euroopa investeerimisnõustamise keskus, ELENA), Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid (fi-compass), programm „Horisont 2020”, Euroopa Energiatõhususe Fond, JESSICA, tulevane algatus „Arukate hoonete arukas rahastamine” jne;

| 35. | kutsub Euroopa Komisjoni üles võimaldama linnapeade pakti juhatusel toetada – võimalusel veebiplatvormi kaudu – kohalike ja piirkondlike omavalitsuste projektide omavahelist ühendamist, et nad saaksid juurdepääsu Euroopa Investeerimispanga programmi ELENA pakutavatele teenustele. Komitee kutsub komisjoni üles laiendama allakirjutajate jaoks ka juurdepääsu tehnilisele ja suutlikkuse suurendamise abile; |
| --- | --- |

35.

kutsub Euroopa Komisjoni üles võimaldama linnapeade pakti juhatusel toetada – võimalusel veebiplatvormi kaudu – kohalike ja piirkondlike omavalitsuste projektide omavahelist ühendamist, et nad saaksid juurdepääsu Euroopa Investeerimispanga programmi ELENA pakutavatele teenustele. Komitee kutsub komisjoni üles laiendama allakirjutajate jaoks ka juurdepääsu tehnilisele ja suutlikkuse suurendamise abile;

| 36. | nõuab, et kogu rahastamisvõimalusi puudutav teave koondataks ühte selgelt sõnastatud ja kõigis ELi ametlikes keeltes kättesaadavasse brošüüri, mida ajakohastataks igal aastal, samuti et see brošüür edastataks kõigile asjaomastele sidusrühmadele, eeskätt komiteele ja tema liikmetele; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et kogu rahastamisvõimalusi puudutav teave koondataks ühte selgelt sõnastatud ja kõigis ELi ametlikes keeltes kättesaadavasse brošüüri, mida ajakohastataks igal aastal, samuti et see brošüür edastataks kõigile asjaomastele sidusrühmadele, eeskätt komiteele ja tema liikmetele;

Euroopa Regioonide Komitee ja linnapeade pakti koostöö

| 37. | meenutab, et Euroopa Regioonide Komiteel kui Euroopa linnu ja piirkondi esindaval Euroopa Liidu institutsioonil ja paljude kohalike võrgustike kontaktpunktil peab olema mitmetasandilise valitsemise süsteemis keskne roll. Jätkuvalt tuleks toetada mitmetasandilise valitsemise süsteemidega seotud tööd, mida Euroopa kohalikud ja piirkondlikud energiaagentuurid ja nende võrgustikud linnapeade pakti raames teevad. See võimaldaks tagada ELi õigusaktide suurema kooskõla linnade ja kogukondade olukorra ja vajadustega; |
| --- | --- |

37.

meenutab, et Euroopa Regioonide Komiteel kui Euroopa linnu ja piirkondi esindaval Euroopa Liidu institutsioonil ja paljude kohalike võrgustike kontaktpunktil peab olema mitmetasandilise valitsemise süsteemis keskne roll. Jätkuvalt tuleks toetada mitmetasandilise valitsemise süsteemidega seotud tööd, mida Euroopa kohalikud ja piirkondlikud energiaagentuurid ja nende võrgustikud linnapeade pakti raames teevad. See võimaldaks tagada ELi õigusaktide suurema kooskõla linnade ja kogukondade olukorra ja vajadustega;

| 38. | on valmis välja töötama meetmeid, et parandada linnapeade pakti nähtavust oma liikmete seas ja innustab neid liikmeid, kelle vastav kohalik või piirkondlik omavalitsus siiani ei ole veel paktiga liitunud, seda tegema; uurib selleks võimalusi luua ajutine rühm „Linnapeade pakti sõbrad” liikmetele, kes on juba pakti allkirjastanud ja kes võiksid saada toetust pakti propageerimiseks asjaomastes struktuurides nii komitees kui väljaspool seda; |
| --- | --- |

38.

on valmis välja töötama meetmeid, et parandada linnapeade pakti nähtavust oma liikmete seas ja innustab neid liikmeid, kelle vastav kohalik või piirkondlik omavalitsus siiani ei ole veel paktiga liitunud, seda tegema; uurib selleks võimalusi luua ajutine rühm „Linnapeade pakti sõbrad” liikmetele, kes on juba pakti allkirjastanud ja kes võiksid saada toetust pakti propageerimiseks asjaomastes struktuurides nii komitees kui väljaspool seda;

| 39. | juhib tähelepanu asjaolule, et praegune pagulaskriis, mis tuleneb peamiselt sõjast ja majandusraskustest, võib tulevikus muutuda veelgi teravamaks, kui kliimamuutustega edukalt ei võidelda ja selle tagajärjed ohustavad üha arvukamate inimeste ellujäämist; |
| --- | --- |

39.

juhib tähelepanu asjaolule, et praegune pagulaskriis, mis tuleneb peamiselt sõjast ja majandusraskustest, võib tulevikus muutuda veelgi teravamaks, kui kliimamuutustega edukalt ei võidelda ja selle tagajärjed ohustavad üha arvukamate inimeste ellujäämist;

| 40. | lisab lõpetuseks, et linnapeade pakt on vahend, mis võib aidata ELi kodanikele lähemale tuua. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on näidanud oma suutlikkust vabatahtlikult ületada ELi kehtestatud eesmärke. Veelgi paremaid tulemusi on võimalik saavutada vaid siis kui majapidamised ise – võimalik, et kohalike omavalitsuste käivitatud algatuste kaudu – suudavad ise seada endale väiksema, puhtama ja säästvama energiatarbimise eesmärgid nii enda kui ka kogu planeedi hüvanguks. |
| --- | --- |

40.

lisab lõpetuseks, et linnapeade pakt on vahend, mis võib aidata ELi kodanikele lähemale tuua. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on näidanud oma suutlikkust vabatahtlikult ületada ELi kehtestatud eesmärke. Veelgi paremaid tulemusi on võimalik saavutada vaid siis kui majapidamised ise – võimalik, et kohalike omavalitsuste käivitatud algatuste kaudu – suudavad ise seada endale väiksema, puhtama ja säästvama energiatarbimise eesmärgid nii enda kui ka kogu planeedi hüvanguks.

