# Euroopan unionin C 235/2019

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 235 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 62. vuosikerta12. heinäkuu 2019 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 235

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

62. vuosikerta12. heinäkuu 2019

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Neuvosto |
| 2019/C 235/01 | Neuvoston suositus, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019, Euroopan keskuspankin johtokunnan puheenjohtajan nimittämisestä | 1 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

2019/C 235/01

Neuvoston suositus, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019, Euroopan keskuspankin johtokunnan puheenjohtajan nimittämisestä

1

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2019/C 235/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9391 – PGGM/Macquarie/MAGL) (
  1
  ) | 2 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2019/C 235/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9391 – PGGM/Macquarie/MAGL) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan parlamentti |
| 2019/C 235/03 | Euroopan parlamentin puhemiehistön päätös, tehty 1 päivänä heinäkuuta 2019, Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamisohjeiden muuttamisesta | 3 |
| | Euroopan komissio |
| 2019/C 235/04 | Euron kurssi | 5 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan parlamentti

2019/C 235/03

Euroopan parlamentin puhemiehistön päätös, tehty 1 päivänä heinäkuuta 2019, Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamisohjeiden muuttamisesta

3

Euroopan komissio

2019/C 235/04

Euron kurssi

5

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2019/C 235/05 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia: M.9425 – Genstar Capital Partners / TA Associates / Insightsoftware Business) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 6 |
| 2019/C 235/06 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.9390 – Brookfield Asset Management / Oaktree Capital Group) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 8 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2019/C 235/07 | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun erään viinialan nimityksen eritelmän muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen | 9 |
| 2019/C 235/08 | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutietojen julkaiseminen erään viinialan nimityksen osalta | 24 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2019/C 235/05

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia: M.9425 – Genstar Capital Partners / TA Associates / Insightsoftware Business) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

6

2019/C 235/06

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.9390 – Brookfield Asset Management / Oaktree Capital Group) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

8

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2019/C 235/07

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun erään viinialan nimityksen eritelmän muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

9

2019/C 235/08

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutietojen julkaiseminen erään viinialan nimityksen osalta

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

| 12.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 235/1

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019,

Euroopan keskuspankin johtokunnan puheenjohtajan nimittämisestä

(2019/C 235/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 283 artiklan 2 kohdan ja 139 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan N:o 4 sekä erityisesti sen 11.2 artiklan,

SUOSITTAA EUROOPPA-NEUVOSTOLLE ETTÄ:

Christine LAGARDE nimitetään Euroopan keskuspankin johtokunnan puheenjohtajaksi 1 päivänä marraskuuta 2019 alkavaksi kahdeksan vuoden toimikaudeksi.

Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2019.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. LINTILÄ

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 12.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 235/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 235/2

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.9391 – PGGM/Macquarie/MAGL)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2019/C 235/02)

Komissio päätti 4. heinäkuuta 2019 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32019M9391. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32019M9391. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan parlamentti

| 12.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 235/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 235/3

---

EUROOPAN PARLAMENTIN PUHEMIEHISTÖN PÄÄTÖS,

tehty 1 päivänä heinäkuuta 2019,

Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamisohjeiden muuttamisesta

(2019/C 235/03)

EUROOPAN PARLAMENTIN PUHEMIEHISTÖ, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 223 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevat säännöt (1),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin työjärjestyksen 25 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Puhemiehistö hyväksyi 10. joulukuuta 2018 pidetyssä kokouksessaan jäsenten harjoittelijoita koskevia uusia sääntöjä (2), joissa otettiin käyttöön mahdollisuus sallia jäsenryhmien palkata harjoittelijoita ja lisättiin maksun välittäjän hoidettavaksi harjoittelusopimukset, jotka jäsenet ovat tehneet harjoittelijoiden kanssa harjoittelujaksoista siinä jäsenvaltiossa, josta jäsen on valittu Euroopan parlamenttiin. Säännöt tulevat voimaan 2. heinäkuuta 2019. |
| --- | --- |

(1)

Puhemiehistö hyväksyi 10. joulukuuta 2018 pidetyssä kokouksessaan jäsenten harjoittelijoita koskevia uusia sääntöjä (2), joissa otettiin käyttöön mahdollisuus sallia jäsenryhmien palkata harjoittelijoita ja lisättiin maksun välittäjän hoidettavaksi harjoittelusopimukset, jotka jäsenet ovat tehneet harjoittelijoiden kanssa harjoittelujaksoista siinä jäsenvaltiossa, josta jäsen on valittu Euroopan parlamenttiin. Säännöt tulevat voimaan 2. heinäkuuta 2019.

| (2) | Kvestorit hyväksyivät toukokuussa 2019 uuden sähköisen järjestelmän, joka mahdollistaa jäsenten lentomatkakulujen korvausten automatisoinnin (3) ja joka järkeistää, parantaa ja nopeuttaa jäsenten hakemusten hallinnointia. |
| --- | --- |

(2)

Kvestorit hyväksyivät toukokuussa 2019 uuden sähköisen järjestelmän, joka mahdollistaa jäsenten lentomatkakulujen korvausten automatisoinnin (3) ja joka järkeistää, parantaa ja nopeuttaa jäsenten hakemusten hallinnointia.

| (3) | Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamisohjeita (4) (jäljempänä ’soveltamisohjeet’) on mukautettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(3)

Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamisohjeita (4) (jäljempänä ’soveltamisohjeet’) on mukautettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan soveltamisohjeet seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 13 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | lentomatkat: jäsenen nimelle kirjoitetut lentoliput ja kaikki tarkastuskortit tai sähköinen todiste tällaisten lippujen käytöstä;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 13 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

lentomatkat: jäsenen nimelle kirjoitetut lentoliput ja kaikki tarkastuskortit tai sähköinen todiste tällaisten lippujen käytöstä;”;

| b) | korvataan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Jäsen, joka ostaa matkalippunsa Euroopan parlamentin matkatoimistosta, voi omasta aloitteestaan ja allekirjoitettuaan kuitin matkalippujen vastaanottamisesta pyytää, että asiasta vastaava yksikkö korvaa liput suoraan matkatoimistolle. Tällaisissa tapauksissa asiasta vastaava yksikkö voi saada 1 kohdassa luetellut tositteet matkatoimiston varausjärjestelmästä.”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Jäsen, joka ostaa matkalippunsa Euroopan parlamentin matkatoimistosta, voi omasta aloitteestaan ja allekirjoitettuaan kuitin matkalippujen vastaanottamisesta pyytää, että asiasta vastaava yksikkö korvaa liput suoraan matkatoimistolle. Tällaisissa tapauksissa asiasta vastaava yksikkö voi saada 1 kohdassa luetellut tositteet matkatoimiston varausjärjestelmästä.”;

| 2) | Korvataan 34 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

  ”2.   Jäsen voi kirjallisella sopimuksella perustaa muiden jäsenten kanssa jäsenryhmän, joka voi palkata yhden tai useamman yhteisen avustajan tai käyttää yhden tai useamman yhteisen avustajan palveluja 1 kohdan mukaisesti taikka käyttää yhden tai useamman harjoittelijan palveluja. Tällöin asianomaiset jäsenet nimeävät joukostaan yhden tai useamman jäsenen, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus tai esittää palvelukseen ottamista koskeva pyyntö jäsenryhmän puolesta.”; |
| --- | --- |

2)

Korvataan 34 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”2.   Jäsen voi kirjallisella sopimuksella perustaa muiden jäsenten kanssa jäsenryhmän, joka voi palkata yhden tai useamman yhteisen avustajan tai käyttää yhden tai useamman yhteisen avustajan palveluja 1 kohdan mukaisesti taikka käyttää yhden tai useamman harjoittelijan palveluja. Tällöin asianomaiset jäsenet nimeävät joukostaan yhden tai useamman jäsenen, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus tai esittää palvelukseen ottamista koskeva pyyntö jäsenryhmän puolesta.”;

| 3) | Korvataan 35 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Kaikki jäsenen tai jäsenryhmän tekemät työsopimukset ja palvelusopimukset sekä harjoittelusopimukset, jotka koskevat harjoittelijoita jäsenvaltiossa, josta jäsen on valittu Euroopan parlamenttiin, on annettava johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneen maksun välittäjän hoidettavaksi.”; |
| --- | --- |

3)

Korvataan 35 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Kaikki jäsenen tai jäsenryhmän tekemät työsopimukset ja palvelusopimukset sekä harjoittelusopimukset, jotka koskevat harjoittelijoita jäsenvaltiossa, josta jäsen on valittu Euroopan parlamenttiin, on annettava johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneen maksun välittäjän hoidettavaksi.”;

| 4) | Muutetaan 36 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   Jäsenen pyynnöstä parlamentti maksaa poikkeuksellisesti hänen puolestaan nettopalkan suoraan avustajille, joiden kanssa jäsen on tehnyt työsopimuksen. Maksun välittäjän on viipymättä ilmoitettava suoritettavien sosiaaliturvamaksujen ja verojen suuruus asiasta vastaavalle yksikölle ja laadittava palkkalaskelmat.”; |
| --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 36 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Jäsenen pyynnöstä parlamentti maksaa poikkeuksellisesti hänen puolestaan nettopalkan suoraan avustajille, joiden kanssa jäsen on tehnyt työsopimuksen. Maksun välittäjän on viipymättä ilmoitettava suoritettavien sosiaaliturvamaksujen ja verojen suuruus asiasta vastaavalle yksikölle ja laadittava palkkalaskelmat.”;

| b) | kumotaan 5a kohta. |
| --- | --- |

b)

kumotaan 5a kohta.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

---

(1)  Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen vahvistamisesta 28. syyskuuta 2005 tehty Euroopan parlamentin päätös 2005/684/EY, Euratom (EUVL L 262, 7.10.2005, s. 1).

1

(2)  Jäsenten harjoittelijoista 10. joulukuuta 2018 tehty Euroopan parlamentin puhemiehistön päätös.

2

(3)  Kvestorien 13. toukokuuta 2019 päivätty ilmoitus 19/2019.

3

(4)  Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamisohjeista 19. toukokuuta ja 9. heinäkuuta 2008 tehty Euroopan parlamentin puhemiehistön päätös (EUVL C 159, 13.7.2009, s. 1).

4

---

Euroopan komissio

| 12.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 235/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 235/5

---

Euron kurssi (1)

11. heinäkuuta 2019

(2019/C 235/04)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1285 |
| JPY | Japanin jeniä | 121,94 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4673 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,89790 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,5808 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,1114 |
| ISK | Islannin kruunua | 141,90 |
| NOK | Norjan kruunua | 9,6323 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,605 |
| HUF | Unkarin forinttia | 325,83 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,2681 |
| RON | Romanian leuta | 4,7340 |
| TRY | Turkin liiraa | 6,3917 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6154 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4735 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,8264 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6889 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5288 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 324,03 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 15,6500 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,7477 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3940 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 872,35 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6443 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 57,803 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 70,9968 |
| THB | Thaimaan bahtia | 34,549 |
| BRL | Brasilian realia | 4,2169 |
| MXN | Meksikon pesoa | 21,5886 |
| INR | Intian rupiaa | 77,1495 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1285

JPY

Japanin jeniä

121,94

DKK

Tanskan kruunua

7,4673

GBP

Englannin puntaa

0,89790

SEK

Ruotsin kruunua

10,5808

CHF

Sveitsin frangia

1,1114

ISK

Islannin kruunua

141,90

NOK

Norjan kruunua

9,6323

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,605

HUF

Unkarin forinttia

325,83

PLN

Puolan zlotya

4,2681

RON

Romanian leuta

4,7340

TRY

Turkin liiraa

6,3917

AUD

Australian dollaria

1,6154

CAD

Kanadan dollaria

1,4735

HKD

Hongkongin dollaria

8,8264

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6889

SGD

Singaporen dollaria

1,5288

KRW

Etelä-Korean wonia

1 324,03

ZAR

Etelä-Afrikan randia

15,6500

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,7477

HRK

Kroatian kunaa

7,3940

IDR

Indonesian rupiaa

15 872,35

MYR

Malesian ringgitiä

4,6443

PHP

Filippiinien pesoa

57,803

RUB

Venäjän ruplaa

70,9968

THB

Thaimaan bahtia

34,549

BRL

Brasilian realia

4,2169

MXN

Meksikon pesoa

21,5886

INR

Intian rupiaa

77,1495

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 12.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 235/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 235/6

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia: M.9425 – Genstar Capital Partners / TA Associates / Insightsoftware Business)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2019/C 235/05)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Genstar Capital Partners, LLC (Genstar, Yhdysvallat), |
| --- | --- |

—

Genstar Capital Partners, LLC (Genstar, Yhdysvallat),

| — | TA Associates L.P. (TA Associates, Yhdysvallat), |
| --- | --- |

—

TA Associates L.P. (TA Associates, Yhdysvallat),

| — | GS Topco LP (Insightsoftware, Yhdysvallat). |
| --- | --- |

—

GS Topco LP (Insightsoftware, Yhdysvallat).

