# Euroopa Liidu C 13/15.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 13 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide15. jaanuar 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 13

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide15. jaanuar 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | komitee täiskogu 510. istungjärk 16.–17. septembril 2015 |
| 2016/C 013/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon Praegune pagulaskriis | 1 |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | komitee täiskogu 510. istungjärk 16.–17. septembril 2015 |
| 2016/C 013/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal USA ja ELi kogemused väikeettevõtlusalgatustega Small Business Act: parimad tavad uuenduslike VKEde meetmete osas (omaalgatuslik arvamus) | 2 |
| 2016/C 013/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Pereettevõtted Euroopas tulevase majanduskasvu ja paremate töökohtade allikana (omaalgatuslik arvamus) | 8 |
| 2016/C 013/04 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal E-tervise suunas – elektrooniline teave ravimite turvaliseks kasutamiseks (omaalgatuslik arvamus) | 14 |
| 2016/C 013/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettevõtetele antav riigiabi. On see tõhus ja tulemuslik? (omaalgatuslik arvamus) | 19 |
| 2016/C 013/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus arvamus teemal Majandus ühise heaolu nimel: jätkusuutlik majandusmudel, mis on suunatud sotsiaalsele ühtekuuluvusele (omaalgatuslik arvamus) | 26 |
| 2016/C 013/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühenduse meetod demokraatliku ja sotsiaalse majandus- ja rahaliidu saavutamiseks (omaalgatuslik arvamus) | 33 |
| 2016/C 013/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tõhusate ja usaldusväärsete sotsiaalhoolekandesüsteemide põhimõtted (omaalgatuslik arvamus) | 40 |
| 2016/C 013/09 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Mitteformaalse ja informaalse õppimise käigus omandatud oskuste ja kvalifikatsioonide valideerimine – organiseeritud kodanikuühiskonna praktiline panus (omaalgatuslik arvamus) | 49 |
| 2016/C 013/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Riiklike duaalsete haridussüsteemide kvaliteedi parandamine (omaalgatuslik arvamus) | 57 |
| 2016/C 013/11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Korruptsioonivastane võitlus ELis: ettevõtjate ja kodanikuühiskonna mureküsimustele vastamine (omaalgatuslik arvamus) | 63 |
| 2016/C 013/12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa avameretööstuse pikaajalise aruka ja jätkusuutliku arengu väljavaated ning selle seosed ELi merendussektoritega (omaalgatuslik arvamus) | 73 |
| 2016/C 013/13 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kultuuri- ja loomemajandus – Euroopa eelis ülemaailmses konkurentsis (omaalgatuslik arvamus) | 83 |
| 2016/C 013/14 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Maaelu arengu programmid – ajutised abinõud või esimesed taastumismärgid? (omaalgatuslik arvamus) | 89 |
| 2016/C 013/15 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Põllumajandustoodetega kauplemise olulisus põllumajanduse ja põllumajandusliku tootmise tulevase arengu jaoks ELis ülemaailmse toiduga kindlustatuse kontekstis (omaalgatuslik arvamus) | 97 |
| 2016/C 013/16 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Sotsiaalne innovatsioon, võrgustikud ja digitaalne kommunikatsioon (omaalgatuslik arvamus) | 104 |
| 2016/C 013/17 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Sotsiaalne dumping Euroopa tsiviillennundussektoris (omaalgatuslik arvamus) | 110 |
| 2016/C 013/18 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Aktiivne kübertegevus ja kodanikuühiskonna organisatsioonid (omaalgatuslik arvamus) | 116 |
| 2016/C 013/19 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi ja Mehhiko assotsieerimislepingu läbivaatamine (omaalgatuslik arvamus) | 121 |
| 2016/C 013/20 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Põllumajandus, maapiirkonnad ja säästev areng idapartnerluse riikides (omaalgatuslik arvamus) | 128 |
| 2016/C 013/21 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ILO konventsioon soolise vägivalla vastu töökohal (omaalgatuslik arvamus) | 138 |
| 2016/C 013/22 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Delegeeritud õigusaktid (täiendav arvamus) | 145 |
| 2016/C 013/23 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Finantsökosüsteemi loomine sotsiaalsete ettevõtete jaoks (ettevalmistav arvamus) | 152 |
| 2016/C 013/24 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Digiteerimise mõju teenindussektorile ja tööhõivele seoses tööstuse muutustega (ettevalmistav arvamus) | 161 |
| 2016/C 013/25 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi integreeritud lennunduspoliitika (ettevalmistav arvamus) | 169 |
| 2016/C 013/26 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Rahvusvahelise autokaubaveo siseturg: sotsiaalne dumping ja kabotaaž (ettevalmistav arvamus) | 176 |
| 2016/C 013/27 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Liidu toimimise tõhustamine, kasutades ära Lissaboni lepingust tulenevat potentsiaali ja teemal Võimalikud muutused ja kohandused Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses | 183 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

komitee täiskogu 510. istungjärk 16.–17. septembril 2015

2016/C 013/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon Praegune pagulaskriis

1

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

komitee täiskogu 510. istungjärk 16.–17. septembril 2015

2016/C 013/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal USA ja ELi kogemused väikeettevõtlusalgatustega Small Business Act: parimad tavad uuenduslike VKEde meetmete osas (omaalgatuslik arvamus)

2

2016/C 013/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Pereettevõtted Euroopas tulevase majanduskasvu ja paremate töökohtade allikana (omaalgatuslik arvamus)

8

2016/C 013/04

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal E-tervise suunas – elektrooniline teave ravimite turvaliseks kasutamiseks (omaalgatuslik arvamus)

14

2016/C 013/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettevõtetele antav riigiabi. On see tõhus ja tulemuslik? (omaalgatuslik arvamus)

19

2016/C 013/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus arvamus teemal Majandus ühise heaolu nimel: jätkusuutlik majandusmudel, mis on suunatud sotsiaalsele ühtekuuluvusele (omaalgatuslik arvamus)

26

2016/C 013/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühenduse meetod demokraatliku ja sotsiaalse majandus- ja rahaliidu saavutamiseks (omaalgatuslik arvamus)

33

2016/C 013/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tõhusate ja usaldusväärsete sotsiaalhoolekandesüsteemide põhimõtted (omaalgatuslik arvamus)

40

2016/C 013/09

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Mitteformaalse ja informaalse õppimise käigus omandatud oskuste ja kvalifikatsioonide valideerimine – organiseeritud kodanikuühiskonna praktiline panus (omaalgatuslik arvamus)

49

2016/C 013/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Riiklike duaalsete haridussüsteemide kvaliteedi parandamine (omaalgatuslik arvamus)

57

2016/C 013/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Korruptsioonivastane võitlus ELis: ettevõtjate ja kodanikuühiskonna mureküsimustele vastamine (omaalgatuslik arvamus)

63

2016/C 013/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa avameretööstuse pikaajalise aruka ja jätkusuutliku arengu väljavaated ning selle seosed ELi merendussektoritega (omaalgatuslik arvamus)

73

2016/C 013/13

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kultuuri- ja loomemajandus – Euroopa eelis ülemaailmses konkurentsis (omaalgatuslik arvamus)

83

2016/C 013/14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Maaelu arengu programmid – ajutised abinõud või esimesed taastumismärgid? (omaalgatuslik arvamus)

89

2016/C 013/15

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Põllumajandustoodetega kauplemise olulisus põllumajanduse ja põllumajandusliku tootmise tulevase arengu jaoks ELis ülemaailmse toiduga kindlustatuse kontekstis (omaalgatuslik arvamus)

97

2016/C 013/16

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Sotsiaalne innovatsioon, võrgustikud ja digitaalne kommunikatsioon (omaalgatuslik arvamus)

104

2016/C 013/17

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Sotsiaalne dumping Euroopa tsiviillennundussektoris (omaalgatuslik arvamus)

110

2016/C 013/18

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Aktiivne kübertegevus ja kodanikuühiskonna organisatsioonid (omaalgatuslik arvamus)

116

2016/C 013/19

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi ja Mehhiko assotsieerimislepingu läbivaatamine (omaalgatuslik arvamus)

121

2016/C 013/20

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Põllumajandus, maapiirkonnad ja säästev areng idapartnerluse riikides (omaalgatuslik arvamus)

128

2016/C 013/21

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ILO konventsioon soolise vägivalla vastu töökohal (omaalgatuslik arvamus)

138

2016/C 013/22

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Delegeeritud õigusaktid (täiendav arvamus)

145

2016/C 013/23

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Finantsökosüsteemi loomine sotsiaalsete ettevõtete jaoks (ettevalmistav arvamus)

152

2016/C 013/24

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Digiteerimise mõju teenindussektorile ja tööhõivele seoses tööstuse muutustega (ettevalmistav arvamus)

161

2016/C 013/25

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi integreeritud lennunduspoliitika (ettevalmistav arvamus)

169

2016/C 013/26

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Rahvusvahelise autokaubaveo siseturg: sotsiaalne dumping ja kabotaaž (ettevalmistav arvamus)

176

2016/C 013/27

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Liidu toimimise tõhustamine, kasutades ära Lissaboni lepingust tulenevat potentsiaali ja teemal Võimalikud muutused ja kohandused Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses

183

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE |
| | komitee täiskogu 510. istungjärk 16.–17. septembril 2015 |
| 2016/C 013/28 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava[COM(2015) 215 final] | 192 |
| 2016/C 013/29 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta (uuesti sõnastatud)[COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)] | 201 |
| 2016/C 013/30 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 seoses liikmesriikide võimalusega piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see keelata (käimasolev programm) [COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)] | 203 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

komitee täiskogu 510. istungjärk 16.–17. septembril 2015

2016/C 013/28

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava[COM(2015) 215 final]

[COM(2015) 215 final]

192

2016/C 013/29

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta (uuesti sõnastatud)[COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)]

[COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)]

201

2016/C 013/30

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 seoses liikmesriikide võimalusega piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see keelata (käimasolev programm) [COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)]

[COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)]

203

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

komitee täiskogu 510. istungjärk 16.–17. septembril 2015

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon „Praegune pagulaskriis”

(2016/C 013/01)

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõuab viivitamatuid vastutustundlikke ja ühiseid Euroopa meetmeid, et tulla toime pagulaste massilise saabumisega

Praegune varjupaigataotlejate vastuvõetamatu olukord nõuab tugevat ELi tasandi strateegiat koostöös liikmesriikide, sotsiaalpartnerite ja teiste sidusrühmadega, et tegeleda viivitamatult mitmesuguste probleemidega, millega pagulased kokku puutuvad.