Brüssel, 4. detsember 2015

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

(1)  CdR 1536/2015; CdR 1535/2015; CdR 4084/2014; CdR 2691/2014; CdR 6902/2013; CdR 5810/2013; CdR 140/2011; CdR 408/2010; CdR 164/2010; CdR 241/2008.

1

(2)  Kooskõlas 2030. aasta raamprogrammi eesmärgiga: kasvuhoonegaaside heite vähendamine 40 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Linnapeade pakti allkirjastajad võtavad kohustuse minna kaugemale ELi õigusaktides seatud eesmärkidest.

2

(3)  Linnapeade pakti loojate eesmärk oli vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 20 % võrreldes 1990. aasta tasemega.

3

(4)  http://www.ipcc.ch/publications_and_data/publications_and_data_reports.shtml

4

(5)  CdR 2691/2014.

5

(6)  CdR 89/2009.

6

(7)  CdR 3752/2013.

7

(8)  http://urban-intergroup.eu/wp-content/files_mf/position_paper_smart_cities_public_consultation_2011_en.pdf

8

(9)  CdR 283/2011.

9

---

| 10.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/48 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/48

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus „Panus linnukaitsedirektiivi ja elupaikade direktiivi toimivuskontrolli”

(2016/C 051/10)

| Raportöör: | Roby BIWER (LU/PES). Bettembourgi kommuunivolikogu liige |
| --- | --- |

Raportöör:

Roby BIWER (LU/PES). Bettembourgi kommuunivolikogu liige

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

| 1. | rõhutab, et üks praeguse aja suurimatest keskkonnaalastest väljakutsetest on peatada 2020. aastaks bioloogilise mitmekesisuse ja looduslike elupaikade vähenemine ning ökosüsteemi teenuste kahjustumine ja need taastada; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et üks praeguse aja suurimatest keskkonnaalastest väljakutsetest on peatada 2020. aastaks bioloogilise mitmekesisuse ja looduslike elupaikade vähenemine ning ökosüsteemi teenuste kahjustumine ja need taastada;

| 2. | tuletab meelde, et Euroopa Liidu loodusliku linnustiku kaitse direktiivi (1) ja looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse direktiivi (2) (edaspidi „loodusdirektiivid”) vastavate põhjenduste kohaselt on muu hulgas keskkonna kvaliteedi säilitamine, kaitsmine ja parandamine oluline üldistest huvidest lähtuv eesmärk, mida ühendus taotleb, ja et looduslikult esinevate liikide arvukuse ja nende elupaikade vähenemine kujutab endast tõsist ohtu looduskeskkonna kaitsele; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et Euroopa Liidu loodusliku linnustiku kaitse direktiivi (1) ja looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse direktiivi (2) (edaspidi „loodusdirektiivid”) vastavate põhjenduste kohaselt on muu hulgas keskkonna kvaliteedi säilitamine, kaitsmine ja parandamine oluline üldistest huvidest lähtuv eesmärk, mida ühendus taotleb, ja et looduslikult esinevate liikide arvukuse ja nende elupaikade vähenemine kujutab endast tõsist ohtu looduskeskkonna kaitsele;

| 3. | on mures, et viimaste uuringute, nt looduse seisundit Euroopa Liidus käsitleva aruande (3) kohaselt ei saa lähtuda sellest, et muu hulgas Euroopa Ülemkogu 25. ja 26. märtsil 2010 kinnitatud bioloogilise mitmekesisuse eesmärk aastaks 2020 ainuüksi seni võetud või kavandatud meetmete alusel saavutatakse; |
| --- | --- |

3.

on mures, et viimaste uuringute, nt looduse seisundit Euroopa Liidus käsitleva aruande (3) kohaselt ei saa lähtuda sellest, et muu hulgas Euroopa Ülemkogu 25. ja 26. märtsil 2010 kinnitatud bioloogilise mitmekesisuse eesmärk aastaks 2020 ainuüksi seni võetud või kavandatud meetmete alusel saavutatakse;

| 4. | jagab Euroopa Komisjoni poolt Euroopa bioloogilise mitmekesisuse strateegia (4) raames tehtud oletust, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamiseks ja strateegias sõnastatud üksikeesmärkide saavutamiseks on esmatähtis loodusdirektiive täielikult rakendada; |
| --- | --- |

4.

jagab Euroopa Komisjoni poolt Euroopa bioloogilise mitmekesisuse strateegia (4) raames tehtud oletust, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamiseks ja strateegias sõnastatud üksikeesmärkide saavutamiseks on esmatähtis loodusdirektiive täielikult rakendada;

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on loodusdirektiivide rakendamisel keskne roll, ning on veendunud, et Euroopa Regioonide Komitee eriline kogemus loodusdirektiividega põhineb sellel võtmerollil; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu sellele, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on loodusdirektiivide rakendamisel keskne roll, ning on veendunud, et Euroopa Regioonide Komitee eriline kogemus loodusdirektiividega põhineb sellel võtmerollil;

| 6. | soovib seetõttu oma poliitilise mandaadi alusel kasutada seda loodusdirektiive puudutavat erilist kogemust Euroopa Komisjoni käimasoleva toimivuskontrolli menetluses (5) ning esitab komisjoni tõstatatud küsimuste kohta järgmised seisukohad; |
| --- | --- |