Genstar ja TA Associates hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä Insightsoftware.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

—   Genstar: sijoitusrahastot, jotka keskittyvät keskisuuriin yrityksiin kohdistuviin velkarahoitteisiin yritysostoihin Yhdysvalloissa. Genstar investoi pääasiassa rahoituspalveluihin, terveydenhuoltoon, teollisuusteknologiaan ja ohjelmistoalaan;

—   TA Associates: Yhdysvaltoihin sijoittautunut pääomasijoitusyhtiö, joka toimii Pohjois-Amerikassa, Euroopassa ja Aasiassa. Ta Associates tekee yritysostoja ja kannattavien kasvuyritysten pääomarakenteen uudelleenjärjestelyjä vähemmistöosuuksien osalta;

—   Insightsoftware: tilinpäätösraportointia ja yritysten suorituskykyä koskevat ohjelmistoratkaisut, joilla tehostetaan rahoitustoimia. Insightsoftware on yrityksen TA Associates määräysvallassa.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.9425 – Genstar Capital Partners / TA Associates / Insightsoftware Business

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

| Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faksi: +32 22964301 |
| Postiosoite: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksi: +32 22964301

Postiosoite:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 12.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 235/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 235/8

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.9390 – Brookfield Asset Management / Oaktree Capital Group)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2019/C 235/06)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Brookfield Asset Management Inc. (”Brookfield”, Yhdysvallat) |
| --- | --- |

—

Brookfield Asset Management Inc. (”Brookfield”, Yhdysvallat)

| — | Oaktree Capital Group Holdings, L.P. (”OCGH”, Yhdysvallat) |
| --- | --- |

—

Oaktree Capital Group Holdings, L.P. (”OCGH”, Yhdysvallat)

| — | Oaktree Capital Group, LLC (”Oaktree”, Yhdysvallat). |
| --- | --- |

—

Oaktree Capital Group, LLC (”Oaktree”, Yhdysvallat).

Oaktree on tällä hetkellä yrityksen OCGH yksinomaisessa määräysvallassa. Keskittymä syntyy siten, että Brookfield ja OCGH hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä Oaktree.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | Brookfield tarjoaa omaisuudenhoitopalveluja ja keskittyy kiinteistöihin, infrastruktuuriin, uusiutuvaan energiaan ja yksityiseen pääomaan. |
| --- | --- |

—

Brookfield tarjoaa omaisuudenhoitopalveluja ja keskittyy kiinteistöihin, infrastruktuuriin, uusiutuvaan energiaan ja yksityiseen pääomaan.

| — | OCGH ja Oaktree ovat osa Oaktree Capital -konsernia, joka tarjoaa omaisuudenhoitopalveluja ja keskittyy yritysluottoinvestointeihin. |
| --- | --- |

—

OCGH ja Oaktree ovat osa Oaktree Capital -konsernia, joka tarjoaa omaisuudenhoitopalveluja ja keskittyy yritysluottoinvestointeihin.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.9390 – Brookfield Asset Management / Oaktree Capital Group

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

| Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faksi: +32 22964301 |
| Postiosoite: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksi: +32 22964301

Postiosoite:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 12.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 235/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 235/9

---

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun erään viinialan nimityksen eritelmän muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2019/C 235/07)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) 98 artiklassa tarkoitetulla tavalla kahden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

TUOTE-ERITELMÄÄN TEHTÄVÄÄ MUUTOSTA KOSKEVA HAKEMUS

”VALLAGARINA”

PGI-IT-A0756-AM03

Hakemuksen jättöpäivä: 20.6.2017

1.   Muutokseen sovellettavat säännöt

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artikla – Muu kuin vähäinen muutos

2.   Muutoksen kuvaus ja perustelut

2.1   Uusien kuohuviiniluokkien lisääminen

Muutos koskee seuraavien uusien kuohuviiniluokkien ja -tyyppien lisäämistä:

| | valkoinen ja rosee ”kuohuviini” |
| --- | --- |

valkoinen ja rosee ”kuohuviini”

| | valkoinen ja rosee ”laatukuohuviini” |
| --- | --- |

valkoinen ja rosee ”laatukuohuviini”

| | valkoinen ”aromaattinen laatukuohuviini”. |
| --- | --- |

valkoinen ”aromaattinen laatukuohuviini”.

Muutoksen mukaisesti

| — | ”kuohuviini” ja ”laatukuohuviini” on valmistettava yksinomaan seuraavista rypälelajikkeista: Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio, Pinot Nero ja Müller Thurgau; Pinot Grigiota lukuun ottamatta etiketissä voidaan ilmoittaa yksi tai kaksi näistä viinirypälelajikkeista |
| --- | --- |

—

”kuohuviini” ja ”laatukuohuviini” on valmistettava yksinomaan seuraavista rypälelajikkeista: Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio, Pinot Nero ja Müller Thurgau; Pinot Grigiota lukuun ottamatta etiketissä voidaan ilmoittaa yksi tai kaksi näistä viinirypälelajikkeista

| — | ”Aromaattinen laatukuohuviini” on valmistettava yksinomaan rypälelajikkeesta Moscato Giallo, joka voidaan ilmoittaa tuotteen kuvauksessa ja esittelyssä. |
| --- | --- |

—

”Aromaattinen laatukuohuviini” on valmistettava yksinomaan rypälelajikkeesta Moscato Giallo, joka voidaan ilmoittaa tuotteen kuvauksessa ja esittelyssä.

Trenton ja Veronan maakunnissa on jo pitkään tuotettu monia merkittäviä kuohuviinejä isoissa säiliöissä tapahtuvan jälkikäymisen avulla (Charmat-prosessi). Tämän muutoshakemuksen tarkoitus on, että näitä viinejä suojellaan paremmin ja että niillä on läheisempi yhteys alkuperäalueeseen sisällyttämällä ne SMM:n ”Vallagarina” tuote-eritelmään. Näin niitä koskisivat samat säännöt, joita on jo pitkään sovellettu hiilihapottomiin ja helmeileviin viineihin.

Mahdollisuudella luokitella nämä tuotteet SMM:n ”Vallagarina” piirin annettaisiin kuluttajille tarkat tiedot tuotteen maantieteellisestä alkuperästä ja perusteltaisiin samalla tuotteen arvon nouseminen hinta-asteikolla yksittäisten pullojen hinnannousun ja sen seurauksena myös käytettävien rypäleiden arvonnousun muodossa.

Lisäksi SMM:n ”Vallagarina” tarjoama maine saisi paikalliset tuotteet erottumaan anonyymien sekoite- ja lajikekuohuviinien suuresta määrästä, jotta niihin ei sovellettaisi vastaavanlaisten tuotteiden runsauteen markkinoilla perustuvaa hintapolitiikkaa.

Maantieteelliseen ympäristöön liittyvän yhteyden kuvaus osoittaa, miten kolmen eri luokan kuohuviinien (kuohuviini, laatukuohuviini ja aromaattinen laatukuohuviini) tuotannolla on pitkät perinteet SMM:n ”Vallagarina” alueella.

Muutos koskee yhtenäisen asiakirjan seuraavia kohtia: 2.3 ”Rypäletuotteiden luokat”, 3.4 ”Viinien kuvaus”, 2.5 ”Erityiset viininvalmistusmenetelmät”, 2.8 ”Yhteys maantieteelliseen alueeseen” sekä tuote-eritelmän 1, 2, 5 ja 6 artiklaa.

2.2   ”Havainnoitaviksi” luokiteltujen uusien lajikkeiden sisällyttäminen rypälelajikkeiden yhdistelmiin

Kuvaus ja perustelut

Kuvaus: Muutos koskee seuraavien lajikkeiden sisällyttämistä SMM:n ”Vallagarina” rypälelajikkeiden yhdistelmään Trenton ja Veronan maakunnissa:

| — | BRONNER* (B) / (Trento) |
| --- | --- |

—

BRONNER* (B) / (Trento)

| — | HELIOS* (B) / (Trento) |
| --- | --- |

—

HELIOS* (B) / (Trento)

| — | JOHANNITER* (B) / (Trento) |
| --- | --- |

—

JOHANNITER* (B) / (Trento)

| — | SOLARIS* (B) / (Trento) |
| --- | --- |

—

SOLARIS* (B) / (Trento)

| — | TURCA (N) / (Trento) |
| --- | --- |

—

TURCA (N) / (Trento)

| — | ANCELLOTTA (N) / (Verona) |
| --- | --- |

—

ANCELLOTTA (N) / (Verona)

| — | GOLDTRAMINER (B) / (Verona) |
| --- | --- |

—

GOLDTRAMINER (B) / (Verona)

| — | GOSEN (N) / (Verona) |
| --- | --- |

—

GOSEN (N) / (Verona)

| — | OSELETA (N) / (Verona) |
| --- | --- |

—

OSELETA (N) / (Verona)

| — | PETIT VERDOT (N) / (Verona) |
| --- | --- |

—

PETIT VERDOT (N) / (Verona)

| — | REBO (N) / (Verona) |
| --- | --- |

—

REBO (N) / (Verona)

| — | ROSSIGNOLA (N) / (Verona) |
| --- | --- |

—

ROSSIGNOLA (N) / (Verona)

| — | SANGIOVESE (N) / (Verona) |
| --- | --- |

—

SANGIOVESE (N) / (Verona)

| — | SAUVIGNON (B) / (Verona) |
| --- | --- |

—

SAUVIGNON (B) / (Verona)

| — | SENNEN (N) / (Verona) |
| --- | --- |

—

SENNEN (N) / (Verona)

| — | SYRAH (N) / (Verona) |
| --- | --- |

—

SYRAH (N) / (Verona)

| — | TREBBIANO GIALLO (N) / (Verona) |
| --- | --- |

—

TREBBIANO GIALLO (N) / (Verona)

| — | TREBBIANO ROMAGNOLO (B) / (Verona) |
| --- | --- |

—

TREBBIANO ROMAGNOLO (B) / (Verona)

| — | VELTLINER (B) / (Verona). |
| --- | --- |

—

VELTLINER (B) / (Verona).

Näiden lajikkeiden käyttö SMM-viinien valmistuksessa on sallittua viiniköynnöslajikkeiden luokittelua koskevan sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla, yhdenmukaisesti Euroopan unionin lainsäädännön kanssa.

Nämä uudet rypälelajikkeet lisätään näin ollen tuote-eritelmään sisältyvien lajikkeiden joukkoon. Edellä olevassa luettelossa tähdellä merkittyjä lajikkeita ovat Vitis vinifera -lajin ja muiden lajien lajienväliset hybridit.