Komitee on äärmiselt mures kestva ja niivõrd paljudele inimestele kannatusi põhjustava humanitaarkriisi pärast, sest iga päev riskivad mehed, naised ja lapsed oma eluga selle nimel, et Euroopasse jõuda. Praeguse pagulaskriisi ulatus on enneolematu ja mitmele liikmesriigile avaldab see ebaproportsionaalset mõju. Sellises keerulises olukorras peavad Euroopa Liidu liikmesriigid näitama üles solidaarsust nii sõja, tagakiusamise, konflikti ja vaesuse eest põgenevate inimeste kui ka üksteisega. Nende turvalise saabumise tagamine ning neisse positiivselt suhtumine on kõigi liikmesriikide kohustus ja osa meie Euroopa põhiväärtustest.

Komitee väljendab oma solidaarsust ning avaldab sügavat kahetsust kaotatud elude ja karmide tingimuste pärast, mis saavad pagulastele osaks teel turvalisusse. Kutsume kodanikuühiskonna organisatsioone – eriti neid, kes on komitees esindatud – üles tegema kõik, mis nende võimuses, et toetada pagulaste sõbralikku vastuvõtmist ja integreerimist. Komitee tunnustab kohalike haldusasutuste töötajate, valitsusväliste organisatsioonide ja vabatahtlike pühendumust tegutseda rohujuure tasandi algatustes üle kogu Euroopa, et abistada hädasolijaid.

Euroopa Liit peab praegu tegutsema tõelise liiduna ja võtma vastu ühtse varjupaiga õigusakti, alustades Dublini määruse läbivaatamisest. Valitsustel ja poliitikutel on aeg järgida kodanike, ühenduste ja samuti paljude kohalike omavalitsuste eeskuju, kes on suutnud end mobiliseerida palju ulatuslikumalt ja kiiremini kui meie valitsused ja ELi institutsioonid. Komitee avaldab kahetsust, et nõukogu ei ole veel suutnud teha praeguses tungivas humanitaarkriisi olukorras vajalikke otsuseid. Seepärast kutsub komitee Euroopa Ülemkogu üles korraldama enne kuu lõppu erakorralise tippkohtumise, et jõuda kokkuleppele konkreetsetes meetmetes ja tegevuses, sh õiglane kvoodisüsteem.

Komitee on väga mures, et praegu õõnestatakse Schengeni lepingut ja vaba liikumist, sest see on üks peamisi ELi kodanikele kasu toonud saavutusi.

Äärmiselt oluline on võtta viivitamatuid meetmeid praeguste pagulasvoogude algpõhjustega tegelemiseks. EL peab neis küsimustes tegema koostööd päritolu- ja transiitriikidega ning komitee kiidab heaks asjaolu, et komisjon näeb selleks koostööks ette inimõigustel põhineva lähenemisviisi. Lõpetuseks rõhutab komitee vajadust kaasata kodanikuühiskond kolmandate riikidega peetavasse dialoogi.

---

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

komitee täiskogu 510. istungjärk 16.–17. septembril 2015

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/2

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „USA ja ELi kogemused väikeettevõtlusalgatustega „Small Business Act”: parimad tavad uuenduslike VKEde meetmete osas”

(omaalgatuslik arvamus)

(2016/C 013/02)

| Raportöör: | Ullrich SCHRÖDER |
| --- | --- |

Raportöör:

Ullrich SCHRÖDER

10. juulil 2014 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada arvamuse järgmises küsimuses:

„USA ja ELi kogemused väikeettevõtlusalgatustega „Small Business Act”: parimad tavad uuenduslike VKEde meetmete osas”
  (omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 14. juulil 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16.–17. septembril 2015. aastal (16. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 207, erapooletuks jäi 6.

1.   Järeldused ja soovitused

ELis on umbes 21 miljonit VKEd, kus töötab peaaegu 90 miljonit inimest, luues lisaväärtust rohkem kui 3 600 triljoni euro eest. Ehk teisisõnu moodustavad VKEd 99 % ettevõtete üldarvust, andes tööd kahele kolmandikule inimestest ja luues 58 % lisaväärtusest. Sellest tuleneb vajadus jõulise väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” järele.

Komitee soovib esitada seoses ELi väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” (SBA) läbivaatamisega järgmised soovitused mõne olulise peatüki kohta, tuginedes USA kogemustele Small Business Administrationi rakendamisel (lühend on sama, kuid lähenemisviis täiesti teine).

1.1.   
  SBA läbivaatamine on vajalik

Euroopa Komisjon oli väljendanud kavatsust avaldada läbivaatamise tulemused 2015. aasta esimesel poolel, kuid on selle edasi lükanud. Kuna olulistes valdkondades on võimalikud parandamised (vt allpool), loodab VKE kogukond läbivaatamist pärast arutelude toimumist. VKEde suurt tähtsust silmas pidades tuleks läbivaatamine avaldada võimalikult peatselt.

1.2.   
  Õiguslik positsioon ja jõustamine

Väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act” tuleks rohkem tähtsustada ja muuta siduvamaks ja selle lähenemisviis peaks olema ambitsioonikam. Komitee nõudis seda ka 2008. ja 2011. aastal, kuid Euroopa Komisjon seda ei teinud.

Ta võiks luua rohkem õiguslikke mehhanisme, kui see on asjakohane, näiteks hangete, põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele”, mõjuhinnangute ja VKE-testidega seoses. Seda tuleks rakendada nii ELi kui ka liikmesriigi tasandil ning peaks andma Euroopa Parlamendile ja riikide parlamentidele tugevama rolli. Põhimõtted „kõigepealt mõtle väikestele” ja „ainult üks kord” tuleks lisada ELi institutsioonide institutsioonidevahelisse kokkuleppesse parema õigusloome kohta.

1.3.   
  Poliitiline positsioon

ELis on SBA-l madalam poliitiline positsioon kui USAs. Positsiooni tugevdamiseks peab komitee vajalikuks järgmist:

| — | spetsiaalne iga-aastane konkurentsivõime nõukogu VKEde ja SBA teemal ELi tasandil, nagu komitee soovitas oma 2011. aasta arvamuses (1); |
| --- | --- |

—

spetsiaalne iga-aastane konkurentsivõime nõukogu VKEde ja SBA teemal ELi tasandil, nagu komitee soovitas oma 2011. aasta arvamuses (1);

| — | nõukogu kõrgetasemeline konkurentsivõime ja majanduskasvu töörühm peaks vaatama läbi SBA prioriteetide rakendamise siseriiklike meetmete edusammud ja kaaluma täiendavaid meetmeid ELi tasandil. Tulemused tuleks edastada iga-aastasele konkurentsivõime nõukogule VKEde ja SBA teemal; |
| --- | --- |

—

nõukogu kõrgetasemeline konkurentsivõime ja majanduskasvu töörühm peaks vaatama läbi SBA prioriteetide rakendamise siseriiklike meetmete edusammud ja kaaluma täiendavaid meetmeid ELi tasandil. Tulemused tuleks edastada iga-aastasele konkurentsivõime nõukogule VKEde ja SBA teemal;

| — | Euroopa VKEde saadikute võrgustiku tähtsust tuleb suurendada, kaasates osalejatena majandusministeeriumide peadirektoreid. See tagaks tugevama ja parema koordineerimise ELi ja liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

—

Euroopa VKEde saadikute võrgustiku tähtsust tuleb suurendada, kaasates osalejatena majandusministeeriumide peadirektoreid. See tagaks tugevama ja parema koordineerimise ELi ja liikmesriikide vahel.

1.4.   
  Juhtimine ja tõhusus

| 1.4.1. | Tuleb luua ELi iga-aastane SBA rakendamist käsitlev aruanne ning see peab sisaldama ka andmetel põhinevat aruannet selle kohta, kuidas komisjon seda ja üksikute programmide toimimist juhib. |
| --- | --- |

1.4.1.

Tuleb luua ELi iga-aastane SBA rakendamist käsitlev aruanne ning see peab sisaldama ka andmetel põhinevat aruannet selle kohta, kuidas komisjon seda ja üksikute programmide toimimist juhib.

| 1.4.2. | Euroopa Kontrollikoda tuleks julgustada avaldama aruandeid VKEdega seotud asjaomaste programmide ja meetmete toimimise kohta, nagu seda teeb USA valitsuse aruandluse eest vastutav amet seoses USA SBAga. Sisemise juhtimisega peaks tegelema komisjoni juures tegutsev sõltumatu büroo, võttes aluseks USA Small Business Administrationi peainspektori büroo. |
| --- | --- |

1.4.2.

Euroopa Kontrollikoda tuleks julgustada avaldama aruandeid VKEdega seotud asjaomaste programmide ja meetmete toimimise kohta, nagu seda teeb USA valitsuse aruandluse eest vastutav amet seoses USA SBAga. Sisemise juhtimisega peaks tegelema komisjoni juures tegutsev sõltumatu büroo, võttes aluseks USA Small Business Administrationi peainspektori büroo.

| 1.4.3. | SBA-l ei ole soovitud edu ilma juhtimispartnerluseta paljude sidusrühmade osalusel (sotsiaalpartnerid ning riiklikku ja erasektorit esindavad osalejad). Seetõttu peaks 2011. aastaks kavandatud, kuid siiski loomata jäänud SBA nõuanderühm (vt punkt 4.3.4) uuesti tegutsema asuma ja sellega tuleb konsulteerida enne otsuste langetamist. |
| --- | --- |

1.4.3.