6.

soovib seetõttu oma poliitilise mandaadi alusel kasutada seda loodusdirektiive puudutavat erilist kogemust Euroopa Komisjoni käimasoleva toimivuskontrolli menetluses (5) ning esitab komisjoni tõstatatud küsimuste kohta järgmised seisukohad;

Asjakohasus

| 7. | on seisukohal, et loodusdirektiivide aluseks olevad kaalutlused ja eesmärgid on ka praegu veel asjakohased ja seetõttu on loodusdirektiivid liikide ja nende elupaikade ning elupaigatüüpide kaitsmisel Euroopa Liidus möödapääsmatud; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et loodusdirektiivide aluseks olevad kaalutlused ja eesmärgid on ka praegu veel asjakohased ja seetõttu on loodusdirektiivid liikide ja nende elupaikade ning elupaigatüüpide kaitsmisel Euroopa Liidus möödapääsmatud;

| 8. | rõhutab, et loodusdirektiivides tegeletakse kõigi oluliste liike, nende elupaiku ja elupaigatüüpe Euroopa Liidus ähvardavate ohtudega; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et loodusdirektiivides tegeletakse kõigi oluliste liike, nende elupaiku ja elupaigatüüpe Euroopa Liidus ähvardavate ohtudega;

| 9. | väljendab siiski suurt muret sellepärast, et kõik liikmesriigid ei ole loodusdirektiivide kehtivaid nõudeid veel täielikult rakendanud, ning rõhutab, et Natura 2000 alad ei ole veel täielikult õiguslikult kaitstud, majandamiskavu ei ole sageli veel välja töötatud ega konkreetseid kaitsemeetmeid rakendatud. Komitee soovib, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kaasataks rohkem nende ülesannete täitmisse; |
| --- | --- |

9.

väljendab siiski suurt muret sellepärast, et kõik liikmesriigid ei ole loodusdirektiivide kehtivaid nõudeid veel täielikult rakendanud, ning rõhutab, et Natura 2000 alad ei ole veel täielikult õiguslikult kaitstud, majandamiskavu ei ole sageli veel välja töötatud ega konkreetseid kaitsemeetmeid rakendatud. Komitee soovib, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kaasataks rohkem nende ülesannete täitmisse;

| 10. | juhib tähelepanu sellele, et loodusdirektiivide eesmärk on kõige enam kaitset vajavate liikide, nende elupaikade ja elupaigatüüpide ulatuslik kaitse kõigis poliitikavaldkondades ja et seetõttu seisneb üks tulevane väljakutse looduskaitseküsimuste tugevamas integreerimises ka teistesse poliitikavaldkondadesse, näiteks põllumajanduspoliitikasse, kuna looduskaitse aspekte ei ole neis seni veel optimaalselt arvesse võetud; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu sellele, et loodusdirektiivide eesmärk on kõige enam kaitset vajavate liikide, nende elupaikade ja elupaigatüüpide ulatuslik kaitse kõigis poliitikavaldkondades ja et seetõttu seisneb üks tulevane väljakutse looduskaitseküsimuste tugevamas integreerimises ka teistesse poliitikavaldkondadesse, näiteks põllumajanduspoliitikasse, kuna looduskaitse aspekte ei ole neis seni veel optimaalselt arvesse võetud;

| 11. | peab loodusdirektiive selles kontekstis äärmiselt oluliseks liikide, nende elupaikade ja elupaigatüüpide kaitsmisel nende kohaliku ja piirkondliku tasandi mõjude ja ohtude eest, mis tekivad elupaikade vähenemise või killustumise, saastumise ning võõraste looma- ja taimeliikide levimise tagajärjel; |
| --- | --- |

11.

peab loodusdirektiive selles kontekstis äärmiselt oluliseks liikide, nende elupaikade ja elupaigatüüpide kaitsmisel nende kohaliku ja piirkondliku tasandi mõjude ja ohtude eest, mis tekivad elupaikade vähenemise või killustumise, saastumise ning võõraste looma- ja taimeliikide levimise tagajärjel;

Tõhusus

| 12. | tunnistab, et liikide, nende elupaikade ja elupaigatüüpide seisund on tõestatavalt paranenud valdkondades, kus loodusdirektiivid on rakendatud (6), mistõttu võib lähtuda sellest, et direktiivide eesmärgid on võimalik saavutada nende täieliku rakendamise kaudu; |
| --- | --- |

12.

tunnistab, et liikide, nende elupaikade ja elupaigatüüpide seisund on tõestatavalt paranenud valdkondades, kus loodusdirektiivid on rakendatud (6), mistõttu võib lähtuda sellest, et direktiivide eesmärgid on võimalik saavutada nende täieliku rakendamise kaudu;

| 13. | rõhutab, et paljud looduse seisundit Euroopa Liidus käsitlevas aruandes esitatud konkreetsed näited tõendavad, et liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused täidavad liikide ja elupaikade kaitsmisel otsustavat rolli; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et paljud looduse seisundit Euroopa Liidus käsitlevas aruandes esitatud konkreetsed näited tõendavad, et liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused täidavad liikide ja elupaikade kaitsmisel otsustavat rolli;

| 14. | tunneb suurt muret selle pärast, et loodusdirektiivide rakendamisest tulenevad edusammud liikide ja elupaikade kaitsmisel on piiratud ulatusega ja puudulikud, kuna ülekaaluka osa liikide ja elupaigatüüpide kaitsestaatus on endiselt ebasoodne ja märkimisväärse osa puhul võib see veelgi halveneda; |
| --- | --- |

14.