Muutoksella pyritään laajentamaan SMM:n ”Vallagarina” viinien rypälelajikkeiden yhdistelmää sisällyttämällä siihen Trenton ja Veronan maakunnissa viljeltäviä uusia rypälelajikkeita.

Lisäarvo voidaan panna merkille tarjolla olevien SMM:n ”Vallagarina” viinien määrän lisääntymisen ansiosta, koska käytetään uusia lajikkeita, jotka ovat joissakin tapauksissa häviämisvaarassa olleita elvytettyjä vanhoja paikallisia lajikkeita, ja koska edistetään tiettyjä ”kestäviä” lajikkeita, joita varten kasvinsuojeluaineita tarvitaan vain rajoitetusti.

Näitä lajikkeita ei voida käyttää SAN-viinien tuotannossa, mutta muutoksen perusteella ne voidaan ilmoittaa ja niiden myyntiä edistää asiaankuuluvien SMM-viinien merkinnöissä.

Muun muassa kansalliseen lainsäädäntöön hiljattain tehdyt muutokset, joilla lainsäädäntöä yhdenmukaistetaan EU:n lainsäädännön asiaa koskeviin säännöksiin, ovat tarjonneet mahdollisuuden käyttää SMM-viinien valmistukseen Vitis vinifera -lajien lajienvälisten hybridien ja muiden lajien viiniköynnöslajikkeita.

Koska tällaiset lajikkeet ovat luonnostaan vastustuskykyisiä viiniköynnösten merkittävimmille taudinaiheuttajille (viininlehtihome ja viiniköynnöksen härmä), niitä varten tarvitaan vain vähän kemiallista käsittelyä. Tämän erityisominaisuuden vuoksi niitä viljellään pääasiassa herkillä alueilla, kuten koulujen, asuinalueiden, liikuntapaikkojen, pyöräilyreittien ja sairaaloiden läheisyydessä, jotta näillä alueilla varmistetaan terveyden korkeatasoinen suojelu.

Ottaen huomioon näiden innovatiivisten lajikkeiden yllä mainitut ympäristöominaisuudet, niiden viljelyalan kasvu ja niiden viiniyttämisestä saadut hyvät tulokset muutoksella pyritään tarjoamaan myös tällaisille tuotteille tarvittavaa tunnistettavuutta ja suojaa.

Mahdollisuus tuoda markkinoille SMM-viinejä, joiden merkinnöissä mainitaan tällaiset lajikkeet, nostaisi lajikkeiden arvoa.

Näiden lajikkeiden mainitseminen etiketissä yhdessä maantieteellisen merkinnän ”Vallagarina” kanssa nostaisi yksittäisten tuotteiden arvoa. On myös muistettava, että osa kuluttajista ei juurikaan tunne tai arvosta näitä lajikkeita, koska niitä ei tähän asti ole voinut mainita kyseisten viinien merkinnöissä.

Joka tapauksessa tällaisten lajikkeiden käyttö missä tahansa suhteessa on edelleen mahdollista SMM:n ”Vallagarina” valkoviinien tuotannossa.

Muutos koskee yhtenäisen asiakirjan 2.7 kohtaa ”Pääasialliset rypälelajikkeet” ja tuote-eritelmän 2, 5 ja 8 artiklaa.

2.3   Viinin tuotantoa lähialueilla koskevat poikkeukset

Maantieteellinen alue on lisätty ja määritelty jalostustoimien toteuttamista koskevien poikkeusten osalta asiaa koskevan EU:n lainsäädännön säännösten mukaisesti.

Tässä yhteydessä on vahvistettu, että 3 artiklassa määritellyn rypäletuotantoalueen lisäksi viiniä voidaan valmistaa myös Trenton ja Veronan maakuntien koko hallinnollisella alueella.

Lisäksi SMM:ää ”Vallagarina” voidaan valmistaa koko Veneton alueella ja naapurialueella Lombardiassa edellyttäen, että kyseiset tilat voivat osoittaa, että SMM:n ”Vallagarina” viinien valmistusperinne tai niiden jalostaminen helmeileviksi viineiksi on jatkunut katkeamatta viimeiset viisi viinivuotta.

Tällä muutosehdotuksella annetaan siten sovellettavan lainsäädännön mukaisesti sääntöjä, jotka koskevat SMM:n ”Vallagarina” viinien jalostusta myös määritellyn rypäletuotantoalueen viereisillä hallintoalueilla, joihin sisältyvät Veneton ja Lombardian alueet. Jotta kyseisiin tiloihin voidaan soveltaa poikkeusta, jonka nojalla ne voivat valmistaa viiniä ja/tai jalostaa sitä helmeileväksi viiniksi edellä mainituilla hallintoalueilla, jotka ovat suurempia kuin maakunnat, niiden on osoitettava, että ne ovat harjoittaneet katkeamatta tällaista toimintaa SMM:n ”Vallagarina” viinien valmistamiseksi viimeisen viiden viinivuoden aikana.

Tämä poikkeus perustuu vakiintuneeseen perinteeseen, ja se antaa kyseisille tuottajille myös mahdollisuuden käyttää edellä mainituilla rypäletuotantoalueen viereisillä alueilla sijaitsevia tuotantolaitoksia; poikkeusta ei kuitenkaan laajenneta muihin jalostuslaitoksiin, jotta tarvittavia tarkastuksia yksinkertaistetaan.

Tämä muutos koskee yhtenäisen asiakirjan 2.9 kohtaa ”Olennaiset lisäedellytykset” ja tuote-eritelmän 5 artiklaa.

2.4   Tiedot viinien sekoittamista koskevasta viininvalmistusmenetelmästä

Viinien ja rypäleiden puristemehun sekoittamista koskevaan viininvalmistusmenetelmään liittyvä 5 artikla on muotoiltava uudelleen, jotta ei olisi mahdollisuutta käyttää edes osittain viinejä, jotka ovat peräisin muista rypälelajikkeista kuin niistä, joita voidaan viljellä Trenton ja Veronan maakunnissa.

Muutoksen tarkoituksena on antaa toimijoille selkeämpiä tietoja perinteisen sekoitusmenetelmän käyttömahdollisuuksista, jotka ovat aiempaa rajallisemmat. Selvennyksellä pyritään estämään se, että muiden kuin kyseisissä maakunnissa viljeltävien rypäleiden käyttäminen sekoitusmenetelmässä vaikuttaisi haitallisesti näiden viinien luonnehdintaan ja tyypillisiin ominaisuuksiin.

Muutos koskee yhtenäisen asiakirjan 2.5 kohtaa ”Viininvalmistusmenetelmät:” ja tuote-eritelmän 5 artiklaa.

2.5   ”Pinot Grigio” -lajikkeen poistaminen

”Pinot Grigio” -rypälelajikkeeseen ei voida enää viitata SMM:n ”Vallagarina” hiilihapottomien, helmeilevien viinien ja kuohuviinien nimissä ja kuvauksessa siinäkään tapauksessa, että etiketissä määritellään kaksi rypälelajiketta.

”Pinot Grigio” -lajiketta koskevan viittauksen poistaminen liittyy rinnakkaiseen pyyntöön suojella suojattua alkuperänimitystä ”Delle Venezie”, jolle on varattu tämä lajiketyyppi. Tämä päätös on sovittu tuotantoketjussa, ja sen tavoitteena on myöntää korkein alkuperänimityksen asema viinille, jota saadaan Pinot Grigio -lajikkeesta, koska tämä on Koillis-Italian erottuvin ja edustavin lajike.

Tämä muutos koskee yhtenäisen asiakirjan kohtia 2.4 ”Viinien kuvaus”, 2.7 ”Pääasialliset rypälelajikkeet” ja 2.9 ”Olennaiset lisäedellytykset” sekä tuote-eritelmän 2 ja 7 artiklaa.

2.6   Valvontaelintä koskevien tietojen päivittäminen

Valvontaelintä koskevat tiedot on päivitetty: valvontaelimeksi ilmoitetaan Trenton kauppa-, teollisuus-, käsiteollisuus- ja maatalouskamari maatalous-, elintarvike- ja metsätalousministeriön sijasta.

Muutos perustuu siihen, että Trenton kauppa-, teollisuus-, käsiteollisuus- ja maatalouskamari otti tehtäväkseen hoitaa SMM:n ”Vallagarina” tuotantoketjun tarkastukset maatalous-, elintarvike- ja metsätalousministeriön sijasta 1. elokuuta 2012 alkaen.

Muutos koskee tuote-eritelmän 9 artiklaa, eikä se vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Tuotteen nimi

Vallagarina

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SMM – suojattu maantieteellinen merkintä

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

| 4. | Kuohuviini |
| --- | --- |

4.

| 5. | Laatukuohuviini |
| --- | --- |

5.

| 6. | Aromaattinen laatukuohuviini |
| --- | --- |

6.

| 8. | Helmeilevä viini |
| --- | --- |

8.

4.   Viinin/viinien kuvaus

”Vallagarina” Bianco – Luokat viini (1) ja helmeilevä viini (8), mukaan lukien maininta yhdestä tai kahdesta rypälelajikkeesta, paitsi Pinot Grigio.

Erityyppisten valkoviinien värivalikoima on laaja ja vaihtelee oljenkeltaisesta kullankeltaiseen. Niissä saattaa olla myös aavistus vaaleanvihreää tai kuparinsävyä. Ne ovat hienoaromisia ja niissä on hedelmäisiä ja joskus aromaattisia sävyjä, jotka heijastavat viinissä käytettyä pääasiallista rypälelajiketta. Maku on tasapainoinen ja hyvärakenteinen ja vaihtelee kuivasta makeaan. Alkoholipitoisuuden ja happamuuden välillä on hyvä tasapaino.

Helmeilevissä valkoviineissä hiilidioksidi lisää viinin raikkautta ja eloisuutta.

Niissä valkoviiniluokissa ja -tyypeissä, joissa ilmoitetaan yhden tai kahden rypälelajikkeen nimi, on oltava viinin valmistuksessa käytetyn rypälelajikkeen tai käytettyjen rypälelajikkeiden aistinvaraiset ominaisuudet erityisesti, kun kyse on väriominaisuuksista.

Viinin valmistaminen kahden samanvärisen lajikkeen rypäleitä käyttämällä on vakiintunut ja yleinen käytäntö. Jotta varmistetaan, että nämä viinit heijastavat molempien niiden rypälelajikkeiden ominaisuuksia, joista ne on valmistettu, vähemmän käytetyn rypälelajikkeen osuuden on edelleen oltava yli 15 prosenttia kokonaismäärästä, ja lajikkeet on ilmoitettava etiketissä alenevassa järjestyksessä käytettyjen rypäleiden määrän osalta.

Kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina vähintään: 9,0 %;

Sokeriton uutos vähintään: 14,0 g/l.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | 3,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

3,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

Analyyttiset parametrit, joita ei ole mainittu, ovat kansallisessa ja unionin lainsäädännössä vahvistettujen raja-arvojen mukaisia.

”Vallagarina” Rosato – Luokat viini (1) ja helmeilevä viini (8), mukaan lukien maininta yhdestä tai kahdesta rypälelajikkeesta, paitsi Pinot Grigio

Nämä roseeviinit ovat juomavalmiita tuotteita, jotka on valmistettu pääosin rypälelajikkeista Schiava ja Merlot.

Niiden väri vaihtelee vaaleanpunaisen eri sävyjen välillä riippuen valmistusmenetelmästä ja siitä, kuinka kauan kontakti kuorten kanssa kestää. Niiden aromi on hienostunut, hedelmäinen ja muistuttaa metsämarjoja; maku vaihtelee kuivasta makeaan, ja sille on tunnusomaista erityinen raikkaus ja helppo juotavuus, erityisesti helmeilevissä viineissä.