SBA-l ei ole soovitud edu ilma juhtimispartnerluseta paljude sidusrühmade osalusel (sotsiaalpartnerid ning riiklikku ja erasektorit esindavad osalejad). Seetõttu peaks 2011. aastaks kavandatud, kuid siiski loomata jäänud SBA nõuanderühm (vt punkt 4.3.4) uuesti tegutsema asuma ja sellega tuleb konsulteerida enne otsuste langetamist.

| 1.4.4. | Riiklike ja kohalike SBA rakenduskavade süsteemi (vt punkt 4.3.3) tuleb parandada ja täiendada tulemustabelite süsteemse kasutamise abil. |
| --- | --- |

1.4.4.

Riiklike ja kohalike SBA rakenduskavade süsteemi (vt punkt 4.3.3) tuleb parandada ja täiendada tulemustabelite süsteemse kasutamise abil.

Eesmärkide kasutamine

Soovituslikke eesmärke võiks rohkem kasutada VKEde laiemaks kaasamiseks riigihangetesse, siduvaid eesmärke aga teadus- ja arendustegevuse puhul (nii ELi kui ka riigi tasandi). Eesmärkide mehhanismi kasutades oleks võimalik neid tasemeid aastate jooksul tõsta.

Väikeettevõtluse sidusrühmade iga-aastane konverents

USAs ja ELis on VKEdega seotud poliitika ja programmide kohta olemas märkimisväärne oskusteave ja kogemused, kuid ei korraldata struktuurseid ja korrapäraseid arutelusid sidusrühmadega. Vaheldumisi USAs ja ELis toimuv, parimatel näidetel põhinev iga-aastane konverents võiks olla kasulik. See peaks mõlemal pool Atlandi ookeani hõlmama asjaomaseid sidusrühmi: poliitikuid ja valitsusi, VKEde saadikute võrgustikku ja väikeettevõtete organisatsioone. Väikeettevõtete organisatsioonide piiratud eelarve tõttu tuleks nende osalemiskulud hüvitada. Igal aastal võiks üldiste teemade kõrval arutada ka spetsiaalset küsimust: rahastamine, innovatsioon, kaubavahetus (sh Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus), naisettevõtlus jne.

2.   Sissejuhatus ja arvamuse eesmärgid

| 2.1. | Eesmärk: võrrelda laiu lähenemisviise ja VKEde meetmeid seoses kahe SBAga: USA Small Business Administration ja ELi väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”. |
| --- | --- |

2.1.

Eesmärk: võrrelda laiu lähenemisviise ja VKEde meetmeid seoses kahe SBAga: USA Small Business Administration ja ELi väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”.

USA ja ELi poliitiline ja ettevõtluskeskkond on väga erinev ja mõlemas piirkonnas on lisaks SBA meetmetele palju VKEdega seotud riikliku ja kohaliku tasandi meetmeid (2).

| 2.2. | Käesoleva arvamuse järeldustes (vt punkt 1) ei võrrelda seega nende kahe SBA konkreetseid programme, vaid keskendutakse ELi SBA õigusliku ja poliitilise positsiooni, juhtimise ja eesmärkide kasutamise võimalikele parandustele. |
| --- | --- |

2.2.

Käesoleva arvamuse järeldustes (vt punkt 1) ei võrrelda seega nende kahe SBA konkreetseid programme, vaid keskendutakse ELi SBA õigusliku ja poliitilise positsiooni, juhtimise ja eesmärkide kasutamise võimalikele parandustele.

3.   Small Business Administration USAs (SBA)

| 3.1. | USA Small Business Administration on sõltumatu valitsusagentuur, mis annab keskvalitsuse toetust väikeettevõtjatele. Selle asutas president Eisenhower 1953. aastal pärast väikeettevõtete seaduse vastuvõtmist. Selle ülesanne on nõustada, aidata ja kaitsta väikeettevõtjate huve. 2013. aastal oli selle eelarve ligikaudu 1 miljard USA dollarit (välja arvatud ettevõtlusega mitteseotud tegevuse eelarve). Mõned meetmed on õiguslikult siduvad. SBA-l on bürood igas USA osariigis ja 1 000 kohalikku keskust. President Obama ülendas SBA peadirektori oma valitsuskabineti tasandile. |
| --- | --- |

3.1.

USA Small Business Administration on sõltumatu valitsusagentuur, mis annab keskvalitsuse toetust väikeettevõtjatele. Selle asutas president Eisenhower 1953. aastal pärast väikeettevõtete seaduse vastuvõtmist. Selle ülesanne on nõustada, aidata ja kaitsta väikeettevõtjate huve. 2013. aastal oli selle eelarve ligikaudu 1 miljard USA dollarit (välja arvatud ettevõtlusega mitteseotud tegevuse eelarve). Mõned meetmed on õiguslikult siduvad. SBA-l on bürood igas USA osariigis ja 1 000 kohalikku keskust. President Obama ülendas SBA peadirektori oma valitsuskabineti tasandile.

| 3.2. | SBA määratleb väikeettevõtet keerukalt kui põhiliselt sõltumatule omanikule kuuluvat ettevõtet, mis tegutseb sõltumatult ja kasumi teenimise eesmärgil. Sõltuvalt sektorist, tootest või teenusest on suuruse standardi aluseks töötajate arv või müügimaht. Kui aluseks on töötajate arv, võib nende suurim arv jääda vahemikku 100 kuni 1 500. |
| --- | --- |

3.2.

SBA määratleb väikeettevõtet keerukalt kui põhiliselt sõltumatule omanikule kuuluvat ettevõtet, mis tegutseb sõltumatult ja kasumi teenimise eesmärgil. Sõltuvalt sektorist, tootest või teenusest on suuruse standardi aluseks töötajate arv või müügimaht. Kui aluseks on töötajate arv, võib nende suurim arv jääda vahemikku 100 kuni 1 500.

| 3.3. | Ülevaade USA SBA meetmetest ja programmidest (3) |
| --- | --- |

3.3.

Ülevaade USA SBA meetmetest ja programmidest (3)

| 3.3.1. | Rahastamine: laenud ja riskikapital |
| --- | --- |

3.3.1.

Rahastamine: laenud ja riskikapital

| 3.3.1.1. | SBA annab tagatisi väikeettevõtjatele, kellel ei ole võimalik mujalt laenu saada. Üldjuhul annavad neid laene SBA partnerid (pangad ja muud finantsasutused) ja SBA tagab need. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

SBA annab tagatisi väikeettevõtjatele, kellel ei ole võimalik mujalt laenu saada. Üldjuhul annavad neid laene SBA partnerid (pangad ja muud finantsasutused) ja SBA tagab need.

Mikrolaenude programm on mõeldud uutele ja äsja alustanud ettevõtetele, kes tegutsevad alateenindatud turgudel. Kiirlaen peaks saabuma 36 tunni jooksul. Katastroofilaenude programm annab suurte õnnestuste korral väikeettevõtjatele laenu 45 päeva jooksul.

| 3.3.1.2. | Small Business Investment Company (SBIC) toetab väikeettevõtjate juurdepääsu riskikapitalile. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Small Business Investment Company (SBIC) toetab väikeettevõtjate juurdepääsu riskikapitalile.

| 3.3.2. | Väikeettevõtjate hankeprogrammid |
| --- | --- |

3.3.2.

Väikeettevõtjate hankeprogrammid

| 3.3.2.1. | Mitmed hankeprogrammid võimaldavad väikeettevõtetel (mille omanikud on halvemas olukorras või tegutsevad alakasutatud valdkondades) konkureerida tähtsate valitsuse lepingute nimel ainult sarnaste ettevõtetega. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

Mitmed hankeprogrammid võimaldavad väikeettevõtetel (mille omanikud on halvemas olukorras või tegutsevad alakasutatud valdkondades) konkureerida tähtsate valitsuse lepingute nimel ainult sarnaste ettevõtetega.

Määratletud on üldised valitsuse osalemise eesmärgid väikeettevõtjatega sõlmitavate föderaalhankelepingute kohta ning alaeesmärgid konkreetsete ministeeriumide ja agentuuride osas. Praegune üldeesmärk on vähemalt 23 % keskvalitsuse põhilepingute kogumaksumusest. ELis on see üle 29 %, kuid see hõlmab ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste lepinguid. USA võib edaspidi seada suurema eesmärgi.

| 3.3.3. | Teadus- ja arendustegevuse programmid: strateegia VKEde osalemise suurendamiseks eesmärkide suurendamise kaudu |
| --- | --- |

3.3.3.

Teadus- ja arendustegevuse programmid: strateegia VKEde osalemise suurendamiseks eesmärkide suurendamise kaudu

| 3.3.3.1. | Programmiga Small Business Innovation Research (SBIR) suurendatakse väikeste kõrgtehnoloogiaettevõtete osalemist föderaalses teadus- ja arendustegevuses ja selle eelarveks eraldatakse vähemalt 100 miljonit dollarit. Teatud protsent selle teadus- ja arendustegevuse eelarvest tuleb kasutada väikeettevõtjate kaasamiseks: alguses, 1983. aastal oli see 0,2 % ja seda on pidevalt suurendatud ning 2013. aastal on see juba 2,7 % (uus eesmärk on 3,2 % 2017. aastal). |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Programmiga Small Business Innovation Research (SBIR) suurendatakse väikeste kõrgtehnoloogiaettevõtete osalemist föderaalses teadus- ja arendustegevuses ja selle eelarveks eraldatakse vähemalt 100 miljonit dollarit. Teatud protsent selle teadus- ja arendustegevuse eelarvest tuleb kasutada väikeettevõtjate kaasamiseks: alguses, 1983. aastal oli see 0,2 % ja seda on pidevalt suurendatud ning 2013. aastal on see juba 2,7 % (uus eesmärk on 3,2 % 2017. aastal).

| 3.3.3.2. | Programmist Small Business Technology Transfer (STTR) rahastatakse föderaaluuringuid, mis on jagatud väikeettevõtte ja kasumit mittetaotleva teadusorganisatsiooni vahel: 2013. aastal 0,35 %, mis kasvab 0,45 %ni 2016. aastal. |
| --- | --- |

3.3.3.2.