tunneb suurt muret selle pärast, et loodusdirektiivide rakendamisest tulenevad edusammud liikide ja elupaikade kaitsmisel on piiratud ulatusega ja puudulikud, kuna ülekaaluka osa liikide ja elupaigatüüpide kaitsestaatus on endiselt ebasoodne ja märkimisväärse osa puhul võib see veelgi halveneda;

| 15. | juhib lisaks tähelepanu sellele, et valdkondades, mis jäävad loodusdirektiividega kaitstud valdkondadest väljapoole, ei ole bioloogilise mitmekesisuse areng sama hea kui Natura 2000 võrgustiku raames, mis ilmneb näiteks laialt levinud linnuliikide arvukuse järsus vähenemises; |
| --- | --- |

15.

juhib lisaks tähelepanu sellele, et valdkondades, mis jäävad loodusdirektiividega kaitstud valdkondadest väljapoole, ei ole bioloogilise mitmekesisuse areng sama hea kui Natura 2000 võrgustiku raames, mis ilmneb näiteks laialt levinud linnuliikide arvukuse järsus vähenemises;

| 16. | on veendunud, et eri tüüpi sidusrühmade vaidlusi üksikute kahju tekitada võivate liikide teemal on võimalik lahendada ka majandamiskavades sisalduvate selgete nõuete abil, millega määratakse ühelt poolt kindlaks käitumiskord ja mida teiselt poolt vastavalt rahaliselt ja töötajatega toetatakse, et tagada rahvatervis ja elanikkonna ohutus, vältida tõsist kahju ja vältimatud kahjud hüvitada; |
| --- | --- |

16.

on veendunud, et eri tüüpi sidusrühmade vaidlusi üksikute kahju tekitada võivate liikide teemal on võimalik lahendada ka majandamiskavades sisalduvate selgete nõuete abil, millega määratakse ühelt poolt kindlaks käitumiskord ja mida teiselt poolt vastavalt rahaliselt ja töötajatega toetatakse, et tagada rahvatervis ja elanikkonna ohutus, vältida tõsist kahju ja vältimatud kahjud hüvitada;

| 17. | kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles toetama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi loodusdirektiivide sätete täielikul rakendamisel. See puudutab eelkõige Natura 2000 alade nimetamist ja nende õigusliku kaitse tagamist, aga ka konkreetsete kaitse-eesmärkide kindlaksmääramist, liikide ja elupaikade kaitset praktiliste kaitse- või taastamismeetmete abil ning vajalike rahastamisvahendite kasutamist. Eelkõige tuleb püüda lahendada rahastamisvahendite puudumise probleem ja lihtsustada juurdepääsu olemasolevatele rahastamisallikatele (7); |
| --- | --- |

17.

kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles toetama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi loodusdirektiivide sätete täielikul rakendamisel. See puudutab eelkõige Natura 2000 alade nimetamist ja nende õigusliku kaitse tagamist, aga ka konkreetsete kaitse-eesmärkide kindlaksmääramist, liikide ja elupaikade kaitset praktiliste kaitse- või taastamismeetmete abil ning vajalike rahastamisvahendite kasutamist. Eelkõige tuleb püüda lahendada rahastamisvahendite puudumise probleem ja lihtsustada juurdepääsu olemasolevatele rahastamisallikatele (7);

| 18. | julgustab Euroopa Komisjoni vastu võtma tõhusamaid rakendamissuuniseid ja ajakohastama juba olemasolevaid suuniseid selliselt, et need oleksid kergesti arusaadavad ja ühtse internetiportaali (8) kaudu kättesaadavad liikmesriikide erinevates keeltes, neis võetaks arvesse kehtivat kohtupraktikat ja vajaduse korral eri sektorite iseärasusi; |
| --- | --- |

18.

julgustab Euroopa Komisjoni vastu võtma tõhusamaid rakendamissuuniseid ja ajakohastama juba olemasolevaid suuniseid selliselt, et need oleksid kergesti arusaadavad ja ühtse internetiportaali (8) kaudu kättesaadavad liikmesriikide erinevates keeltes, neis võetaks arvesse kehtivat kohtupraktikat ja vajaduse korral eri sektorite iseärasusi;

| 19. | teeb Euroopa Komisjonile ettepaneku pöörata rohkem tähelepanu teavitamisele, koolitamisele ja teadlikkuse parandamisele eelkõige looduskaitsemeetmete ja Natura 2000 alade kasulikkuse küsimustes ja laiendada näiteks Euroopa Keskkonnaameti praegune vahend Natura 2000 viewer ulatuslikuks geograafiliseks internetipõhiseks teabesüsteemiks, mille abil teavitatakse avalikkust, planeerijaid, maakasutajaid ja teisi osalejaid süstemaatilisel viisil loodusdirektiivide rakendamise kõikidest aspektidest konkreetsel Natura 2000 alal; |
| --- | --- |

19.

teeb Euroopa Komisjonile ettepaneku pöörata rohkem tähelepanu teavitamisele, koolitamisele ja teadlikkuse parandamisele eelkõige looduskaitsemeetmete ja Natura 2000 alade kasulikkuse küsimustes ja laiendada näiteks Euroopa Keskkonnaameti praegune vahend Natura 2000 viewer ulatuslikuks geograafiliseks internetipõhiseks teabesüsteemiks, mille abil teavitatakse avalikkust, planeerijaid, maakasutajaid ja teisi osalejaid süstemaatilisel viisil loodusdirektiivide rakendamise kõikidest aspektidest konkreetsel Natura 2000 alal;

| 20. | on seetõttu veendunud, et avastatud puudusi ning paljude liikide ja elupaigatüüpide muret tekitavat kaitsestaatust ei saa pidada loodusdirektiivide vähese tõhususe tulemuseks, vaid et direktiivid ise on osutunud väga tõhusaks bioloogilise mitmekesisuse kaitse vahendiks; |
| --- | --- |

20.