Helmeilevissä roseeviineissä hiilidioksidi lisää viinin raikkautta ja eloisuutta.

Niissä viiniluokissa ja -tyypeissä, joissa ilmoitetaan yksi tai kaksi rypälelajiketta, on oltava viinin valmistuksessa käytetyn rypälelajikkeen tai käytettyjen rypälelajikkeiden aistinvaraiset ominaisuudet erityisesti, kun kyse on väriominaisuuksista.

Viinin valmistaminen käyttämällä kahden samanvärisen lajikkeen rypäleitä on vakiintunut ja yleinen käytäntö. Jotta varmistetaan, että nämä viinit heijastavat molempien niiden rypälelajikkeiden ominaisuuksia, joista ne on valmistettu, vähemmän käytetyn rypälelajikkeen osuuden on edelleen oltava yli 15 prosenttia kokonaismäärästä, ja lajikkeet on ilmoitettava etiketissä alenevassa järjestyksessä käytettyjen rypäleiden määrän osalta.

Kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina vähintään: 9,0 %;

Sokeriton uutos vähintään: 15,0 g/l.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | 3,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

3,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

Analyyttiset parametrit, joita ei ole mainittu, ovat kansallisessa ja unionin lainsäädännössä vahvistettujen raja-arvojen mukaisia.

”Vallagarina” Rosso – Luokat viini (1) ja helmeilevä viini (8), mukaan lukien maininta yhdestä tai kahdesta rypälelajikkeesta

Viinien väri vaihtelee rubiininpunaisen eri sävyjen välillä. Iäkkäämmissä viineissä saattaa olla oranssin vivahteita.

Aromi on hedelmäinen, ja siinä on joskus hienostuneita vivahteita, jotka kehittyvät, jos viini on saanut ikääntyä. Maku on tasapainoinen ja vaihtelee kuivasta makeaan. Novellossa on aromeja ja makuja, jotka liittyvät hiilidioksidikäymiseen (maserointi) perustuvaan tekniikkaan, jota käytetään viinin valmistukseen rypäleistä.

Helmeilevissä punaviineissä hiilidioksidi antaa viinille raikkautta ja eloisuutta.

Niissä punaviiniluokissa ja -tyypeissä, joissa ilmoitetaan yksi tai kaksi rypälelajiketta, on oltava viinin valmistuksessa käytetyn rypälelajikkeen tai käytettyjen rypälelajikkeiden aistinvaraiset ominaisuudet erityisesti, kun kyse on väriominaisuuksista.

Viinin valmistaminen käyttämällä kahden samanvärisen lajikkeen rypäleitä on vakiintunut ja yleinen käytäntö. Jotta varmistetaan, että nämä viinit heijastavat molempien niiden rypälelajikkeiden ominaisuuksia, joista ne on valmistettu, vähemmän käytetyn rypälelajikkeen osuuden on edelleen oltava yli 15 prosenttia kokonaismäärästä, ja lajikkeet on ilmoitettava etiketissä alenevassa järjestyksessä käytettyjen rypäleiden määrän osalta.

Kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina vähintään:

| — | 11,0 % ”Novello”-tyypissä |
| --- | --- |

—

11,0 % ”Novello”-tyypissä

| — | 9,0 % muissa tyypeissä |
| --- | --- |

—

9,0 % muissa tyypeissä

Sokeriton uutos vähintään: 18,0 g/l.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | 3,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

3,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

Analyyttiset parametrit, joita ei ole mainittu, ovat kansallisessa ja unionin lainsäädännössä vahvistettujen raja-arvojen mukaisia.

”Vallagarina” Bianco – Luokat kuohuviini (4) ja laatukuohuviini (5), mukaan lukien maininta yhdestä tai kahdesta rypälelajikkeesta, paitsi Pinot Grigio

Tällaisia voidaan valmistaa vain lajikkeesta Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio, Pinot Nero tai Müller Thurgau tai niiden yhdistelmästä.

Viinien väri vaihtelee oljenkeltaisesta kullankeltaiseen. Niissä saattaa olla myös aavistus vaaleanvihreää sekä hienojakoista ja pitkäkestoista vaahtoa; ne ovat hienoaromisia, joskus hedelmäisiä, ja niissä voi olla aavistus hiivan aromia.

Maku on eloisa ja tasapainoinen ja vaihtelee luonnollisesti kuivasta (brut nature) makeaan.

Helmeilevien valkoviinien luokissa ja tyypeissä, joissa ilmoitetaan yksi tai kaksi rypälelajiketta, on oltava viinin valmistuksessa käytetyn rypälelajikkeen tai käytettyjen rypälelajikkeiden aistinvaraiset ominaisuudet erityisesti, kun kyse on väriominaisuuksista, lukuun ottamatta Pinot Nero -rypäleitä, jotka käyvät ilman kuoria ja joita käytetään kuohuviinien ja laatukuohuviinien valmistukseen.

Viinin valmistaminen käyttämällä kahden samanvärisen lajikkeen rypäleitä on vakiintunut ja yleinen käytäntö. Jotta varmistetaan, että nämä viinit heijastavat molempien niiden rypälelajikkeiden ominaisuuksia, joista ne on valmistettu, vähemmän käytetyn rypälelajikkeen osuuden on edelleen oltava yli 15 prosenttia kokonaismäärästä, ja lajikkeet on ilmoitettava etiketissä alenevassa järjestyksessä käytettyjen rypäleiden määrän osalta.

Kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina vähintään: 11,0 %;

Sokeriton uutos vähintään: 14,0 g/l.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 10,5 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

10,5

Vähimmäishappopitoisuus

4,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

Analyyttiset parametrit, joita ei ole mainittu, ovat kansallisessa ja unionin lainsäädännössä vahvistettujen raja-arvojen mukaisia.

”Vallagarina” Rosato – Luokat kuohuviini (4) ja laatukuohuviini (5), mukaan lukien maininta yhdestä tai kahdesta rypälelajikkeesta, paitsi Pinot Grigio

Tällaisia voidaan valmistaa vain viineistä, jotka on valmistettu lajikkeesta Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio, Pinot Nero ja Müller Thurgau tai niiden yhdistelmästä.

Roseekuohuviinien väri vaihtelee vaaleanpunaisen eri sävyjen välillä ja niissä on hienojakoista ja pitkäkestoista vaahtoa; ne ovat hienoaromisia, joskus hedelmäisiä, ja niissä voi olla aavistus hiivan aromia.

Maku on eloisa ja tasapainoinen ja vaihtelee luonnollisesti kuivasta (brut nature) makeaan.

Niissä roseekuohuviinien luokissa ja tyypeissä, joissa ilmoitetaan yksi tai kaksi rypälelajiketta, on oltava kulutukseen saatettaessa edellä mainittujen ominaisuuksien lisäksi viinin valmistuksessa käytetyn rypälelajikkeen tai käytettyjen rypälelajikkeiden aistinvaraiset ominaisuudet.

Viinin valmistaminen käyttämällä kahden samanvärisen lajikkeen rypäleitä on vakiintunut ja yleinen käytäntö. Jotta varmistetaan, että nämä viinit heijastavat molempien niiden rypälelajikkeiden ominaisuuksia, joista ne on valmistettu, vähemmän käytetyn rypälelajikkeen osuuden on edelleen oltava yli 15 prosenttia kokonaismäärästä, ja lajikkeet on ilmoitettava etiketissä alenevassa järjestyksessä käytettyjen rypäleiden määrän osalta.

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11,0 %;

Sokeriton uutos vähintään: 14,0 g/l.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 10,5 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

10,5

Vähimmäishappopitoisuus

4,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

Analyyttiset parametrit, joita ei ole mainittu, ovat kansallisessa ja unionin lainsäädännössä vahvistettujen raja-arvojen mukaisia.

”Vallagarina” Bianco – Luokka aromaattinen laatukuohuviini (6), mukaan lukien maininta Moscato Giallo -rypälelajikkeesta.

Tätä viinityyppiä voidaan valmistaa ainoastaan Moscato Giallo -lajikkeen rypäleen puristemehusta tai osittain käyneestä rypäleen puristemehusta.

Aromaattisen laatukuohuviinin väri vaihtelee oljenkeltaisesta kullankeltaiseen. Siinä saattaa olla myös aavistus vaaleanvihreää sekä hienojakoista ja pitkäkestoista vaahtoa. Aromi on aromaattinen, hienoarominen ja Moscatolle tyypillinen, ja maku on eloisa, ja vaihtelee erittäin kuivasta (extra brut) makeaan.

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11,0 %;

Sokeriton uutos vähintään: 14,0 g/l.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 6,0 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 5,0 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

6,0

Vähimmäishappopitoisuus

5,0 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

Analyyttiset parametrit, joita ei ole mainittu, ovat kansallisessa ja unionin lainsäädännössä vahvistettujen raja-arvojen mukaisia.

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   
  Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Viininvalmistusmenetelmä, jossa sekoitetaan rypäleiden puristemehua ja viinejä

Asianomaiset viininvalmistusmenetelmien rajoitukset

Tuote-eritelmässä sallitaan puristemehun ja viinien sekoittaminen (enintään 15 %) asiaankuuluvan Euroopan unionin lainsäädännön mukaisesti myös muilta Italian viinintuotantoalueilta peräisin olevien viininrypäleiden puristemehun ja viinien kanssa, jos nämä on valmistettu muista kuin aromaattisista rypälelajikkeista, jotka on luokiteltu ”viljelyyn soveltuviksi” tai ”havainnoitaviksi” Trenton ja Veronan maakunnissa.

Viininvalmistusmenetelmä, jossa viinistä jalostetaan kuohuviiniä

Asianomaiset viininvalmistusmenetelmien rajoitukset

Kuohuviiniksi jalostaminen sallitaan ainoastaan suurissa säiliöissä (autoklaaveissa) tapahtuvan jälkikäymisen avulla.

b.   
  Enimmäistuotokset

”Vallagarina” Bianco, Rosato ja Rosso, joissa ei mainita rypälelajiketta

23 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

”Vallagarina”-viinit, joissa määritellään rypälelajike, kun kyse on Veronan maakunnassa korjatuista rypäleistä

23 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

”Vallagarina”-viinit, joissa määritellään rypälelajike, kun kyse on Trenton maakunnassa korjatuista rypäleistä

19 500 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Vallagarina-viinien valmistukseen käytettyjen rypäleiden tuotantoalueeseen kuuluvat:

| — | Kuntien Ala, Aldeno, Avio, Besenello, Brentonico, Calliano, Cimone, Garniga, Isera, Mori, Nogaredo, Nomi, Pomarolo, Rovereto, Terragnolo, Trambileno, Vallarsa, Villa Lagarina ja Volano koko hallinnollinen alue Trenton autonomisessa maakunnassa |
| --- | --- |

—

Kuntien Ala, Aldeno, Avio, Besenello, Brentonico, Calliano, Cimone, Garniga, Isera, Mori, Nogaredo, Nomi, Pomarolo, Rovereto, Terragnolo, Trambileno, Vallarsa, Villa Lagarina ja Volano koko hallinnollinen alue Trenton autonomisessa maakunnassa

| — | Kuntien Brentino Belluno, Dolcè ja Rivoli Veronese määritelty alueen osa Veronan maakunnassa. |
| --- | --- |

—

Kuntien Brentino Belluno, Dolcè ja Rivoli Veronese määritelty alueen osa Veronan maakunnassa.

Tuotantoalue käsittää alueen, joka on maantieteellisesti ja historiallisesti tunnettu nimellä ”Vallagarina” ja joka sijaitsee Adige-joen varrella noin 60 pituisella etäisyydellä Trenton ja Veronan maakuntien välillä.