Programmist Small Business Technology Transfer (STTR) rahastatakse föderaaluuringuid, mis on jagatud väikeettevõtte ja kasumit mittetaotleva teadusorganisatsiooni vahel: 2013. aastal 0,35 %, mis kasvab 0,45 %ni 2016. aastal.

| 3.3.4. | Ettevõtluse arendamise programmid |
| --- | --- |

3.3.4.

Ettevõtluse arendamise programmid

Nende kaudu pakutakse väikeettevõtjatele tuhandes keskuses koolitust. SCORE ühendab 50 sõltumatut, 13 000 vabatahtlikuga mittetulundusühendust.

| 3.3.5. | Rahvusvahelise kaubanduse büroo |
| --- | --- |

3.3.5.

Rahvusvahelise kaubanduse büroo

Selle kaudu pakutakse eksporditoetust ja meetmed hõlmavad kiirlaene (36 tunni jooksul) ja toetusi välismaistel kaubandusmessidel osalemiseks, dokumentatsiooni ja audiovisuaalseid materjale.

| 3.3.6. | Eri ametid |
| --- | --- |

3.3.6.

Eri ametid

Peainspektori büroo (Office of the Inspector General): selle missioon on parandada SBA juhtimist ja tõhusust, võidelda pettuste vastu programmides ja vaadata läbi olemasolevaid või esitatud õigusakte. See on SBA juurde kuuluv sõltumatu büroo, mida juhib peainspektor.

Huvide esindamise büroo (Office of Advocacy): tegutseb sõltumatu väikeettevõtjaid esindava asutusena föderaalvalitsuse raames. Selle ülesanne on edendada poliitikat, mis toetab väikeettevõtjaid, sekkudes föderaalagentuuride reguleerivatesse protsessidesse ja uurides föderaalmääruste mõju.

4.   ELi areng – väikeettevõtluse hartast väikeettevõtlusalgatuseni „Small Business Act”
   (4)

4.1.   
  Euroopa väikeettevõtluse harta – 2000

ELi juhid võtsid kõnealuse harta vastu 2000. aastal. See oli liikmesriikide endi võetud kohustus parandada väikeettevõtjate jaoks ärikeskkonda liikmesriikides ja ELi tasandil, millel puudus õigusjõud. Harta oli konkreetselt suunatud vähem kui 50 töötajaga väikeettevõtetele.

4.2.   
  ELi väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act” (SBA-EU) – 2008

| 4.2.1. | Komisjon uuris USA SBA lähenemisviisi ja avaldas 2008. aastal oma teatise „„Kõigepealt mõtle väikestele” Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”” (5), millel oli laiem sihtrühm (vähem kui 250 töötajaga VKEd). |
| --- | --- |

4.2.1.

Komisjon uuris USA SBA lähenemisviisi ja avaldas 2008. aastal oma teatise „„Kõigepealt mõtle väikestele” Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”” (5), millel oli laiem sihtrühm (vähem kui 250 töötajaga VKEd).

Ettepanekud esitati vaid piiratud arvu uute seadusandlike meetmete kohta.

SBA põhiosa puudutab uut poliitikaraamistikku, mis integreerib olemasoleva ettevõtluspoliitika ja tugineb väikeettevõtluse hartale.

| 4.2.2. | Sisse viidi kümme põhimõtet VKEsid käsitleva poliitika kavandamiseks ja rakendamiseks ELi ja riigi tasandil, mh seoses ettevõtluskeskkonna, ettevõtluse, põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele”, riigihangete, lühemate maksetähtaegade, parema ühtse turu, oskuste ja innovatsiooniga. |
| --- | --- |

4.2.2.

Sisse viidi kümme põhimõtet VKEsid käsitleva poliitika kavandamiseks ja rakendamiseks ELi ja riigi tasandil, mh seoses ettevõtluskeskkonna, ettevõtluse, põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele”, riigihangete, lühemate maksetähtaegade, parema ühtse turu, oskuste ja innovatsiooniga.

| 4.2.3. | 2008. aastal (6) pakkus EMSK välja ambitsioonikama SBA. Selles viidatakse Ameerika Ühendriikide SBA-le. |
| --- | --- |

4.2.3.

2008. aastal (6) pakkus EMSK välja ambitsioonikama SBA. Selles viidatakse Ameerika Ühendriikide SBA-le.

| 4.2.4. | Komitee kesksed soovitused sisaldasid järgmist:






  — | siduv õiguslik vahend põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” kohaldamiseks; |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

Komitee kesksed soovitused sisaldasid järgmist:

—

siduv õiguslik vahend põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” kohaldamiseks;

| — | moodustada SBA-komitee, kuhu kuuluvad liikmesriigid ja Euroopa representatiivsed ettevõtjate ühendused; |
| --- | --- |

—

moodustada SBA-komitee, kuhu kuuluvad liikmesriigid ja Euroopa representatiivsed ettevõtjate ühendused;

| — | nimetada igas liikmesriigis ametisse VKEde saadik. |
| --- | --- |

—

nimetada igas liikmesriigis ametisse VKEde saadik.

Kaht esimest soovitust Euroopa Komisjon kahjuks ei teostanud.

4.3.   
  ELi väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine (2011)

| 4.3.1. | 2011. aastal avaldas komisjon teatise „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine” (7). Komisjon teeb järelduse, et on edusamme, aga vaja on teha veel enam. |
| --- | --- |

4.3.1.

2011. aastal avaldas komisjon teatise „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine” (7). Komisjon teeb järelduse, et on edusamme, aga vaja on teha veel enam.

| 4.3.2. | Liikmesriikides toimunud arengute suhtes ei ole komisjon rahul






  — | halduskoormuse vähendamise ja riiklike VKE-testide rakendamise aeglusega; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

Liikmesriikides toimunud arengute suhtes ei ole komisjon rahul

—

halduskoormuse vähendamise ja riiklike VKE-testide rakendamise aeglusega;

| — | Euroopa parimate tavade juhendi edendamisega; |
| --- | --- |

—

Euroopa parimate tavade juhendi edendamisega;

| — | pankrotimenetluse lihtsustamisega. |
| --- | --- |

—

pankrotimenetluse lihtsustamisega.

| 4.3.3. | SBA läbivaatamise raames tehti ettepanek uute meetmete kohta järgmistes valdkondades: reguleerimine, rahastamine, turulepääs, ettevõtlus, töökohtade loomine ja kaasav majanduskasv (sh naisettevõtlus ja sotsiaalse ettevõtluse algatus). |
| --- | --- |

4.3.3.

SBA läbivaatamise raames tehti ettepanek uute meetmete kohta järgmistes valdkondades: reguleerimine, rahastamine, turulepääs, ettevõtlus, töökohtade loomine ja kaasav majanduskasv (sh naisettevõtlus ja sotsiaalse ettevõtluse algatus).

| 4.3.4. | Strateegilised täiustused hõlmavad juhtimise tugevdamist.






  — | Komisjon jätkab üldiste iga-aastaste aruannete esitamist liikmesriikide kohta kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020”; see hõlmab SBA edusamme. |
| --- | --- | --- |

4.3.4.

Strateegilised täiustused hõlmavad juhtimise tugevdamist.

—

Komisjon jätkab üldiste iga-aastaste aruannete esitamist liikmesriikide kohta kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020”; see hõlmab SBA edusamme.

| — | 2011. aastal oli kavas moodustada SBA nõuanderühm, kuid see jäi moodustamata. See nõuanderühm on vaja nüüd käivitada ning temaga tuleb konsulteerida otsustamiseelses etapis. |
| --- | --- |

—

2011. aastal oli kavas moodustada SBA nõuanderühm, kuid see jäi moodustamata. See nõuanderühm on vaja nüüd käivitada ning temaga tuleb konsulteerida otsustamiseelses etapis.

| — | Asutati VKEde saadikute võrgustik, kuhu kuuluvad komisjoni ja liikmesriikide VKEde saadikud. See peaks looma otseühenduse komisjoni, liikmesriikide asutuste ja liikmesriikide ettevõtlusorganisatsioonide vahel. |
| --- | --- |

—

Asutati VKEde saadikute võrgustik, kuhu kuuluvad komisjoni ja liikmesriikide VKEde saadikud. See peaks looma otseühenduse komisjoni, liikmesriikide asutuste ja liikmesriikide ettevõtlusorganisatsioonide vahel.

| — | Riiklike SBA rakendamise kavade koostamine, mida toetab tugev seiremehhanism ja mis kooskõlastatakse liikmesriikide ja ettevõtlusorganisatsioonidega. (Kahjuks tõdeb komitee, et seda ei rakendada nii tõhusalt kui võimalik). |
| --- | --- |

—

Riiklike SBA rakendamise kavade koostamine, mida toetab tugev seiremehhanism ja mis kooskõlastatakse liikmesriikide ja ettevõtlusorganisatsioonidega. (Kahjuks tõdeb komitee, et seda ei rakendada nii tõhusalt kui võimalik).

| 4.3.5. | 2011. aastal (8) tõdes komitee, et VKEdele on pööratud suuremat tähelepanu. |
| --- | --- |

4.3.5.

2011. aastal (8) tõdes komitee, et VKEdele on pööratud suuremat tähelepanu.