on seetõttu veendunud, et avastatud puudusi ning paljude liikide ja elupaigatüüpide muret tekitavat kaitsestaatust ei saa pidada loodusdirektiivide vähese tõhususe tulemuseks, vaid et direktiivid ise on osutunud väga tõhusaks bioloogilise mitmekesisuse kaitse vahendiks;

Tulemuslikkus

| 21. | juhib esmalt tähelepanu sellele, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamine on esmajärjekorras ühiskonna ülesanne, mida tuleb täita jätkusuutliku, st püsivalt ja üleilmselt rakendatava majandusmudeli ja eluviisi huvides; |
| --- | --- |

21.

juhib esmalt tähelepanu sellele, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamine on esmajärjekorras ühiskonna ülesanne, mida tuleb täita jätkusuutliku, st püsivalt ja üleilmselt rakendatava majandusmudeli ja eluviisi huvides;

| 22. | rõhutab, et Euroopa Komisjoni avaliku konsultatsiooni käigus (9) ei lugenud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad loodusdirektiive kümne rahaliselt kõige koormava õigusakti hulka; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et Euroopa Komisjoni avaliku konsultatsiooni käigus (9) ei lugenud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad loodusdirektiive kümne rahaliselt kõige koormava õigusakti hulka;

| 23. | peab kahetsusväärseks, et planeerijatel, maakasutajatel ja teistel keskse tähtsusega sektoritel on aeg-ajalt tekkinud näiteks Natura 2000 alade hilinenud ja puuduliku nimetamise tõttu tarbetuid kulusid. Komitee juhib aga samal ajal tähelepanu ka sellele, et kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele tekkivate kulude erinevust on võimalik selgitada sellega, et liikide ja elupaikade mitmekesisus ning vastavalt vajalikud looduskaitsemeetmed võivad olla piirkondlikult ebaühtlaselt jagunenud; |
| --- | --- |

23.

peab kahetsusväärseks, et planeerijatel, maakasutajatel ja teistel keskse tähtsusega sektoritel on aeg-ajalt tekkinud näiteks Natura 2000 alade hilinenud ja puuduliku nimetamise tõttu tarbetuid kulusid. Komitee juhib aga samal ajal tähelepanu ka sellele, et kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele tekkivate kulude erinevust on võimalik selgitada sellega, et liikide ja elupaikade mitmekesisus ning vastavalt vajalikud looduskaitsemeetmed võivad olla piirkondlikult ebaühtlaselt jagunenud;

| 24. | rõhutab, et paljud Natura 2000 alad osutavad kohalikul ja piirkondlikul tasandil tähtsaid ja rahas mõõdetavaid ökosüsteemi teenuseid (10), näiteks tervishoiuteenuste, CO2 säilitamise, tulvavete vastase kaitse, veevarude ja õhu puhastamise või pinnase erosiooni ennetamise vormis; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et paljud Natura 2000 alad osutavad kohalikul ja piirkondlikul tasandil tähtsaid ja rahas mõõdetavaid ökosüsteemi teenuseid (10), näiteks tervishoiuteenuste, CO2 säilitamise, tulvavete vastase kaitse, veevarude ja õhu puhastamise või pinnase erosiooni ennetamise vormis;

| 25. | juhib tähelepanu sellele, et praegused uuringud (11) kinnitavad suurepärast kulutasuvust kohalikul ja piirkondlikul tasandil, kuna keskkonnaalane, sotsiaalne ja majanduslik kasu ületab kaugelt loodusdirektiivide rakendamiskulud; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu sellele, et praegused uuringud (11) kinnitavad suurepärast kulutasuvust kohalikul ja piirkondlikul tasandil, kuna keskkonnaalane, sotsiaalne ja majanduslik kasu ületab kaugelt loodusdirektiivide rakendamiskulud;

| 26. | juhib tähelepanu sellele, milliseid töökohtade ja sissetuleku loomise võimalusi pakub Natura 2000 võrgustik keskkonnaohutu turismi ja looduses puhkamise valdkonnas. Komitee rõhutab, et seejuures on eriti oluline luua uusi ärivõimalusi ebasoodsas olukorras maapiirkondades; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu sellele, milliseid töökohtade ja sissetuleku loomise võimalusi pakub Natura 2000 võrgustik keskkonnaohutu turismi ja looduses puhkamise valdkonnas. Komitee rõhutab, et seejuures on eriti oluline luua uusi ärivõimalusi ebasoodsas olukorras maapiirkondades;

| 27. | on seetõttu arvamusel, et kuigi loodusdirektiivide rakendamine tekitab loomupäraselt kulusid, on need kulud siiski vältimatud bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks, mis on muu hulgas vajalik jätkusuutlikkuse tagamiseks. Lisaks on need kulud komitee arvates proportsionaalsed tunduvalt suurema ja ainult osaliselt rahas mõõdetava kasuga, mida need direktiivid annavad; |
| --- | --- |

27.

on seetõttu arvamusel, et kuigi loodusdirektiivide rakendamine tekitab loomupäraselt kulusid, on need kulud siiski vältimatud bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks, mis on muu hulgas vajalik jätkusuutlikkuse tagamiseks. Lisaks on need kulud komitee arvates proportsionaalsed tunduvalt suurema ja ainult osaliselt rahas mõõdetava kasuga, mida need direktiivid annavad;

Sidusus

| 28. | on veendunud, et mõlemad loodusdirektiivid on eraldi võttes suurepärased näited kokkuvõtlikust, arusaadavast, vastuoludeta ning süstemaatiliselt üles ehitatud ja seega kokkuvõttes eesmärgipärasest õigusaktist; |
| --- | --- |

28.