Alue kuuluu EU:n viininviljelyvyöhykkeeseen C I (Trenton maakunnan alueella) ja C II (Veronan maakunnan alueella).

7.   Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

| | Grapariol B. |
| --- | --- |

Grapariol B.

| | Gosen N. |
| --- | --- |

Gosen N.

| | Goldtraminer B. |
| --- | --- |

Goldtraminer B.

| | Garganega B. – Garganego |
| --- | --- |

Garganega B. – Garganego

| | Franconia N. |
| --- | --- |

Franconia N.

| | Forsellina N. |
| --- | --- |

Forsellina N.

| | Maor B. |
| --- | --- |

Maor B.

| | Manzoni Bianco B. – Incrocio Manzoni 6.0.13 B. |
| --- | --- |

Manzoni Bianco B. – Incrocio Manzoni 6.0.13 B.

| | Malvasia Istriana B. – Malvasia |
| --- | --- |

Malvasia Istriana B. – Malvasia

| | Malvasia Bianca Lunga B. – Malvoisier |
| --- | --- |

Malvasia Bianca Lunga B. – Malvoisier

| | Corbina N. – Corbinella |
| --- | --- |

Corbina N. – Corbinella

| | Chardonnay B. |
| --- | --- |

Chardonnay B.

| | Lagrein N. |
| --- | --- |

Lagrein N.

| | Lagarino B. |
| --- | --- |

Lagarino B.

| | Kerner B. |
| --- | --- |

Kerner B.

| | Johanniter B. |
| --- | --- |

Johanniter B.

| | Helios B. |
| --- | --- |

Helios B.

| | Groppello di Revò N. – Groppello |
| --- | --- |

Groppello di Revò N. – Groppello

| | Bianchetta Trevigiana B. – Bianchetta |
| --- | --- |

Bianchetta Trevigiana B. – Bianchetta

| | Barbera N. |
| --- | --- |

Barbera N.

| | Durella B. – Durello |
| --- | --- |

Durella B. – Durello

| | Dindarella N. |
| --- | --- |

Dindarella N.

| | Croatina N. – Bonarda |
| --- | --- |

Croatina N. – Bonarda

| | Corvinone N. |
| --- | --- |

Corvinone N.

| | Corvina N. – Cruina |
| --- | --- |

Corvina N. – Cruina

| | Cortese B. – Bianca Fernanda |
| --- | --- |

Cortese B. – Bianca Fernanda

| | Ancellotta N. – Lancellotta |
| --- | --- |

Ancellotta N. – Lancellotta

| | Casetta N. |
| --- | --- |

Casetta N.

| | Carmenère N. – Cabernet Nostrano |
| --- | --- |

Carmenère N. – Cabernet Nostrano

| | Cabernet Sauvignon N. – Cabernet |
| --- | --- |

Cabernet Sauvignon N. – Cabernet

| | Cabernet Franc N. – Cabernet |
| --- | --- |

Cabernet Franc N. – Cabernet

| | Bronner B. |
| --- | --- |

Bronner B.

| | Verdealbara B. |
| --- | --- |

Verdealbara B.

| | Veltliner B. – Grüner Veltliner |
| --- | --- |

Veltliner B. – Grüner Veltliner

| | Turchetta N. |
| --- | --- |

Turchetta N.

| | Tocai Friulano B. – Tuchì |
| --- | --- |

Tocai Friulano B. – Tuchì

| | Moscato Bianco B. – Moscato Reale |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. – Moscato Reale

| | Teroldego N. |
| --- | --- |

Teroldego N.

| | Syrah N. – Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N. – Shiraz

| | Sylvaner Verde B. – Sylvaner |
| --- | --- |

Sylvaner Verde B. – Sylvaner

| | Spigamonti N. |
| --- | --- |

Spigamonti N.

| | Solaris B. |
| --- | --- |

Solaris B.

| | Sennen N. |
| --- | --- |

Sennen N.

| | Schiava Grossa N. – Großvernatsch |
| --- | --- |

Schiava Grossa N. – Großvernatsch

| | Schiava Grigia N. – Grauvernatsch |
| --- | --- |

Schiava Grigia N. – Grauvernatsch

| | Riesling Renano B. – Riesling |
| --- | --- |

Riesling Renano B. – Riesling

| | Riesling Italico B. – Welschriesling |
| --- | --- |

Riesling Italico B. – Welschriesling

| | Rebo N. |
| --- | --- |

Rebo N.

| | Raboso Veronese N. – Raboso |
| --- | --- |

Raboso Veronese N. – Raboso

| | Turca N. |
| --- | --- |

Turca N.

| | Trebbiano Toscano B. – Procanico |
| --- | --- |

Trebbiano Toscano B. – Procanico

| | Trebbiano Romagnolo B. – Trebbiano |
| --- | --- |

Trebbiano Romagnolo B. – Trebbiano

| | Trebbiano Giallo B. – Rossetto |
| --- | --- |

Trebbiano Giallo B. – Rossetto

| | Trebbiano di Soave B. – Turbiana |
| --- | --- |

Trebbiano di Soave B. – Turbiana

| | Traminer Aromatico Rs. – Gewürztraminer |
| --- | --- |

Traminer Aromatico Rs. – Gewürztraminer

| | Petit Verdot N. |
| --- | --- |

Petit Verdot N.

| | Pavana N. |
| --- | --- |

Pavana N.

| | Paolina B. |
| --- | --- |

Paolina B.

| | Oseleta N. |
| --- | --- |

Oseleta N.

| | Nosiola B. |
| --- | --- |

Nosiola B.

| | Schiava Gentile N. – Mittervernatsch |
| --- | --- |

Schiava Gentile N. – Mittervernatsch

| | Sauvignon B. – Sauvignon Blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B. – Sauvignon Blanc

| | Sangiovese N. – Sangioveto |
| --- | --- |

Sangiovese N. – Sangioveto

| | Saint Laurent N. |
| --- | --- |

Saint Laurent N.

| | Rossignola N. – Rossetta |
| --- | --- |

Rossignola N. – Rossetta

| | Rossara N. |
| --- | --- |

Rossara N.

| | Rondinella N. |
| --- | --- |

Rondinella N.

| | Molinara N. |
| --- | --- |

Molinara N.

| | Meunier N. |
| --- | --- |

Meunier N.

| | Merlot N. |
| --- | --- |

Merlot N.

| | Marzemino N. – Berzemino |
| --- | --- |

Marzemino N. – Berzemino

| | Marzemina Grossa N. – Marzemina Bastarda |
| --- | --- |

Marzemina Grossa N. – Marzemina Bastarda

| | Pinot Nero N. – Pinot |
| --- | --- |

Pinot Nero N. – Pinot

| | Pinot Grigio – Pinot |
| --- | --- |

Pinot Grigio – Pinot

| | Pinot Bianco B. – Pinot |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. – Pinot

| | Lambrusco a Foglia Frastagliata N. – Enantio N. |
| --- | --- |

Lambrusco a Foglia Frastagliata N. – Enantio N.

| | Negrara N. |
| --- | --- |

Negrara N.

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

SMM ”Vallagarina” – kaikki tuoteluokat: viini (1), kuohuviini (4), laatukuohuviini (5), aromaattinen laatukuohuviini (6), helmeilevä viini (8)

Yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät tekijät

Vallagarina käsittää alueen, joka sijaitsee Adige-joen varrella Trenton ja Veronan maakuntien välillä. Viininviljely on tämän alueen tärkein maatalouden muoto, myös maiseman kannalta. Alueella on tyypillinen jääkauden seurauksena syntyneiden suurten laaksojen muoto, ja rinteet ovat jyrkät ja pystysuorien kallioseinämien ympäröimät. Viiniköynnökset peittävät maan 100–700 metrin korkeudessa merenpinnan yläpuolella. Laakson pohjan maaperä koostuu alluviaalisista kerrostumista, joiden rakenne on pääasiassa savea ja hiekkaa ja joissa on suuri osuus hienorakenteista hiekkaa; kiviä ei yleensä ole, lukuun ottamatta muutamia tulva-alueita alluviaalikeilojen lähellä. Maaperä on melko nuorta, syvän ja erittäin syvän välillä, ja maalaji vaihtelee hieta- ja hiesutyypin maista hiekkaan ja hiesuun, ja kalkkikivipitoisuus on usein korkea; vedenpoisto on yleensä hyvä. Mäkinen alue koostuu kalkkikartioista, joissa on yleensä korkea karbonaattipitoisuus ja paljon kiviä. Iseran ja Brentonicon välissä sijaitsevilla kukkuloilla on basalttikerroksista peräisin olevaa maa-ainesta. Jos rinteet ovat jyrkempiä, maaperä on pengerretty kivimuureilla. Vallagarina on Alppien ilmaston ja lauhkeamman Veneton Esialppien ilmaston välinen siirtymäalue. Kesät ovat kuumia, mutta varsinkin loppukesällä mäkisten alueiden lämpötila vaihtelee huomattavasti päivän ja yön välillä. Talvet ovat kylmiä ja lämpötilat voivat laskea alle nollaan; pohjoisempana olevien alueiden lämpötilat ovat korkeampia lähistöllä sijaitsevan Gardajärven aiheuttamien lämpöolosuhteiden vuoksi. Sademäärä on tyypillinen Välimeren alueelle, jolla vuotuiset keskiarvot ovat 850–1 000 mm.

Yhteyden kannalta merkitykselliset historialliset ja inhimilliset tekijät

Viiniköynnösten kasvatus alueella juontaa juurensa paleovenetolaisen tai etruskilaisen ja reetialaisen sivilisaation aikaan (7.–5. vuosisata eaa.). Jo antiikin Rooman aikoina alueen pohjoisen ja eteläisen Euroopan välinen strateginen sijainti tarjosi mahdollisuuksia viinien levittämiselle markkinoille molempiin suuntiin. Merkittävä todiste on toiselta tai kolmannelta vuosisadalta eaa. peräisin oleva Trenton viinikauppiaalle Publius Tenatius Essimnukselle omistettu hautapaasi, joka löytyi Saksassa Passausta. Viininviljely alueella lisääntyi merkittävästi, kun se liitettiin Venetsian tasavaltaan. Marzeminon-lajike otettiin käyttöön Vallagarinassa samassa yhteydessä. Viininviljely menetti sen jälkeen merkitystään, kun paikalliset viljelijät alkoivat viljellä silkkiäispuun marjoja silkkiäistoukkien ruokkimiseksi. Viinikirvan tuhojen ja sodan jälkeinen uudelleenrakentaminen tarjosi Vallagarinalle mahdollisuuden saada takaisin asemansa kansallisessa viinintuotannossa jo 1950-luvulta lähtien. Todisteet osoittavat, että nimitys ”Vallagarina” on ollut sen jälkeen jatkuvasti käytössä, mikä johti samannimisen maantieteellisen merkinnän tunnustamiseen vuonna 1995. Vallagarinan maantieteellistä nimeä on myös käytetty historiallisesti Trenton kauppakamarin markkinaraporteissa ja 1900-luvun alusta lähtien pidettyjen alueen viinitapahtumien esitteissä.

Siitä lähtien Vallagarinan viininviljelyyn ja viininvalmistustoimintaan on vaikuttanut myönteisesti San Michele all’Adigen (Trento) ja Conegliano Veneton (Treviso) viinikoulujen läheisyys. Niiden ansiosta viininviljelyn ja viininvalmistuksen uusia tekniikkoja ja tietämystä on levitetty niiden perustamisesta lähtien.

Lisäksi paikallisten sidosryhmien (viininviljelijöiden ja viininvalmistajien) panos ympäristön ja taloudelliseen kestävyyteen perustuvien tuotantomenetelmien käytössä ja innovatiivisten tuotantotekniikoiden ja -teknologian käyttöönotossa on ratkaisevan tärkeä.