Komitee kesksed järeldused sisaldasid järgmist.

| — | Komitee leiab, et SBA peaks olema kohustuslik. |
| --- | --- |

—

Komitee leiab, et SBA peaks olema kohustuslik.

| — | SBA-l ei ole soovitud edu ilma juhtimispartnerluseta paljude sidusrühmade osalusel (sotsiaalpartnerid ning riiklikku ja erasektorit esindavad osalejad). |
| --- | --- |

—

SBA-l ei ole soovitud edu ilma juhtimispartnerluseta paljude sidusrühmade osalusel (sotsiaalpartnerid ning riiklikku ja erasektorit esindavad osalejad).

| — | Avaliku ja erasektori vahendajaorganisatsioonide põhiroll kohandatud teenuste pakkumisel on jäetud arvestamata. |
| --- | --- |

—

Avaliku ja erasektori vahendajaorganisatsioonide põhiroll kohandatud teenuste pakkumisel on jäetud arvestamata.

| — | Komitee kutsub nõukogu üles looma spetsiaalse igal aastal kohtuva konkurentsivõime nõukogu VKEde, mikroettevõtete ja väikeettevõtlusalgatuse jaoks. |
| --- | --- |

—

Komitee kutsub nõukogu üles looma spetsiaalse igal aastal kohtuva konkurentsivõime nõukogu VKEde, mikroettevõtete ja väikeettevõtlusalgatuse jaoks.

Komitee väljendab kahetsust, et Euroopa Komisjon ei rakendanud neid soovitusi.

4.4.   
  Avalik arutelu väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” teemal 2014. aastal

| 4.4.1. | 2014. aasta septembris algatas komisjon konsultatsiooni selle üle, kuidas tuleks SBA läbi vaadata, pealkirjaga „Tugev Euroopa poliitika väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) ja ettevõtjate toetuseks aastatel 2015–2020”. |
| --- | --- |

4.4.1.

2014. aasta septembris algatas komisjon konsultatsiooni selle üle, kuidas tuleks SBA läbi vaadata, pealkirjaga „Tugev Euroopa poliitika väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) ja ettevõtjate toetuseks aastatel 2015–2020”.

| 4.4.2. | Komisjon teeb järelduse, et paljudes liikmesriikides ei ole väikeettevõtlusalgatust täielikult rakendatud. |
| --- | --- |

4.4.2.

Komisjon teeb järelduse, et paljudes liikmesriikides ei ole väikeettevõtlusalgatust täielikult rakendatud.

Välja on pakutud järgmised prioriteetsed valdkonnad:

| — | halduskoormuse vähendamine; |
| --- | --- |

—

halduskoormuse vähendamine;

| — | juurdepääs rahastamisele ja turgudele; |
| --- | --- |

—

juurdepääs rahastamisele ja turgudele;

| — | ettevõtluse ja innovatsiooni alane potentsiaal; |
| --- | --- |

—

ettevõtluse ja innovatsiooni alane potentsiaal;

| — | oskuste arendamise parandamine (uus). |
| --- | --- |

—

oskuste arendamise parandamine (uus).

| 4.4.3. | Komisjon avaldas 2015. aasta aprillis tulemuste kohta aruande. Esilagu oli kavas esitada SBA läbivaatamise ettepanek 2015. aasta esimesel poolel, kuid nüüd on see lükatud edasi 2016. aastani. Euroopa ettevõtjate organisatsioonid on väljendanud edasilükkamise pärast rahulolematust ja nõudnud meetmeid 2015. aastal. |
| --- | --- |

4.4.3.

Komisjon avaldas 2015. aasta aprillis tulemuste kohta aruande. Esilagu oli kavas esitada SBA läbivaatamise ettepanek 2015. aasta esimesel poolel, kuid nüüd on see lükatud edasi 2016. aastani. Euroopa ettevõtjate organisatsioonid on väljendanud edasilükkamise pärast rahulolematust ja nõudnud meetmeid 2015. aastal.

Brüssel, 16. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  ELT C 376, 22.12.2011, lk 51.

1

(2)  VKEde meetmete laiem võrdlemine oleks käesoleva arvamuse jaoks liiga keerukas.

2

(3)  See on laiaulatuslik ülevaade huvipakkuvatest meetmetest. Vt täpsemalt www.sba.gov või USA Kongressi 2013. aasta aruanne „Small Business Administration, A Primer on Programmes” veebisaidil www.crs.gov. Ülevaate SBA programmide kohta annab Governmental Accountability Office (valitsuse aruandluse eest vastutav amet) aruandes GAO-12-819 „Entrepreneurial Assistance” veebilehel www.gao.gov

3

(4)  Allpool on esitatud kokkuvõte SBA arengutest. Täpsema ülevaate saamiseks tutvuge taustadokumendiga Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee veebilehel.

4

(5)  COM(2008) 394 final.

5

(6)  ELT C 182, 4.8.2009, lk 30.

6

(7)  COM(2011) 78 final.

7

(8)  ELT C 376, 22.12.2011, lk 51.

8

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/8

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Pereettevõtted Euroopas tulevase majanduskasvu ja paremate töökohtade allikana”

(omaalgatuslik arvamus)

(2016/C 013/03)

| Raportöör: | Jan KLIMEK |
| --- | --- |

Raportöör:

Jan KLIMEK

22. jaanuaril 2015 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada arvamuse järgmisel teemal:

„Pereettevõtted Euroopas tulevase majanduskasvu ja paremate töökohtade allikana”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 14. juulil 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16.–17. septembril 2015 (17. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 110, erapooletuks jäi 3 komitee liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Pereettevõtted on paljude maailma majanduste alustala ja nende arengu dünaamika on hämmastav. Pereettevõtted on majanduskasvu ja tööhõive allikas, nad pööravad palju tähelepanu piirkondlikele ja kohalikele tingimustele. Pereettevõtete asutamise põhjused on erinevad, aga neid ühendavad loomulikult tekkinud väärtussüsteemid, valmisolek ohverdusteks ja loobumisteks, vastutustunne nende ees, kes on ettevõtte loonud ja kes selle üle võtavad. Pereettevõtted elavad üle majanduslanguse ja seisaku rasked ajad ning nende elujõulisuse üks peamine põhjus on ettevõtte kuvandi eest isikliku vastutuse tunnetamine. |
| --- | --- |

1.1.

Pereettevõtted on paljude maailma majanduste alustala ja nende arengu dünaamika on hämmastav. Pereettevõtted on majanduskasvu ja tööhõive allikas, nad pööravad palju tähelepanu piirkondlikele ja kohalikele tingimustele. Pereettevõtete asutamise põhjused on erinevad, aga neid ühendavad loomulikult tekkinud väärtussüsteemid, valmisolek ohverdusteks ja loobumisteks, vastutustunne nende ees, kes on ettevõtte loonud ja kes selle üle võtavad. Pereettevõtted elavad üle majanduslanguse ja seisaku rasked ajad ning nende elujõulisuse üks peamine põhjus on ettevõtte kuvandi eest isikliku vastutuse tunnetamine.

| 1.2. | Hinnates kõrgelt pereettevõtete ainulaadseid väärtusi ning kooskõlas Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” eeldusega, et „EL ja liikmesriigid peaksid looma keskkonna, kus ettevõtjad ja pereettevõtted saaksid jõudsalt areneda ja kus ettevõtlus on au sees” (1), kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Euroopa Komisjoni üles rakendama aktiivset strateegiat, et edendada liikmesriikides parimaid tavasid pereettevõtete vallas. |
| --- | --- |

1.2.

Hinnates kõrgelt pereettevõtete ainulaadseid väärtusi ning kooskõlas Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” eeldusega, et „EL ja liikmesriigid peaksid looma keskkonna, kus ettevõtjad ja pereettevõtted saaksid jõudsalt areneda ja kus ettevõtlus on au sees” (1), kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Euroopa Komisjoni üles rakendama aktiivset strateegiat, et edendada liikmesriikides parimaid tavasid pereettevõtete vallas.

| 1.3. | Edasise sammuna võiks välja töötada pereettevõtteid käsitleva raamistiku või õigusnormid. Neis tuleks sätestada pereettevõtte definitsioon ja määratleda valdkonnad, millesse kaasatakse komisjon koos nende meetmete eest vastutavate õigus-, majandus- ja poliitikainstitutsioonidega. |
| --- | --- |

1.3.

Edasise sammuna võiks välja töötada pereettevõtteid käsitleva raamistiku või õigusnormid. Neis tuleks sätestada pereettevõtte definitsioon ja määratleda valdkonnad, millesse kaasatakse komisjon koos nende meetmete eest vastutavate õigus-, majandus- ja poliitikainstitutsioonidega.

| 1.4. | Konkreetsete meetmetena kutsub komitee tegema järgmist:






  — | võtma Euroopa statistikas (Eurostat) kasutusele pereettevõtte kategooria ja suunama liikmesriikide statistikaameteid koguma tulemuslikult teavet pereettevõtete kohta; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Konkreetsete meetmetena kutsub komitee tegema järgmist:

—

võtma Euroopa statistikas (Eurostat) kasutusele pereettevõtte kategooria ja suunama liikmesriikide statistikaameteid koguma tulemuslikult teavet pereettevõtete kohta;

| — | lihtsustama õigusakte, mis reguleerivad pereettevõtete üleminekut ühelt põlvkonnalt teisele, eelkõige maksude seisukohalt, et vähendada nende ettevõtete likviidsusprobleeme; |
| --- | --- |

—

lihtsustama õigusakte, mis reguleerivad pereettevõtete üleminekut ühelt põlvkonnalt teisele, eelkõige maksude seisukohalt, et vähendada nende ettevõtete likviidsusprobleeme;

| — | edendama perekeskset organisatsioonikliimat, mida iseloomustavad pikaajalised töösuhted; |
| --- | --- |

—

edendama perekeskset organisatsioonikliimat, mida iseloomustavad pikaajalised töösuhted;

| — | edendama pereettevõtete hulgas innovaatilisust, muu hulgas innovaatiliste riigihangete kaudu; |
| --- | --- |

—

edendama pereettevõtete hulgas innovaatilisust, muu hulgas innovaatiliste riigihangete kaudu;

| — | arendama pereettevõtlusega seotud haridust ja edendama sellealaseid uuringuid; |
| --- | --- |

—

arendama pereettevõtlusega seotud haridust ja edendama sellealaseid uuringuid;

| — | toetama põllumajanduslikke pereettevõtteid ja taastama koostööl põhinevat majandusmudelit, eelkõige sellist, mis ühendab pereettevõtteid; |
| --- | --- |

—

toetama põllumajanduslikke pereettevõtteid ja taastama koostööl põhinevat majandusmudelit, eelkõige sellist, mis ühendab pereettevõtteid;

| — | kehtestama maksuvabastusi reinvesteeritud tulule ja võimalust pakkuda pereettevõtetele kapitali ilma, et kapitali pakkuja saaks hääleõiguse; |
| --- | --- |

—

kehtestama maksuvabastusi reinvesteeritud tulule ja võimalust pakkuda pereettevõtetele kapitali ilma, et kapitali pakkuja saaks hääleõiguse;

| — | tegema ELi tasandil aktiivset koostööd organisatsioonidega, kes esindavad pereettevõtteid, näiteks püsiva eksperdirühma raames. |
| --- | --- |

—

tegema ELi tasandil aktiivset koostööd organisatsioonidega, kes esindavad pereettevõtteid, näiteks püsiva eksperdirühma raames.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Pereettevõtted moodustavad kõigist Euroopa ettevõtetest – nii väikestest kui ka suurtest – rohkem kui 60 % ja neis töötab 40 % kuni 50 % kõigist töötajatest (2). Enamikus majandustes on valdavad mikroettevõtjate, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate sektorisse kuuluvad ettevõtted, seetõttu kuuluvad ka pereettevõtted sellesse sektorisse. |
| --- | --- |

2.1.