on veendunud, et mõlemad loodusdirektiivid on eraldi võttes suurepärased näited kokkuvõtlikust, arusaadavast, vastuoludeta ning süstemaatiliselt üles ehitatud ja seega kokkuvõttes eesmärgipärasest õigusaktist;

| 29. | peab mõlemat loodusdirektiivi kokkuvõttes õnnestunud õiguslikeks vahenditeks, kuna need toimivad sarnasel viisil, ei ole teineteisega vastuolus ja täiendavad teineteist otstarbekalt sisuliste kaitsenõuete osas, moodustades ühiselt Natura 2000 alade kaitsesüsteemi; |
| --- | --- |

29.

peab mõlemat loodusdirektiivi kokkuvõttes õnnestunud õiguslikeks vahenditeks, kuna need toimivad sarnasel viisil, ei ole teineteisega vastuolus ja täiendavad teineteist otstarbekalt sisuliste kaitsenõuete osas, moodustades ühiselt Natura 2000 alade kaitsesüsteemi;

| 30. | lähtub sellest, et loodusdirektiivid on kooskõlas teiste ELi keskkonnaalaste õigusaktidega, ja tuletab sellega seoses meelde selgelt sel eesmärgil vastu võetud keskkonnamõju hindamise direktiivi muutmise direktiivi (12). Komitee julgustab aga samal ajal liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi paremini kooskõlastama erinevate keskkonnaalaste õigusaktide rakendamist ja edendama näiteks loamenetluste, seiremeetmete ja aruandekohustuste integreerimist; |
| --- | --- |

30.

lähtub sellest, et loodusdirektiivid on kooskõlas teiste ELi keskkonnaalaste õigusaktidega, ja tuletab sellega seoses meelde selgelt sel eesmärgil vastu võetud keskkonnamõju hindamise direktiivi muutmise direktiivi (12). Komitee julgustab aga samal ajal liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi paremini kooskõlastama erinevate keskkonnaalaste õigusaktide rakendamist ja edendama näiteks loamenetluste, seiremeetmete ja aruandekohustuste integreerimist;

| 31. | on seisukohal, et planeerimisprotsesside kooskõlastamise parandamine loodusdirektiivide ja veepoliitika raamdirektiivi (13) alusel ning vajaduse korral ka keskkonnamõju hindamise direktiivi ja keskkonnamõjude strateegilise hindamise direktiivi (14) alusel võiks olla otstarbekas nii keskkonnakaitse huvides kui ka ülemääraste kulude vältimiseks; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et planeerimisprotsesside kooskõlastamise parandamine loodusdirektiivide ja veepoliitika raamdirektiivi (13) alusel ning vajaduse korral ka keskkonnamõju hindamise direktiivi ja keskkonnamõjude strateegilise hindamise direktiivi (14) alusel võiks olla otstarbekas nii keskkonnakaitse huvides kui ka ülemääraste kulude vältimiseks;

| 32. | kutsub liikmesriike üles tegema kohalike ja piirkondlike omavalitsustega koostööd ja toetama neid uute keskkonnaalaste õigusaktide, nt looduslikku tasakaalu ohustavaid võõrliike käsitleva määruse (15) rakendamisel; |
| --- | --- |

32.

kutsub liikmesriike üles tegema kohalike ja piirkondlike omavalitsustega koostööd ja toetama neid uute keskkonnaalaste õigusaktide, nt looduslikku tasakaalu ohustavaid võõrliike käsitleva määruse (15) rakendamisel;

| 33. | on seisukohal, et kuigi loodusdirektiivid on hästi integreeritud ELi ülejäänud keskkonnalastesse õigusaktidesse, raskendab nende direktiivide eesmärkide saavutamist asjaolu, et Euroopa Liidu teised poliitikavaldkonnad, nagu ühine põllumajanduspoliitika, ühine kalanduspoliitika ning energia- ja transpordipoliitika, ei panusta endiselt piisavalt bioloogilise mitmekesisuse säilitamisse (16); |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et kuigi loodusdirektiivid on hästi integreeritud ELi ülejäänud keskkonnalastesse õigusaktidesse, raskendab nende direktiivide eesmärkide saavutamist asjaolu, et Euroopa Liidu teised poliitikavaldkonnad, nagu ühine põllumajanduspoliitika, ühine kalanduspoliitika ning energia- ja transpordipoliitika, ei panusta endiselt piisavalt bioloogilise mitmekesisuse säilitamisse (16);

| 34. | peab vältimatuks, et struktuuri- ja investeerimisfonde käsitlevasse Euroopa Komisjoni vahearuandesse lisatakse kohustus, mille kohaselt tuleb kõikide ELi toetatud projektide suhtes läbi viia bioloogilisele mitmekesisusele avalduva mõju hindamine (17); |
| --- | --- |

34.

peab vältimatuks, et struktuuri- ja investeerimisfonde käsitlevasse Euroopa Komisjoni vahearuandesse lisatakse kohustus, mille kohaselt tuleb kõikide ELi toetatud projektide suhtes läbi viia bioloogilisele mitmekesisusele avalduva mõju hindamine (17);

| 35. | kutsub Euroopa Komisjoni seoses väljaspool Natura 2000 alasid paiknevate liikide ja elupaikade kaitsega ja liikidega, kelle suhtes ei kohaldata ranget kaitsekorda, lisaks üles esitama Euroopa bioloogilise mitmekesisuse strateegia kohaselt ettepaneku õigusraamistiku kohta, et hoida ära bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste netovähenemine (18); |
| --- | --- |

35.