SMM:n ”Vallagarina” viinien ominaisuudet ja laatu perustuvat viinintuottajien ammattitaitoon. Nämä toimivat alueella, jonka topografia ja tilojen pirstoutuminen edellyttävät paljon työtunteja vuodessa (yhden hehtaarin viljelyyn tarvitaan yli 600 tuntia). Suurin osa tästä ajasta käytetään toimiin, joilla pyritään optimoimaan kasvien kasvu ja rypäleiden kypsyminen, stimuloimalla luonnollista vastustuskykyä taudinaiheuttajille ja vähentämällä kasvinsuojelutoimenpiteiden käyttöä. Tältä osin on huomattava, että lähes koko viininviljelyalaa viljellään integroidun ja yhä luonnonmukaisemman torjunnan periaatteiden mukaisesti.

Viininviljely on nykyään yksi Vallagarinan, jossa on yli 800 viinitilaa, tärkeimmistä taloudellisista toiminnoista ja se vaikuttaa myönteisesti useisiin aloihin, kuten kansanperinteeseen, kulttuuriin, taiteeseen ja gastronomiaan. Ympäristön näkökulmasta viiniköynnökset ovat myös Vallagarinan alueen maisemalle tunnusomaisia, ja ne ovat viinimatkailun edellytys.

SMM ”Vallagarina” – Luokka (1) Viini

Tiedot tuotteiden erityislaadusta, joka johtuu maantieteellisestä alkuperästä ja satunnaisesta yhteydestä maantieteellisen alueen luonnollisiin ja inhimillisiin ominaisuuksiin.

Viinirypäleiden tuotantoalueen maaperä- ja ilmasto-olosuhteet, kuten sen suotuisa sijainti, tuulet, maaperän rakenne ja koostumus, lähellä sijaitsevan Gardajärven leudontava vaikutus ja lämpötilan merkittävä vaihtelu yön ja päivän välillä tarjoavat optimaaliset olosuhteet korkealaatuisille rypäleille, joihin kertyy aromaattisia aineita ja joissa säilyy hyvä tasapaino sokeri- ja happopitoisuuden välillä, mitkä saavat aikaan viinien aistinvaraiset ominaisuudet.

Suurin osa tästä ajasta käytetään viherryttämistoimiin, joilla pyritään optimoimaan kasvien kasvu ja rypäleiden kypsyminen, stimuloimalla luonnollista vastustuskykyä taudinaiheuttajille ja vähentämällä kasvinsuojelutoimenpiteiden käyttöä.

Tuottajien tietämys eri rypälelajikkeiden ominaisuuksista eri tuotantoalueilla antaa heille mahdollisuuden suunnitella sadonkorjuutoimia (jotka suoritetaan edelleen käsin) siten, että voidaan tunnistaa paras mahdollinen satohetki, jolloin viinillä on halutut ominaisuudet.

Vaaleat viinirypäleet korjataan yleensä varhaisessa vaiheessa happamien ainesosien säilyttämiseksi, mikä on välttämätöntä, jotta varmistetaan, että viineillä on tyypillinen raikkaus ja tyypilliset hedelmäiset vivahteet; punaviinien valmistuksessa käytettävät rypäleet kerätään myöhemmin, jotta ne voivat tulla kypsemmiksi ja monivivahteisimmiksi, mikä tehostaa alkoholi- ja polyfenolipitoisia ainesosia.

Valkoviinien värivalikoima on laaja ja vaihtelee oljenkeltaisesta kullankeltaiseen. Niissä saattaa olla myös aavistus vaaleanvihreää, niiden aromi on hedelmäinen ja ne ovat hieman happaman makuisia; kun viinit on valmistettu aromaattisista tai puoliaromaattisista lajikkeista, tämä ominaisuus on ilmeinen ja korostuu enemmän tai vähemmän maussa.

Valkoviinit ovat pääasiassa peräisin mäkisiltä alueilta ja ne ovat yleensä rakenteeltaan keskitasoisia, mutta niitä arvostetaan raikkauden, tuoksun ja yleisen tasapainoisen maun vuoksi. Valtaosa valkoviinistä on valmistettu kansainvälisistä lajikkeista, joita on kuitenkin viljelty alueella pitkään, kuten Chardonnay, Müller Thurgau ja Sauvignon, joihin lisätään useita kotoperäisiä lajikkeita, kuten Nosiola ja Traminer Aromatico.

Punaviinejä viljellään pääasiassa laakson pohjan syvällä sedimenttisellä maaperällä. Tällaisen maaperän parempi mineraalilaatu suosii melko monivivahteisten ja hyvärakenteisten viinien tuotantoa. Se soveltuu myös vanhentamiseen, jota voidaan tehostaa kohtalaisen pitkällä säilytysjaksolla puupakkauksissa. Viinien rubiinipunainen väri vaihtelee sen mukaan, kuinka pitkän aikaa niiden kuoria on käytetty viinin käymisessä; vanhentumisen myötä värisävy voi muuttua ja siihen saattaa tulla oranssin vivahteita. Myös suurin osa punaviineistä valmistetaan kansainvälisistä lajikkeista, kuten Merlot ja Cabernet, joihin lisätään useita kotoperäisiä lajikkeita, kuten Schiava, Lagrein ja Teroldego.

Roseeviinien osuus ”Vallagarina”-viinien määrästä on vähäinen, ja ne on valmistettu useista lajikkeista (Schiava, Merlot), jotka käyvät viiniksi ilman kuoria tai joissa käytetään kuoria korkeintaan lyhyen ajan. Roseeviineillä on tunnusomainen kirkkaan vaaleanpunainen väri; niillä on hienostunut, metsämarjoja muistuttava aromi, ja hedelmäiseen suutuntumaan liittyy merkittävä raikkaus ja helppo juotavuus.

Luonnollisten tekijöiden (rypälelajike, ilmasto, maaperä), paikallisten toimijoiden kokemuksen ja nykyaikaisen viljely- ja viininvalmistustekniikan vuorovaikutus mahdollistaa sellaisten laatuviinien valmistamisen, joiden ominaisuudet liittyvät sekä tuotantoalueeseen että viinirypälelajikkeeseen, josta ne valmistetaan. Erityisesti luonnon-, ympäristö- ja ilmastollisten tekijöiden yhdistelmä antaa viineille hyvän rakenteen, kohtalaisen alkoholipitoisuuden, erityisen raikkauden, joka liittyy korkeaan happopitoisuuteen ja aromien harvinaiseen raikkauteen ja voimakkuuteen.

SMM ”Vallagarina” – Luokat kuohuviini (4), laatukuohuviini (5) ja aromaattinen laatukuohuviini (6)

Tiedot tuotteen erityislaadusta, joka johtuu maantieteellisestä alkuperästä ja satunnaisesta yhteydestä maantieteellisen alueen luonnollisiin ja inhimillisiin ominaisuuksiin.

Kuohuviinien tapauksessa yhteys alueeseen perustuu kuohuviinien valmistusperinteeseen, josta alue voi olla ylpeä. Kuohuviinin valmistus alkoi 1900-luvun alkupuolella, ja se on kehittynyt ajan myötä sekä viinitilojen määrän että toimijoiden käytettävissä olevan tuotantoteknologian perusteella. Kuohuviinien vakiintuneessa valmistusperinteessä lajikkeiden Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio, Pinot Nero ja Müller-Thurgau rypäleiden on havaittu olevan erityisen soveltuvia kuohuviinien ja laadukkaiden kuohuviinien tuotantoon silloin, kun ne valmistetaan yhdestä lajikkeesta ja myös silloin kuin ne valmistetaan lajikkeiden yhdistelmästä. Kotoperäistä Moscato Giallo -lajiketta käytetään yksin ”aromaattisten laatukuohuviinien” valmistukseen. SMM:n ”Vallagarina” kuohuviinien ominaisuudet perustuvat raaka-aineiden saatavuuteen korkealla sijaitsevilta viininviljelyalueilta, joilla rypäleissä säilyy enemmän kuin muualla tasapaino sokeripitoisuuden ja happamien ainesosien välillä. Niitä kumpaakin edistää päivän ja yön välinen lämpötilan vaihtelu, joka lisääntyy yhä enemmän viinitilojen sijaintikorkeuden perusteella.

Nämä ominaisuudet yhdessä rypäleiden viljely- ja viiniyttämisvaiheiden ja niiden jälkeisen jälkikäymisvaiheen aikana noudatetun erityisen huolellisuuden kanssa johtavat lopputuotteeseen, joka on erityisen hienovarainen ja elegantti.

Näille kuohuviineille on luonteenomaista hienojakoisen ja pitkäkestoisen vaahdon kehittyminen ja väri, joka vaihtelee oljenkeltaisesta kullankeltaiseen, jossa on aavistus vaaleanvihreää. Ne ovat hienoaromisia, joskus hedelmäisiä, ja niissä voi olla aavistus hiivan aromia. Maku on hienoarominen ja tasapainoinen ja Moscato-lajikkeelle tyypillinen, jos kuohuviini valmistetaan tästä rypälelajikkeesta.

Roseekuohuviinille, joka valmistetaan pääosin Pinot Nero -rypälelajikkeesta, ominaista ovat hienojakoinen ja pitkäkestoinen vaahto ja vaaleanpunaisen eri sävyt. Sillä on hyvin erottuva ja hieno aromi, jossa voi olla aavistus hiivan aromia. Maku on hienojakoinen ja erottuva.

Kaikkia kuohuviinien luokkia (kuohuviini, laatukuohuviini, aromaattinen laatukuohuviini) ja tyyppejä (valkoviini, roseeviini) voidaan valmistaa luonnollisesti kuivasta versiosta (brut nature) makeaan riippuen tuotteen jäännössokeripitoisuudesta kulutettaessa.

Luonnollisten tekijöiden (rypälelajike, ilmasto, maaperä), paikallisten toimijoiden kokemuksen ja nykyaikaisen viljely- ja viininvalmistustekniikan vuorovaikutus mahdollistaa sellaisten laatuviinien valmistamisen, joiden ominaisuudet liittyvät sekä tuotantoalueeseen että viinirypälelajikkeeseen, josta ne valmistetaan. Erityisesti luonnon-, ympäristö- ja ilmastollisten tekijöiden yhdistelmä antaa viineille hyvän rakenteen, kohtalaisen alkoholipitoisuuden, erityisen raikkauden, joka liittyy korkeaan happopitoisuuteen ja aromien harvinaiseen raikkauteen ja voimakkuuteen.

SMM ”Vallagarina” – Luokka (8) – Helmeilevä viini

Tiedot tuotteen erityislaadusta, joka johtuu maantieteellisestä alkuperästä ja satunnaisesta yhteydestä maantieteellisen alueen luonnollisiin ja inhimillisiin ominaisuuksiin.

Yhteys alueeseen perustuu luonnollisten helmeilevien viinien perinteiseen tuotantoon Vallagarinan alueella. Tämä tuotantotyyppi, joka aloitettiin jo 1960-luvulla vastaamaan pääasiassa saksankielisten markkinoiden kysyntään, menestyi myös myöhemmin paikallisilla ja kansallisilla markkinoilla. Menestys on johtanut tuotannon jatkuvuuteen ja tuotantotekniikoiden hienosäätöön, jotka ovat lisänneet viinien laatutasoa.

”Vallagarinan” lajikkeiden muuntaminen on merkinnyt sitä, että useimmat tummat rypäleet on korvattu vaaleilla rypälelajikkeilla, mikä on parantanut sellaisten viinien saatavuutta, joiden ominaisuudet ovat sopivia jalostukseen helmeileviksi viineiksi. Näitä ovat pääasiassa, mutta eivät ainoastaan, samat lajikkeet kuin kuohuviinien valmistuksessa. Helmeileviä viinejä valmistetaan myös puna- ja roseeviineistä, mutta vähemmässä määrin.