Pereettevõtted moodustavad kõigist Euroopa ettevõtetest – nii väikestest kui ka suurtest – rohkem kui 60 % ja neis töötab 40 % kuni 50 % kõigist töötajatest (2). Enamikus majandustes on valdavad mikroettevõtjate, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate sektorisse kuuluvad ettevõtted, seetõttu kuuluvad ka pereettevõtted sellesse sektorisse.

| 2.2. | Pereettevõtete peamine eelis on pikaajaline tegevusperspektiiv, eriomased väärtused, mis loovad unikaalse organisatsioonikultuuri, ja pühendumus kohalikule kogukonnale. Unikaalne kultuur põhineb pereettevõtete sidusrühmade edendatavatel väärtustel, nagu suur usaldus ettevõtte vastu ja pakutavate teenuste või toodete hea kvaliteet. |
| --- | --- |

2.2.

Pereettevõtete peamine eelis on pikaajaline tegevusperspektiiv, eriomased väärtused, mis loovad unikaalse organisatsioonikultuuri, ja pühendumus kohalikule kogukonnale. Unikaalne kultuur põhineb pereettevõtete sidusrühmade edendatavatel väärtustel, nagu suur usaldus ettevõtte vastu ja pakutavate teenuste või toodete hea kvaliteet.

| 2.3. | Pereettevõtete pikaajaline tegevusperspektiiv eeldab pikaajalisi sidemeid ettevõtte sidusrühmade (töötajad, kliendid, tarijad ja kohalikud kogukonnad) vahel. |
| --- | --- |

2.3.

Pereettevõtete pikaajaline tegevusperspektiiv eeldab pikaajalisi sidemeid ettevõtte sidusrühmade (töötajad, kliendid, tarijad ja kohalikud kogukonnad) vahel.

| 2.4. | Pereettevõtteid iseloomustab kavatsus anda ettevõte edasi järgmisele põlvkonnale ning hoolitsemine töötajate eest ja vastutustunne nende ees. See aspekt soodustab veelgi vastutustundlikkust pereettevõttes, kus suhted põhinevad usaldusel. |
| --- | --- |

2.4.

Pereettevõtteid iseloomustab kavatsus anda ettevõte edasi järgmisele põlvkonnale ning hoolitsemine töötajate eest ja vastutustunne nende ees. See aspekt soodustab veelgi vastutustundlikkust pereettevõttes, kus suhted põhinevad usaldusel.

| 2.5. | Pereettevõtete eesmärgiks on maksimeerida sissetulekut, et luua stabiilne, sõltumatu ja innovatiivne omakapitalil põhinev ettevõte, milles püütakse minimeerida riske mitut põlvkonda hõlmava ettevõtte nimel. Pereettevõtted arenevad tasakaalustatumal viisil, püüdes ellu viia pikaajalisi (mitut põlvkoda hõlmavaid) eesmärke. |
| --- | --- |

2.5.

Pereettevõtete eesmärgiks on maksimeerida sissetulekut, et luua stabiilne, sõltumatu ja innovatiivne omakapitalil põhinev ettevõte, milles püütakse minimeerida riske mitut põlvkonda hõlmava ettevõtte nimel. Pereettevõtted arenevad tasakaalustatumal viisil, püüdes ellu viia pikaajalisi (mitut põlvkoda hõlmavaid) eesmärke.

3.   Pereettevõtte määratlus

| 3.1. | Laialt on levinud pereettevõtete iseloomustamine kolme tasandi kaudu: pere, ettevõte ja omandistruktuur (3). Perekonna mõju kahele ülejäänud tasandile annab ettevõttele perekondliku iseloomu. Selle mõju tõttu on pereettevõtted keerukamad kui muud ettevõtted ja seega tuleks neid ka asjakohaselt käsitleda. |
| --- | --- |

3.1.

Laialt on levinud pereettevõtete iseloomustamine kolme tasandi kaudu: pere, ettevõte ja omandistruktuur (3). Perekonna mõju kahele ülejäänud tasandile annab ettevõttele perekondliku iseloomu. Selle mõju tõttu on pereettevõtted keerukamad kui muud ettevõtted ja seega tuleks neid ka asjakohaselt käsitleda.

| 3.2. | Mõnes liikmesriigis on olemas pereettevõtteid käsitlevad õigusaktid:






  — | Hispaanias (majandusministeerium) ja Soomes (kaubandusministeerium) defineeritakse mõiste „pereettevõte” ministeeriumi tasandil; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Mõnes liikmesriigis on olemas pereettevõtteid käsitlevad õigusaktid:

—

Hispaanias (majandusministeerium) ja Soomes (kaubandusministeerium) defineeritakse mõiste „pereettevõte” ministeeriumi tasandil;

| — | mõiste „pereettevõte” on defineeritud ka Itaalias (tsiviilkoodeks) ja Rumeenias; |
| --- | --- |

—

mõiste „pereettevõte” on defineeritud ka Itaalias (tsiviilkoodeks) ja Rumeenias;

| — | Ungaris on defineeritud mõiste „põllumajanduslik pereettevõte”; |
| --- | --- |

—

Ungaris on defineeritud mõiste „põllumajanduslik pereettevõte”;

| — | Taani õigusaktides osutatakse noorte tööhõivele pereettevõtetes (Arbejdsmiljølovgivningens anvendelse for elever i erhvervspraktik, VEJ nr 60106, 1.2.1998); |
| --- | --- |

—

Taani õigusaktides osutatakse noorte tööhõivele pereettevõtetes (Arbejdsmiljølovgivningens anvendelse for elever i erhvervspraktik, VEJ nr 60106, 1.2.1998);

| — | Austrias reguleeritakse föderaalsete õigusaktidega pereliikmete peetavate kaupluste paindlikke lahtiolekuaegu (Ladenöffnungszeitenverordnung) ja liidumaade põllumajandusalastes õigusaktides defineeritakse mõiste „pereettevõte”; |
| --- | --- |

—

Austrias reguleeritakse föderaalsete õigusaktidega pereliikmete peetavate kaupluste paindlikke lahtiolekuaegu (Ladenöffnungszeitenverordnung) ja liidumaade põllumajandusalastes õigusaktides defineeritakse mõiste „pereettevõte”;

| — | Leedu ülemkohus on välja andnud arvamuse, mille alusel abielu ajal loodud ettevõtet käsitatakse pereettevõttena; |
| --- | --- |

—

Leedu ülemkohus on välja andnud arvamuse, mille alusel abielu ajal loodud ettevõtet käsitatakse pereettevõttena;

| — | Bulgaarias ja Slovakkias arvestatakse perekondlikku kaasomandit füüsilistest isikutest ettevõtjate puhul; |
| --- | --- |

—

Bulgaarias ja Slovakkias arvestatakse perekondlikku kaasomandit füüsilistest isikutest ettevõtjate puhul;

| — | Maltal on praegu koostamisel maailma esimene pereettevõtteid reguleeriv seadus (Family Business Act). |
| --- | --- |

—

Maltal on praegu koostamisel maailma esimene pereettevõtteid reguleeriv seadus (Family Business Act).

| 3.3. | Komitee arvates oleks kasulik algatada seadusandlikud menetlused, mille eesmärgiks on võtta kõigi liikmesriikide äriregistrites kasutusele kategooria „pereettevõte”. |
| --- | --- |

3.3.

Komitee arvates oleks kasulik algatada seadusandlikud menetlused, mille eesmärgiks on võtta kõigi liikmesriikide äriregistrites kasutusele kategooria „pereettevõte”.

| 3.4. | Uurimisrühma „Pereettevõtted” aruandes soovitatakse kasutusele võtta järgmised pereettevõtte määratlused:






  — | enamusosalus kuulub füüsilisele isikule (füüsilistele isikutele), kes on ettevõtte asutanud või omandanud ettevõtte aktsiad, või sellise isiku abikaasale, vanematele, lastele või otsestele pärijatele; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Uurimisrühma „Pereettevõtted” aruandes soovitatakse kasutusele võtta järgmised pereettevõtte määratlused:

—

enamusosalus kuulub füüsilisele isikule (füüsilistele isikutele), kes on ettevõtte asutanud või omandanud ettevõtte aktsiad, või sellise isiku abikaasale, vanematele, lastele või otsestele pärijatele;

| — | enamusosalus võib olla otsene või kaudne; |
| --- | --- |

—

enamusosalus võib olla otsene või kaudne;

| — | äriühingu juhtimise või haldamisega on seotud vähemalt üks pereliige või sugulane; |
| --- | --- |

—

äriühingu juhtimise või haldamisega on seotud vähemalt üks pereliige või sugulane;

| — | börsil noteeritud ettevõtete puhul räägitakse pereettevõttest juhul, kui pere on ettevõtte asutanud või selles osaluse omandanud või kui pere järeltulijatele kuulub omatava kapitali alusel 25 % häältest. |
| --- | --- |

—

börsil noteeritud ettevõtete puhul räägitakse pereettevõttest juhul, kui pere on ettevõtte asutanud või selles osaluse omandanud või kui pere järeltulijatele kuulub omatava kapitali alusel 25 % häältest.

| 3.5. | Ülaltoodud määratlus on aga liiga lai. Seda tuleks kitsendada nii, et rõhutataks ettevõtte perekondlikkust, eelkõige selle mitut põlvkonda hõlmavat mõõdet. |
| --- | --- |

3.5.