kutsub Euroopa Komisjoni seoses väljaspool Natura 2000 alasid paiknevate liikide ja elupaikade kaitsega ja liikidega, kelle suhtes ei kohaldata ranget kaitsekorda, lisaks üles esitama Euroopa bioloogilise mitmekesisuse strateegia kohaselt ettepaneku õigusraamistiku kohta, et hoida ära bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste netovähenemine (18);

| 36. | on kogu ülalkirjeldatut silmas pidades veendunud, et loodusdirektiivid on oma suunitluselt sobivad põhieesmärkide saavutamiseks, aga et jõupingutusi tuleb jätkata, et hoida ära bioloogilist mitmekesisust kahjustav tegevus poliitikavaldkondades, mida direktiivide meetmed ei hõlma; |
| --- | --- |

36.

on kogu ülalkirjeldatut silmas pidades veendunud, et loodusdirektiivid on oma suunitluselt sobivad põhieesmärkide saavutamiseks, aga et jõupingutusi tuleb jätkata, et hoida ära bioloogilist mitmekesisust kahjustav tegevus poliitikavaldkondades, mida direktiivide meetmed ei hõlma;

ELi lisaväärtus

| 37. | tunnistab, et loodusdirektiivid on eri liikmesriikide piirkondades märkimisväärselt kaasa aidanud loodus- ja liigikaitse ühtsemale ja mõjusamale käsitlemisele ja kõrgemate miinimumstandardite kehtestamisele nendes õigusvaldkondades; |
| --- | --- |

37.

tunnistab, et loodusdirektiivid on eri liikmesriikide piirkondades märkimisväärselt kaasa aidanud loodus- ja liigikaitse ühtsemale ja mõjusamale käsitlemisele ja kõrgemate miinimumstandardite kehtestamisele nendes õigusvaldkondades;

| 38. | juhib tähelepanu sellele, et liikide ja elupaikade mitmekesisus on Euroopas jagunenud piiriüleselt ja ebaühtlaselt ning et seetõttu eeldab liikmesriikide piire ületav tõhus kaitse kogu ELi hõlmavat lähenemisviisi, mille raames koordineeritakse liikmesriikide tegevust; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu sellele, et liikide ja elupaikade mitmekesisus on Euroopas jagunenud piiriüleselt ja ebaühtlaselt ning et seetõttu eeldab liikmesriikide piire ületav tõhus kaitse kogu ELi hõlmavat lähenemisviisi, mille raames koordineeritakse liikmesriikide tegevust;

| 39. | tuletab meelde, et loodusdirektiivid kujutavad endast olulist vahendit, mille abil on Euroopa Liidul võimalik täita oma rahvusvahelisi kohustusi, mis tulenevad bioloogilise mitmekesisuse konventsioonist ja muudest rahvusvahelistest kokkulepetest, näiteks Berni konventsioonist Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse kohta ning Bonni konventsioonist metsloomade rändliikide kaitse kohta. Seeläbi saab EL ka positiivsel viisil mõjutada bioloogilist mitmekesisust ja elusloodust Euroopa Liidus ja väljaspool; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde, et loodusdirektiivid kujutavad endast olulist vahendit, mille abil on Euroopa Liidul võimalik täita oma rahvusvahelisi kohustusi, mis tulenevad bioloogilise mitmekesisuse konventsioonist ja muudest rahvusvahelistest kokkulepetest, näiteks Berni konventsioonist Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse kohta ning Bonni konventsioonist metsloomade rändliikide kaitse kohta. Seeläbi saab EL ka positiivsel viisil mõjutada bioloogilist mitmekesisust ja elusloodust Euroopa Liidus ja väljaspool;

| 40. | on veendunud, et loodusdirektiivid on otsustaval määral kaasa aidanud ühtsete õiguslike kaitsestandardite kehtestamisele liikmesriikides ja et selle tulemusena on olnud võimalik tagada majandustegevuses osalejatele võrdsete konkurentsitingimustega selge raamistik Euroopa siseturul; |
| --- | --- |

40.

on veendunud, et loodusdirektiivid on otsustaval määral kaasa aidanud ühtsete õiguslike kaitsestandardite kehtestamisele liikmesriikides ja et selle tulemusena on olnud võimalik tagada majandustegevuses osalejatele võrdsete konkurentsitingimustega selge raamistik Euroopa siseturul;

| 41. | rõhutab eelöeldu valguses, et ühtsed Euroopa Liidu tasandi õigusaktid on vajalikumad kui kunagi varem, et saavutada ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia ja rahvusvaheliste konventsioonide eesmärgid, ja et loodusdirektiivid loovad selleks suurepärase aluse; |
| --- | --- |

41.

rõhutab eelöeldu valguses, et ühtsed Euroopa Liidu tasandi õigusaktid on vajalikumad kui kunagi varem, et saavutada ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia ja rahvusvaheliste konventsioonide eesmärgid, ja et loodusdirektiivid loovad selleks suurepärase aluse;

Lõppmärkused

| 42. | on veendunud, et liikide ja elupaikade kaitsega seotud võimalikud probleemid ei tulene loodusdirektiividest endist, vaid on üldjuhul seotud rakendamisega kohalikul, piirkondlikul ja liikmesriigi tasandil; |
| --- | --- |

42.

on veendunud, et liikide ja elupaikade kaitsega seotud võimalikud probleemid ei tulene loodusdirektiividest endist, vaid on üldjuhul seotud rakendamisega kohalikul, piirkondlikul ja liikmesriigi tasandil;

| 43. | ei pea loodusdirektiivide läbivaatamist nimetatud põhjustel soovitavaks, pidades muu hulgas silmas ka seda, et esialgne ebakindlus nende direktiivide tõlgendamisel on vahepeal kõrvaldatud suures osas Euroopa Kohtu kohtupraktika abil; |
| --- | --- |

43.