SMM:n ”Vallagarina” helmeilevien viinien tuotanto perustuu raaka-aineiden saatavuuteen korkealla sijaitsevilta viininviljelyalueilta, joilla rypäleiden sokeripitoisuus ja happamat ainesosat ovat tasapainossa. Niitä kumpaakin edistää päivän ja yön välinen lämpötilan vaihtelu, joka lisääntyy yhä enemmän viinitilojen sijaintikorkeuden perusteella. Tällaisten lämpötilan vaihteluiden vuoksi aromiaineiden esiaineita, jotka antavat viineille niiden erityiset aistinvaraiset ominaisuudet, kertyy huomattavasti.

Nämä ominaisuudet yhdessä rypäleiden viljely- ja viiniyttämisvaiheiden ja niiden jälkeisen jälkikäymisvaiheen aikana noudatetun erityisen huolellisuuden kanssa antavat helmeileville viineille luonteenomaista raikkautta ja eloisuutta. Tämä liittyy myös siihen, että hiilidioksidia purkautuu jonkin verran.

Koska helmeilevien viinien jalostukseen tarvitaan huomattavia investointeja, tällaista viiniä tuottaa rajallinen määrä yrityksiä, jotka suorittavat jalostuksen myös kolmansien osapuolten puolesta. Näiden huipputekniikkaa käyttävien yritysten erikoistuminen on mahdollistanut suurissa säiliöissä (autoklaavit) tapahtuvan jälkikäymismenetelmän kehittämisen, mikä auttaa parantamaan helmeilevien viinien laatua.

Alueen topografia ja tilojen pirstoutuminen edellyttävät paljon työtunteja vuodessa (yhden hehtaarin viljelyyn tarvitaan yli 600 tuntia). Suurin osa tästä ajasta käytetään toimiin, joilla pyritään optimoimaan kasvien kasvu ja rypäleiden kypsyminen, stimuloimalla luonnollista vastustuskykyä taudinaiheuttajille ja vähentämällä kasvinsuojelutoimenpiteiden käyttöä. Tältä osin on huomattava, että lähes koko viininviljelyalaa viljellään integroidun ja yhä luonnonmukaisemman torjunnan periaatteiden mukaisesti.

Luonnollisten tekijöiden (rypälelajike, ilmasto, maaperä), paikallisten toimijoiden kokemuksen ja nykyaikaisen viljely- ja viininvalmistustekniikan vuorovaikutus mahdollistaa sellaisten laatuviinien valmistamisen, joiden ominaisuudet liittyvät sekä tuotantoalueeseen että viinirypälelajikkeeseen, josta ne valmistetaan. Erityisesti luonnon-, ympäristö- ja ilmastollisten tekijöiden yhdistelmä antaa viineille hyvän rakenteen, kohtalaisen alkoholipitoisuuden, erityisen raikkauden, joka liittyy korkeaan happopitoisuuteen ja aromien harvinaiseen raikkauteen ja voimakkuuteen.

Myös tässä tapauksessa San Michele all’Adigen maatalousinstituutin ja Coneglianon viinikoulun läheisyys on auttanut kehittämään teknisiä tietämystä, jota tarvitaan tuottamaan korkealaatuisia helmeileviä viinejä käyttäen alueella kasvatettuja viiniköynnöslajikkeita, ja levittämään näitä tietoja viininviljelijöiden ja viininvalmistajien keskuudessa.

9.   Olennaiset lisäedellytykset

Viininvalmistusalueeseen sovellettavat poikkeukset

Oikeudellinen kehys: EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi: Tuotantoa yksilöidyllä maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Rypäletuotantoalueen lisäksi viininvalmistus ja jalostus helmeileväksi viiniksi ja kuohuviiniksi voidaan toteuttaa myös kaikkialla Veneton alueella ja viereisellä Lombardian alueella sillä edellytyksellä, että viinitila pystyy osoittamaan, että SMM:n ”Vallagarina” viinien valmistusperinne on jatkunut katkeamattomana viimeiset viisi viinivuotta.

Tämä poikkeus perustuu vakiintuneeseen perinteeseen, ja se antaa kyseisille tuottajille myös mahdollisuuden käyttää edellä mainituilla rypäletuotantoalueen viereisillä alueilla sijaitsevia tuotantolaitoksia; poikkeusta ei kuitenkaan laajenneta muihin jalostuslaitoksiin, jotta tarvittavia tarkastuksia yksinkertaistetaan.

Rypälelajikkeen nimen mainitseminen merkinnöissä

Oikeudellinen kehys: EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi: Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

SMM:n ”Vallagarina” viinien merkinnöissä voi olla yhden tai kahden rypälelajikkeen nimi, lukuun ottamatta seuraavia lajikkeita, jotka on nimenomaisesti kielletty tuotteen kuvauksessa ja esittelyssä:

| — | Pinot Grigio -lajiketta ei voida merkitä Veronan maakunnan viineihin. |
| --- | --- |

—

Pinot Grigio -lajiketta ei voida merkitä Veronan maakunnan viineihin.

| — | Pinot Grigio- ja Marzemino-lajiketta ei voida merkitä Trenton maakunnan viineihin. |
| --- | --- |

—

Pinot Grigio- ja Marzemino-lajiketta ei voida merkitä Trenton maakunnan viineihin.

Kuohuviinien osalta voidaan viitata yhteen tai kahteen lajikkeeseen, jotka rajoittuvat seuraaviin lajikkeisiin:

| — | Kuohuviini ja laatukuohuviini: Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Nero ja Müller Thurgau; |
| --- | --- |

—

Kuohuviini ja laatukuohuviini: Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Nero ja Müller Thurgau;

| — | Aromaattinen laatukuohuviini: Moscato Giallo. |
| --- | --- |

—

Aromaattinen laatukuohuviini: Moscato Giallo.

Kun SMM:n ”Vallagarina” viineissä esitetään kuvaus kahdesta samanvärisestä rypälelajikkeesta, vähemmän käytetyn rypälelajikkeen osuuden on edelleen oltava yli 15 prosenttia kokonaismäärästä, ja lajikkeet on ilmoitettava etiketissä alenevassa järjestyksessä käytettyjen rypäleiden määrän osalta. Näin varmistetaan, että nämä viinit heijastavat molempien niiden rypälelajikkeiden ominaisuuksia, joista ne on valmistettu.

Linkki eritelmään

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/13199

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

---

| 12.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 235/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 235/24

---

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutietojen julkaiseminen erään viinialan nimityksen osalta

(2019/C 235/08)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) 98 artiklassa tarkoitetulla tavalla kahden kuukauden kuluessa julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”Vera de Estenas”

PDO-ES-N1665

Hakemuksen jättämispäivä: 27. syyskuuta 2013

1.   Rekisteröitävä nimi / rekisteröitävät nimet

Vera de Estenas

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

4.   Viinin/viinien kuvaus

Punaviini ”Reserva” ja ”Gran Reserva”

Punaviini ”Reserva”

Ulkonäkö: hapankirsikan väri, jossa pehmeitä, kirsikanpunaisesta tiilenpunaiseen vaihtelevia sävyjä.

Tuoksu: Raikkaita primaarisia aromeja, jotka vaihtelevat hedelmäisistä aromeista lajikearomeihin. Mukana on hyvin kypsien rypäleiden ja vaniljan aromeja sekä pehmeän lämpöisiä vivahteita.

Maku: pehmeä; runsas suutuntuma; kuiva loppumaku.

Punaviini ”Gran Reserva”:

Ulkonäkö: granaatinpunainen, tiilenpunaisia vivahteita.

Tuoksu: Hyvin kypsät kuivat punaiset marjat; ajan mittaan näihin aromeihin voi tulla mausteisia vivahteita ja hyvin sulautuneita balsamimaisia vivahteita. Hyvin hienoja puumaisia aromeja, joissa on vaniljaa ja hieman paahtunutta tammea.

Maku: hyvin kypsiin marjoihin pohjautuva hyvärunkoinen bukee, jonka suutuntuma on runsas.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | (*1) |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12,5 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 15,83 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 140 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

(*1)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12,5

Vähimmäishappopitoisuus

5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

15,83

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

140

Punaviini ”Crianza” ja tynnyrissä kypsytetty punaviini (”madurado en barrica”)

Punaviini ”Crianza”: kirsikanpunainen. Hyvin yhdentyneitä hedelmien ja mausteiden sävyjä; välimerellistä macchia-pensaikkoa. Pehmeä ja miellyttävä suutuntuma; hedelmäinen, pehmeitä tanniineja.

Tynnyrissä vanhennettu punaviini: violetteja sävyjä; kirkas ja puhdas. Hyviä punaisten marjojen primaarisia aromeja, metsän ja puiden aromeja. Suussa mausteinen ja hedelmäinen.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | (*2) |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 15,83 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 140 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

(*2)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12

Vähimmäishappopitoisuus

5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

15,83

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

140

Roseeviini

Punainen, mansikan ja violetin sävyjä; heleä ja kirkas. Erittäin intensiivinen ja hedelmäinen aromi. Hyvin tasapainoinen suussa, tuo mieleen hedelmät ja kukkien aromit.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | (*3) |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 6 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 14,17 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 190 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

(*3)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12

Vähimmäishappopitoisuus

6 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

14,17

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

190

Valkoviini

Oljenkeltainen, kirkas. Hedelmäisiä aromeja. Suussa intensiivisen hedelmäinen ja herkullinen.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | (*4) |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 15,0 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 190 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

(*4)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12

Vähimmäishappopitoisuus

5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

15,0

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

190

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Tynnyrissä kypsytetyt punaviinit ”Crianza”, ”Reserva” ja ”Gran reserva” viiniytetään lajikkeista Bobal, Tempranillo, Cabernet Sauvignon tai Merlot. Tuotanto tapahtuu sammiossa valvotussa enintään 28 °C:n lämpötilassa. Viini vanhennetaan tammitynnyreissä, joiden vetoisuus on 225 tai 300 litraa. Viiniä vanhennetaan tynnyrissä alle kuusi kuukautta. Vanhentamisaika on kuitenkin vähintään kuusi kuukautta viinien ”Crianza”, vähintään 12 kuukautta viinien ”Reserva” ja vähintään 18 kuukautta viinien ”Gran Reserva” osalta. Kypsytystä jatketaan pulloissa siihen saakka, kun lainsäädännössä säädetty vähimmäisaika päättyy.

Chardonnay-valkoviinit valmistetaan käymisteitse uusissa 225 tai 300 litran tammitynnyreissä.

Suurin osa roseeviineistä valmistetaan punaisesta Bobal-rypälelajikkeesta. Valmistus tapahtuu ruostumatonta terästä olevissa sammioissa, joiden lämpötila on enintään 22 °C.

Enimmäistuotos saa olla 70 %.

Viljelykäytännöt

Bobal-lajiketta viljellään perinteisellä goblet-kasvatustavalla. Muut lajikkeet kasvatetaan espalier-menetelmällä. Kypsyyttä, sokeripitoisuutta, pH:ta ja happamuutta tarkkailemalla määritetään, milloin sadonkorjuu on paras aloittaa. Tällöin otetaan huomioon, mitä viiniä rypäleistä valmistetaan.

b.   Enimmäistuotokset

Punaiset rypälelajikkeet:

7 950 kg rypäleitä/ha

Punaiset rypälelajikkeet:

55,65 hl/ha

Valkoiset rypälelajikkeet:

8 700 kg rypäleitä/ha

Valkoiset rypälelajikkeet:

60,90 hl/ha

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Rajattu alue sijaitsee Utielin kunnassa (Valencia), ja se jakautuu seuraavasti: polygoni 37, lohkot 101, 104, 141, 143, 144, 146, 147, 148, 149, ja polygoni 38, lohkot 195, 196, 197, 204, 205, 206a1 ja a2, b, d, e, f ja g, 207, 208, 337 a, b ja d, 218, 220 ja 534.