Ülaltoodud määratlus on aga liiga lai. Seda tuleks kitsendada nii, et rõhutataks ettevõtte perekondlikkust, eelkõige selle mitut põlvkonda hõlmavat mõõdet.

| 3.6. | Sellise määratluse kasutuselevõtt Euroopa riikides lubaks koguda kvantitatiivseid koondandmeid, mis omakorda võimaldaks koostada statistikat nende ettevõtete kohta. Kõnealused andmed võimaldaksid eelkõige analüüsida pereettevõtteid uutes liikmesriikides, kus need ettevõtted täidavad olulist rolli. Selle ülesande võiks enda peale võtta Euroopa Liidu statistikaamet Eurostat. |
| --- | --- |

3.6.

Sellise määratluse kasutuselevõtt Euroopa riikides lubaks koguda kvantitatiivseid koondandmeid, mis omakorda võimaldaks koostada statistikat nende ettevõtete kohta. Kõnealused andmed võimaldaksid eelkõige analüüsida pereettevõtteid uutes liikmesriikides, kus need ettevõtted täidavad olulist rolli. Selle ülesande võiks enda peale võtta Euroopa Liidu statistikaamet Eurostat.

| 3.7. | Riikide tasandil püütakse pereettevõtteid kvantifitseerida. Sellised kogemused on muu hulgas olemas Iirimaal, kus riiklik statistikaamet on koostanud väljaande „Family Business in Ireland – Services Sector 2005”. Assotsiatsioon European Family Businesses annab koos konsultatsioonifirmaga KPMG välja uut Euroopa pereettevõtete „baromeetrit”. Poolas koostas riigiasutus Poola ettevõtluse arendamise agentuur (Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości) 2008. aastal tervikliku kvantitatiivse ja kvalitatiivse uuringu. |
| --- | --- |

3.7.

Riikide tasandil püütakse pereettevõtteid kvantifitseerida. Sellised kogemused on muu hulgas olemas Iirimaal, kus riiklik statistikaamet on koostanud väljaande „Family Business in Ireland – Services Sector 2005”. Assotsiatsioon European Family Businesses annab koos konsultatsioonifirmaga KPMG välja uut Euroopa pereettevõtete „baromeetrit”. Poolas koostas riigiasutus Poola ettevõtluse arendamise agentuur (Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości) 2008. aastal tervikliku kvantitatiivse ja kvalitatiivse uuringu.

| 3.8. | Eurostati osalus võimaldaks saavutada kaks olulist eesmärki ehk ühtlustada mõiste „pereettevõte” määratluse ja koguda selle määratluse alusel nende ettevõtete kohta statistikat. |
| --- | --- |

3.8.

Eurostati osalus võimaldaks saavutada kaks olulist eesmärki ehk ühtlustada mõiste „pereettevõte” määratluse ja koguda selle määratluse alusel nende ettevõtete kohta statistikat.

4.   Pereettevõtete ees seisvad raskused

| 4.1. | Pereettevõtete ees seisvad raskused võib jagada kahte kategooriasse: probleemid, mis on omased kõigile ettevõtetele, ja probleemid, mis on omased pereettevõtetele. Esimesse kategooriasse võib arvata üldised tegurid, mis on omased riigi majanduskonjunktuurile, nagu sisenõudlus, demograafia ning sotsiaal-majanduslik olukord. Käesolevas arvamuses keskendutakse teisele kategooriale ehk probleemidele, mis on eriomased pereettevõtetele ja mis võimaldaksid nendel ettevõtetel saavutada arengut ja kasvu. |
| --- | --- |

4.1.

Pereettevõtete ees seisvad raskused võib jagada kahte kategooriasse: probleemid, mis on omased kõigile ettevõtetele, ja probleemid, mis on omased pereettevõtetele. Esimesse kategooriasse võib arvata üldised tegurid, mis on omased riigi majanduskonjunktuurile, nagu sisenõudlus, demograafia ning sotsiaal-majanduslik olukord. Käesolevas arvamuses keskendutakse teisele kategooriale ehk probleemidele, mis on eriomased pereettevõtetele ja mis võimaldaksid nendel ettevõtetel saavutada arengut ja kasvu.

| 4.2. | Pereettevõttes ei ole omandiks likviidsed varad, vaid miski, mida pere loob ja arendab põlvkondade kaupa ning mis hõlmab väärtusi, traditsiooni ja erialaseid teadmisi (4). Seega on ettevõtte omandi üleminek järgmisele põlvkonnale suurim proovikivi, mille ees sellised ettevõtted seisavad. |
| --- | --- |

4.2.

Pereettevõttes ei ole omandiks likviidsed varad, vaid miski, mida pere loob ja arendab põlvkondade kaupa ning mis hõlmab väärtusi, traditsiooni ja erialaseid teadmisi (4). Seega on ettevõtte omandi üleminek järgmisele põlvkonnale suurim proovikivi, mille ees sellised ettevõtted seisavad.

| 4.2.1. | Ettevõtte ülemineku kompleksne planeerimine on kindlasti pereettevõtete jaoks väga oluline, sest äriühingu omanike eesmärk on anda ettevõte heas seisundis üle järgmisele põlvkonnale. |
| --- | --- |

4.2.1.

Ettevõtte ülemineku kompleksne planeerimine on kindlasti pereettevõtete jaoks väga oluline, sest äriühingu omanike eesmärk on anda ettevõte heas seisundis üle järgmisele põlvkonnale.

| 4.2.2. | Igal aastal seisab sellise ülesande ees 450 000 ettevõtet, kus töötab ligi kaks miljonit inimest. Ebaõnnestunud ülemineku tõttu suletakse umbes 150 000 ettevõtet aastas, mille tagajärjel kaob 600 000 töökohta (5). |
| --- | --- |

4.2.2.

Igal aastal seisab sellise ülesande ees 450 000 ettevõtet, kus töötab ligi kaks miljonit inimest. Ebaõnnestunud ülemineku tõttu suletakse umbes 150 000 ettevõtet aastas, mille tagajärjel kaob 600 000 töökohta (5).

| 4.2.3. | Ülemineku planeerimise kontekstis tuleks analüüsida selle protsessi ebaedu peamisi põhjusi ning toetada ettevõtete ülemineku lihtsustamist, näiteks pärimisõiguse lihtsustamist või üleminekut toetavaid maksusoodustusi. |
| --- | --- |

4.2.3.

Ülemineku planeerimise kontekstis tuleks analüüsida selle protsessi ebaedu peamisi põhjusi ning toetada ettevõtete ülemineku lihtsustamist, näiteks pärimisõiguse lihtsustamist või üleminekut toetavaid maksusoodustusi.

| 4.2.4. | Euroopas kasutusel olevate pärandit puudutavate maksuseaduste erisuste ulatus ja skaala näitavad, et selle valdkonna õigusaktides saaks veel paljugi parandada (6). |
| --- | --- |

4.2.4.

Euroopas kasutusel olevate pärandit puudutavate maksuseaduste erisuste ulatus ja skaala näitavad, et selle valdkonna õigusaktides saaks veel paljugi parandada (6).

| 4.2.5. | Ettevõtte ülekandmise hea lahenduse näiteks võib tuua Hollandi, kus majandusministeerium kehtestas nn üleminekupaketi (Overdrachtspakket). Ettevõtja, kes on saanud 55-aastaseks, saab üleminekupaketi, milles tuletatakse talle meelde, kui oluline on ülemineku planeerimine, ja osutatakse seda protsessi toetavatele vahenditele. Belgias on pereettevõtluse instituut (Instituut voor het Familiebedrijf) kasutusele võtnud üleminekukaardi, mis on saadaval kolmes keeles: hollandi (Scorecard Opvolging), prantsuse (Scorecard Transmission) ja inglise keeles (Succession Scorecard). Veel üheks näiteks on Sloveenia, kus käsitöö- ja väikeettevõtluse koda (Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije) pakub seminare ja koolitusi ettevõtte üleminekuga seotud teemadel, samuti Soome oma üleminekuprogrammiga (ViestinVaihto-ohjelma). Austrias on pereliikmel õigus jätkata ettevõtte tegevust (Fortbetrieb), kui ettevõtte asutaja sureb (Gesamte Rechtsvorschrift für Gewerbeordnung, 1994). Samalaadne lahendus on kasutusel ka Prantsusmaal (successions et des libéralités) ja Luksemburgis. Poola ettevõtluse arengu agentuur koostöös pereettevõtluse instituudiga on valmistanud pereettevõtete jaoks ette üleminekupaketi. Paketi raames saavad pereettevõtted endale üleminekunõustaja, tasuta vahendid selle protsessi toetamiseks ja tasuta rakenduskoolitused. |
| --- | --- |

4.2.5.