ei pea loodusdirektiivide läbivaatamist nimetatud põhjustel soovitavaks, pidades muu hulgas silmas ka seda, et esialgne ebakindlus nende direktiivide tõlgendamisel on vahepeal kõrvaldatud suures osas Euroopa Kohtu kohtupraktika abil;

| 44. | peab loodusdirektiivide läbivaatamist otstarbetuks ka seetõttu, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vajavad aega nende direktiivide alusel võimalike ja kavandatud, kuid seni ellu viimata meetmete rakendamiseks (näiteks seni puuduvad majandamiskavad) ja direktiivide potentsiaali veelgi paremaks ärakasutamiseks; |
| --- | --- |

44.

peab loodusdirektiivide läbivaatamist otstarbetuks ka seetõttu, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vajavad aega nende direktiivide alusel võimalike ja kavandatud, kuid seni ellu viimata meetmete rakendamiseks (näiteks seni puuduvad majandamiskavad) ja direktiivide potentsiaali veelgi paremaks ärakasutamiseks;

| 45. | avaldab loodusdirektiivide erinevate kohaldajate huve silmas pidades ka tõsist kahtlust, et kehtivate õigusaktide läbivaatamine võib esmalt kaasa tuua pikaajalised vaidlused õigusaktidest mõjutatud ühiskonnaelus osalejate vahel ja sellele võib järgneda aastakümnete pikkune õiguskindlusetuse periood; |
| --- | --- |

45.

avaldab loodusdirektiivide erinevate kohaldajate huve silmas pidades ka tõsist kahtlust, et kehtivate õigusaktide läbivaatamine võib esmalt kaasa tuua pikaajalised vaidlused õigusaktidest mõjutatud ühiskonnaelus osalejate vahel ja sellele võib järgneda aastakümnete pikkune õiguskindlusetuse periood;

| 46. | väljendab muret üksikute Natura 2000 alade hävitamise ning linnu- ja muude loomaliikide ebaseadusliku tapmise ja püügi senise ulatuse pärast ja on veendunud, et vaja on suuremaid jõupingutusi kõikidel juhtimistasanditel, et jälgida loodusdirektiivide nõuetest kinnipidamist ja neid rakendada; |
| --- | --- |

46.

väljendab muret üksikute Natura 2000 alade hävitamise ning linnu- ja muude loomaliikide ebaseadusliku tapmise ja püügi senise ulatuse pärast ja on veendunud, et vaja on suuremaid jõupingutusi kõikidel juhtimistasanditel, et jälgida loodusdirektiivide nõuetest kinnipidamist ja neid rakendada;

| 47. | peab seetõttu ka vältimatuks, et Euroopa Komisjon suhtub tõsiselt oma rolli Euroopa Liidu õiguse täitmise järelevalvajana, ja kutsub komisjoni sellega seoses üles võtma ELi õiguse kohaldamist puudutavaid kaebusi tõsiselt ja algatama kõhklemata asjaomaseid rikkumismenetlusi; |
| --- | --- |

47.

peab seetõttu ka vältimatuks, et Euroopa Komisjon suhtub tõsiselt oma rolli Euroopa Liidu õiguse täitmise järelevalvajana, ja kutsub komisjoni sellega seoses üles võtma ELi õiguse kohaldamist puudutavaid kaebusi tõsiselt ja algatama kõhklemata asjaomaseid rikkumismenetlusi;

| 48. | soovitab komisjonil kokkuvõttes kasutada toimivuskontrolli menetlust selleks, et tõsta esile loodusdirektiivide veelgi parema rakendamise tähtsust liikmesriikides, ja toetab igat lähenemisviisi, mille liikmesriigid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste direktiivide rakendamisse kaasamiseks valivad. |
| --- | --- |

48.

soovitab komisjonil kokkuvõttes kasutada toimivuskontrolli menetlust selleks, et tõsta esile loodusdirektiivide veelgi parema rakendamise tähtsust liikmesriikides, ja toetab igat lähenemisviisi, mille liikmesriigid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste direktiivide rakendamisse kaasamiseks valivad.

Brüssel, 4. detsember 2015

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

(1)  Direktiiv 2009/147/EÜ (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

1

(2)  Direktiiv 92/43/EMÜ (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

2

(3)  COM(2015) 219 final.

3

(4)  COM(2011) 244 final.

4

(5)  Vt Euroopa Komisjoni mandaati:

5

http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/fitness_check/docs/Mandate%20for%20Nature%20Legislation.pdf

(6)  Vt COM(2015) 219 final.

6

(7)  Vt CdR 112/2010 fin ja CdR 8074/2013.

7

(8)  Vt Euroopa Regioonide Komitee territoriaalse mõju hindamise aruanne 2015.

8

(9)  Vt http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-188_et.htm

9

(10)  Brink, Badura, Bassi et al., Estimating the Overall Economic Value of the Benefits provided by the Natura 2000 Network, 2011.

10

(11)  ELi aruannetest nähtub, et kõikide Natura 2000 alade täielik elluviimine läheks liikmesriikidele maksma ligikaudu 6 miljardit eurot aastas. Sellele vastukaaluks toodavad Natura 2000 alad kuni 300 miljardi euro väärtuses ökosüsteemi teenuseid ja võivad lisaks luua kuni 8 miljonit töökohta.

11

(12)  Direktiiv 2014/52/EL (ELT L 124, 25.4.2014, lk 1).

12

(13)  Direktiiv 2000/60/EÜ (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

13

(14)  Direktiiv 2001/42/EÜ (EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30).

14

(15)  Määrus (EL) nr 1143/2014 (ELT L 317, 4.11.2014, lk 35).

15

(16)  Vt CdR 112/2010 fin; CdR 22/2009 fin ja Euroopa Regioonide Komitee territoriaalse mõju hindamise aruanne 2015 (vastuolud regionaalpoliitikaga).

16

(17)  Vt CdR 4577/2013 fin.

17

(18)  Vt CdR 4577/2013 fin; Euroopa Parlamendi resolutsioon 2011/2307 (INI).

18

---