7.   Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | BOBAL |
| --- | --- |

BOBAL

| | TEMPRANILLO |
| --- | --- |

TEMPRANILLO

| | MERLOT |
| --- | --- |

MERLOT

| | CHARDONNAY |
| --- | --- |

CHARDONNAY

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Luontoon liittyvät ja inhimilliset tekijät

”Vera de Estenas” on asianomaisen rajatun maantieteellisen alueen maantieteellinen nimi. Kyseinen alue laskeutuu loivasti Sierra Juan Navarrosta aina Magron jokitasangolle, Estenasjoen rannalle. Rajattu alue on saanut nimensä Estenasjoesta, joka virtaa tilan rajaa pitkin, kuljettaa vettä pohjoisilta Utiel-vuorilta kohti Magrojokea ja muodostaa luontaisen rajan tälle Valencian maakunnassa olevalle kunnalle.

Rajattu maantieteellinen alue sijaitsee hyvin lähellä pintaa olevien pohjavesivarojen päällä. Keskimääräinen sademäärä on noin 430 mm (keskimäärin 52 sadepäivää). Aurinkoisten tuntien määrä on keskimäärin 2 600 tuntia eli 60 päivää, ja pilvettömiä päiviä on noin 130 vuodessa.

Geologian osalta voidaan todeta, että tilan viinitarhat sijaitsevat pääosin mioseenikauden maaperällä ja vähäisemmässä määrin kvartäärikauden maaperällä. Alueen maaperä on profiililtaan pääosin kalkkipitoista ruskeaa maaperätyyppiä. Keskimääräinen kokonaiskalkkipitoisuus on 38 % ja aktiivisen kalkin osuus 14 %. Maaperän johtavuus on keskimäärin vähäistä, mikä osoittaa, ettei suolapitoisuusongelmia ole. Orgaanisen aineksen pitoisuus on keskimäärin 1,5 % eli alhaisempi kuin viereisillä alueilla. Maaperän pH on yli 8,5.

Rajatulla alueella on myös kaksi hehtaaria metsää, mikä säätelee kosteuspitoisuutta ja lieventää tuulen ja lämpötilan vaikutusta.

Yksi tämän alueen viinitarhojen erityispiirteistä on viinitarhojen suuntautuneisuus. Ottaen huomioon alueen erityiset maanpinnan muodot rivien suuntautuneisuuden ja viljelytekniikan valinta riippuu lähinnä palstojen muodosta, rinteiden kaltevuudesta, vedensaannista ja vallitsevasta tuulensuunnasta. Tavoitteena on, että palstat saisivat mahdollisimman paljon aurinkoa.

Viinin kuvaus

Alueen viinejä määrittävät maaperän erityiset piirteet, pinnanmuodostus, paikallinen ilmasto ja erityisesti hyvin lähellä pintaa olevat pohjavesivarat. Viinien alkoholipitoisuus on hyvä, väri on intensiivinen ja kirkas, viineissä on useita vuosia säilyviä kypsien hedelmien primaarisia aromeja, viinit ovat suutuntumaltaan hyvärunkoisia ja harmonisia, ja bukee – viinien yhteinen nimittäjä – säilyy samana vuodesta toiseen. Viinit ovat hyvärunkoisia ja soveltuvat tynnyri- ja pullokypsytykseen. Ne ovat tanniinisia, mutta tanniinit eivät ole aggressiivisia. Punaviineissä polyfenolin kokonaismäärää kuvaava indeksi on korkea. Kokonaishappoisuus viinihappona ilmaistuna on 5–6 g/l.

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Rajattu alue sijaitsee lähellä luonnonesteitä, joita ovat Magrojoki etelässä, Sierra Negrete pohjoisessa sekä alueen reunalla kulkeva Estenasjoki. Nämä alueen erityiset maanpinnan muodot, erityinen ilmasto, edellä kuvatut maalajit, alueen keskellä oleva metsäalue ja muutaman metrin syvyydessä sijaitsevat pohjavesivarat mahdollistavat rypäleiden optimaalisen kypsymisen, korkean sokeripitoisuuden ja korkean happopitoisuuden. Määrittävä tekijä on se, että kosteuspitoisuus on korkeampi kuin ympäröivillä alueilla. Tämän ansiosta rypäleet kypsyvät ilman viiveitä, vaikka lähes kaikki kypsymiskuukaudet ovat vuoden kuivimpia kuukausia. Viineihin muodostuu erittäin intensiivinen väri, niiden tanniini- ja polyfenolipitoisuus on korkea, alkoholipitoisuus hyvä ja happoisuus tasapainossa. Näiden viinien kannalta ratkaisevassa asemassa on pohjavesivarojen vaikutus viinitilaan ja alueen erityiset maanpinnan muodot.

Kokonaishappopitoisuus viinihappona ilmaistuna on 5–6 g/l, minkä ansiosta suutuntuma on hyvin tasapainoinen. Happopitoisuus on rajoitetun alueen pohjavesivarojen ansiota. Pohjavesivarat lieventävät päivän ja yön välisiä lämpötilaeroja, eivätkä vaihtelut ole niin suuria kuin alueen muissa osissa, ja kosteuspitoisuus on ympäröiviä alueita korkeampi. Näiden seikkojen ansiosta lehdet kehittyvät hyvin eivätkä lakastu ennen sadonkorjuuta. Alueen keskellä sijaitseva metsäalue vaikuttaa myös rypäleiden kypsymiseen viilentäen aluetta kesällä. Rypäleet kypsyvät hitaasti, mikä tuo viineihin hyvin tasapainoisen happoisuuden. Metsäalue myös suojaa viiniköynnöksiä talvella ja keväällä, eikä hallaa esiinny myöhään keväällä.

Viinien luonteeseen vaikuttaa myös lähellä tilaa sijaitseva Magrojoki etelässä. Joki vaikuttaa lämpötilaan ja kosteuspitoisuuteen tasangolla. Sama koskee pohjoisosaa, jossa Sierra Negrete suojaa aluetta kylmiltä pohjoistuulilta talvella ja keväällä. Määräävä tekijä on myös Estenasjoki, joka virtaa tilan rajaa pitkin ja kuljettaa vettä pohjoisilta Utiel-vuorilta kohti Magrojokea. Täällä maannoskerroksen kuori on kalkkipitoinen, joten kosteuspitoisuus on korkeampi kuin alueen muissa osissa, joilla maaperä on pääosin kehittynyt konsolidoitumattoman materiaalin päälle. Ympäröivällä alueella pH-arvo onkin noin 8,2–8,3, kun taas rajatulla alueella se on 8,5. Korkea pH-arvo johtuu pääasiassa kalsiumkarbonaatin suuresta määrästä, ja sen ansiosta viiniköynnökset imevät hyvin fosfaatteja, kaliumia, kalsiumia ja magnesiumia.

Maaperän kalkkipitoisuus on eri kuin alueen muissa osissa: muissa osissa kalkkipitoisuus on keskimäärin 25 %, kun taas rajatulla alueella maaperän kokonaiskalkkipitoisuus on 38 % ja aktiivisen kalkin osuus 14 %. Myös maaperän fosfori- ja kaliumpitoisuudet ovat korkeampia (tosin pitoisuudet voivat vaihdella palstojen välillä) kuin alueen muissa osissa ja ympäröivillä alueilla: 30–50 ppm fosforia ja 0,35–0,55 mEq/l kaliumia.

Yhteenvetona voidaan todeta, että kaikkien näiden tekijöiden ansiosta tämän viinitilan viineille on luonteenomaista kirkas intensiivinen väri, kypsien hedelmien primaariset aromit, selkeä rakenne ja harmoninen suutuntuma.

Suurimmat erot Vera de Estenas -viinien ja ympäröivillä seuduilla tuotettujen SAN Utiel-Requena -viinien välillä ovat (erityisesti vanhennettujen punaviinien osalta) seuraavat:

| Muuttuja | SAN Utiel-Requena | Vera de Estenas |
| --- | --- | --- |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 10,5 | 12,5 |
| Kokonaissokeripitoisuus enintään (g/l) | 9 | 4 |
| Vähimmäishappopitoisuus (g/l) | 3,5 | 5 |
| Enimmäishappopitoisuus (g/l) | 1,2 | 0,95 |
| Rikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l): | 150 | 140 |
| Värin voimakkuus vähintään | | 10 UA/cm |
| IPT min | | 55 |
| Enimmäistuotos (kg/ha) | 7 500 –10 500 | 7 850 |
| Uuttamistehokkuus (%) | 74 | 70 |

Muuttuja

SAN Utiel-Requena

Vera de Estenas

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

10,5

12,5

Kokonaissokeripitoisuus enintään (g/l)

9

4

Vähimmäishappopitoisuus (g/l)

3,5

5

Enimmäishappopitoisuus (g/l)

1,2

0,95

Rikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l):

150

140

Värin voimakkuus vähintään

10 UA/cm

IPT min

55

Enimmäistuotos (kg/ha)

7 500 –10 500

7 850

Uuttamistehokkuus (%)

74

70

Lopuksi on hyvä tarkentaa, että vaikka rajatulla alueella on nykyisin vain yksi viininvalmistamo, hakemuksen kiinteistörekisterille on esittänyt ”Compañía Vinícola del Campo de Requena, SL”. Kyseinen yritys on perustettu nimenomaan kokoamaan yhteen rajatulla alueella sijaitsevien viinitarhojen omistajia SAN-nimityksen hakemiseksi. Kyseinen viininvalmistamo ei itse asiassa omista rajatun maantieteellisen alueen kaikkia lohkoja, sillä polygonin 37 lohkot 144 ja 147 sekä polygonin 38 lohkot 197, 204, 207, 208, 218 ja 220 ovat muiden viininviljelijöiden omistuksessa, ja kyseisille viininviljelijöille on annettu tilaisuus esittää oma näkemyksensä. Lisäksi on todettava, että asianomainen viininvalmistamo omistaa myös muita lohkoja rajatun alueen vieressä, mutta kyseisiä lohkoja ei ole sisällytetty rajattuun alueeseen, koska maaperä- ja ilmasto-olosuhteet ovat niillä erilaiset.

Vaikka nykyisin rekisteröinnin piirissä on vain yksi viininvalmistamo, tulevaisuudessa mukaan voi liittyä muitakin viininvalmistamoja, jotka voivat käyttää SAN-merkintää, jos ne noudattavat eritelmää.

9.   Olennaiset lisäedellytykset

Ei ole

Eritelmän julkaisutiedot

http://www.agroambient.gva.es/documents/163228750/163232588/PC+VERA+DE+ESTENAS-GRABADA.pdf/d0d9334c-f314-407f-82e2-15d935a0f9e5

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

(*1)  Kokonaisalkoholipitoisuuden on pysyttävä asiaa koskevassa EU:n lainsäädännössä vahvistetuissa rajoissa.

(*2)  Kokonaisalkoholipitoisuuden on pysyttävä asiaa koskevassa EU:n lainsäädännössä vahvistetuissa rajoissa.

(*3)  Kokonaisalkoholipitoisuuden on pysyttävä asiaa koskevassa EU:n lainsäädännössä vahvistetuissa rajoissa.

(*4)  Kokonaisalkoholipitoisuuden on pysyttävä asiaa koskevassa EU:n lainsäädännössä vahvistetuissa rajoissa.

---