Ettevõtte ülekandmise hea lahenduse näiteks võib tuua Hollandi, kus majandusministeerium kehtestas nn üleminekupaketi (Overdrachtspakket). Ettevõtja, kes on saanud 55-aastaseks, saab üleminekupaketi, milles tuletatakse talle meelde, kui oluline on ülemineku planeerimine, ja osutatakse seda protsessi toetavatele vahenditele. Belgias on pereettevõtluse instituut (Instituut voor het Familiebedrijf) kasutusele võtnud üleminekukaardi, mis on saadaval kolmes keeles: hollandi (Scorecard Opvolging), prantsuse (Scorecard Transmission) ja inglise keeles (Succession Scorecard). Veel üheks näiteks on Sloveenia, kus käsitöö- ja väikeettevõtluse koda (Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije) pakub seminare ja koolitusi ettevõtte üleminekuga seotud teemadel, samuti Soome oma üleminekuprogrammiga (ViestinVaihto-ohjelma). Austrias on pereliikmel õigus jätkata ettevõtte tegevust (Fortbetrieb), kui ettevõtte asutaja sureb (Gesamte Rechtsvorschrift für Gewerbeordnung, 1994). Samalaadne lahendus on kasutusel ka Prantsusmaal (successions et des libéralités) ja Luksemburgis. Poola ettevõtluse arengu agentuur koostöös pereettevõtluse instituudiga on valmistanud pereettevõtete jaoks ette üleminekupaketi. Paketi raames saavad pereettevõtted endale üleminekunõustaja, tasuta vahendid selle protsessi toetamiseks ja tasuta rakenduskoolitused.

| 4.3. | Pereettevõtted püüavad luua pikaajalisi töökohti, mis tekitab organisatsioonis perekondliku õhustiku. Nii võivad pereettevõtted pakkuda sobivaid töökohti näiteks lapsi kasvatavatele emadele. Tuleks toetada organisatsiooni perekondlikku õhustikku, mis võib olla selliste ettevõtete konkurentsieeliseks. |
| --- | --- |

4.3.

Pereettevõtted püüavad luua pikaajalisi töökohti, mis tekitab organisatsioonis perekondliku õhustiku. Nii võivad pereettevõtted pakkuda sobivaid töökohti näiteks lapsi kasvatavatele emadele. Tuleks toetada organisatsiooni perekondlikku õhustikku, mis võib olla selliste ettevõtete konkurentsieeliseks.

| 4.4. | Ettevõtete omanike abikaasad või elukaaslased täidavad pereettevõtetes sageli olulist rolli, kuigi perekondlikel põhjustel ei ole nende staatus ametlik. See võib tekitada õiguslikke ja rahalisi probleeme näiteks perekonna lagunemise korral. Nende isikute, samuti teiste ettevõtte tegevusega mitteametlikult seotud pereliikmete staatuse laialdasem ametlikuks muutmine aitaks vältida probleemseid olukordi perekondlike probleemide taustal. |
| --- | --- |

4.4.

Ettevõtete omanike abikaasad või elukaaslased täidavad pereettevõtetes sageli olulist rolli, kuigi perekondlikel põhjustel ei ole nende staatus ametlik. See võib tekitada õiguslikke ja rahalisi probleeme näiteks perekonna lagunemise korral. Nende isikute, samuti teiste ettevõtte tegevusega mitteametlikult seotud pereliikmete staatuse laialdasem ametlikuks muutmine aitaks vältida probleemseid olukordi perekondlike probleemide taustal.

| 4.5. | Kui rääkida pereettevõtete innovaatilisusest, siis ei peaks kõnealused ettevõtted keskenduma ainult traditsioonilistele turgudele ja toodetele, vaid samuti uutele innovaatilistele lahedustele. |
| --- | --- |

4.5.

Kui rääkida pereettevõtete innovaatilisusest, siis ei peaks kõnealused ettevõtted keskenduma ainult traditsioonilistele turgudele ja toodetele, vaid samuti uutele innovaatilistele lahedustele.

| 4.5.1. | Pereettevõtete innovaatilisust võiks toetada innovaatiliste riigihangete süsteem, kus hind ei peaks olema pakkuja valimise ainus kriteerium. Pereettevõtteid iseloomustab toodete ja teenuste hea kvaliteet, mida muu hulgas tagab perekonna maine (sageli omaniku või omaniku perekonna nimi). Seetõttu ei osale pereettevõtted enamasti riigihangetes, mille ainus kriteerium on hind. Soovitatav on tutvustada majanduslikult soodsaima pakkumuse (MEAT – Most Economically Advantegous Tender) (7) kriteeriumit ja levitada seda teavet pereettevõtete hulgas. |
| --- | --- |

4.5.1.

Pereettevõtete innovaatilisust võiks toetada innovaatiliste riigihangete süsteem, kus hind ei peaks olema pakkuja valimise ainus kriteerium. Pereettevõtteid iseloomustab toodete ja teenuste hea kvaliteet, mida muu hulgas tagab perekonna maine (sageli omaniku või omaniku perekonna nimi). Seetõttu ei osale pereettevõtted enamasti riigihangetes, mille ainus kriteerium on hind. Soovitatav on tutvustada majanduslikult soodsaima pakkumuse (MEAT – Most Economically Advantegous Tender) (7) kriteeriumit ja levitada seda teavet pereettevõtete hulgas.

| 4.6. | Globaliseerumine kohustab ettevõtjaid avama uusi turge, tehnoloogiaid ja oskusi. Pereettevõtetel tuleks kõnealuseid aspekte arvesse võtta oma arengustrateegias. See võib tähendada, et neil tuleb avaneda uutele töötajatele – ka juhtkonna tasandil. |
| --- | --- |

4.6.

Globaliseerumine kohustab ettevõtjaid avama uusi turge, tehnoloogiaid ja oskusi. Pereettevõtetel tuleks kõnealuseid aspekte arvesse võtta oma arengustrateegias. See võib tähendada, et neil tuleb avaneda uutele töötajatele – ka juhtkonna tasandil.

| 4.7. | Riigi tasandil tuleks hinnata, millist rolli mängivad pereettevõtted asjaomase riigi majanduses. Seejärel tuleks luua kõnealuste ettevõtete toimimiseks soodsad tingimused maksude, äriõiguse (välistamata pereettevõtteid reguleerivaid seadusi) ja pereettevõtetele suunatud haridusvõimaluste valdkonnas. Kõnealustes koolitusmeetmetes tuleb arvesse võtta pereettevõtete iseärasusi, näiteks järgmisele põlvkonnale üleandmisega seonduv, perekondlik järelevalve jne. |
| --- | --- |

4.7.

Riigi tasandil tuleks hinnata, millist rolli mängivad pereettevõtted asjaomase riigi majanduses. Seejärel tuleks luua kõnealuste ettevõtete toimimiseks soodsad tingimused maksude, äriõiguse (välistamata pereettevõtteid reguleerivaid seadusi) ja pereettevõtetele suunatud haridusvõimaluste valdkonnas. Kõnealustes koolitusmeetmetes tuleb arvesse võtta pereettevõtete iseärasusi, näiteks järgmisele põlvkonnale üleandmisega seonduv, perekondlik järelevalve jne.

| 4.8. | Pereettevõtete esindajatele suunatud haridusvõimaluste puhul võib eeskujuks tuua järgmised riigid: Küpros (pereettevõtete akadeemia, mida korraldab Cyprus International Institute of Management), Prantsusmaa (Master 2 professionnel: Gouvernance des entreprises familiales et patrimoniales – M2 GEFP, mida korraldab Bordeaux’ ülikool) või Soome (Omistajuus ja hallitustyöskentely – valmennusohjelma jatkajille – „Omandistruktuur ja töö ettevõtte juhatuses” – koolitusprogramm pärijatele) (8). Ka pereettevõtteid toetavad organisatsioonid korraldavad pereettevõtetele mõeldud kursusi, näiteks Akadeemia FBN, mida korraldab FBNi Rootsi haru, või koolitusprogrammid, mida korraldab muu hulgas Hispaania Instituto de la Empresa Familiar. |
| --- | --- |

4.8.

Pereettevõtete esindajatele suunatud haridusvõimaluste puhul võib eeskujuks tuua järgmised riigid: Küpros (pereettevõtete akadeemia, mida korraldab Cyprus International Institute of Management), Prantsusmaa (Master 2 professionnel: Gouvernance des entreprises familiales et patrimoniales – M2 GEFP, mida korraldab Bordeaux’ ülikool) või Soome (Omistajuus ja hallitustyöskentely – valmennusohjelma jatkajille – „Omandistruktuur ja töö ettevõtte juhatuses” – koolitusprogramm pärijatele) (8). Ka pereettevõtteid toetavad organisatsioonid korraldavad pereettevõtetele mõeldud kursusi, näiteks Akadeemia FBN, mida korraldab FBNi Rootsi haru, või koolitusprogrammid, mida korraldab muu hulgas Hispaania Instituto de la Empresa Familiar.

| 4.9. | Pereettevõtete rolli tunnustamine liikmesriikide majanduses ja nende ettevõtete toetamine võiks aidata kaasa perekondliku käsitöötraditsiooni taastamisele. Märkimisväärne osa väikestest pereettevõtetest on koondunud käsitööliste ühendustesse, kes hoolitsevad käsitöötraditsiooni säilimise eest. Seega on seda tüüpi ettevõtete toetamine väga oluline. |
| --- | --- |

4.9.

Pereettevõtete rolli tunnustamine liikmesriikide majanduses ja nende ettevõtete toetamine võiks aidata kaasa perekondliku käsitöötraditsiooni taastamisele. Märkimisväärne osa väikestest pereettevõtetest on koondunud käsitööliste ühendustesse, kes hoolitsevad käsitöötraditsiooni säilimise eest. Seega on seda tüüpi ettevõtete toetamine väga oluline.

| 4.10. | Väiksemaid pereettevõtteid mõjutavad riskitegurid, mis võivad viia nende kadumiseni turult. Seega tuleks neile ettevõtetele kehtestada asjakohased õiguslikud ja maksudega seotud toetused, et toetada nende edasist arengut. Suured, rahvusvahelised pereettevõtted aga võiksid saada institutsionaalset toetust ja toetust selliseks tegevuseks, mis on suunatud kohalike tarnijate ja majanduste toetamisele. |
| --- | --- |

4.10.

Väiksemaid pereettevõtteid mõjutavad riskitegurid, mis võivad viia nende kadumiseni turult. Seega tuleks neile ettevõtetele kehtestada asjakohased õiguslikud ja maksudega seotud toetused, et toetada nende edasist arengut. Suured, rahvusvahelised pereettevõtted aga võiksid saada institutsionaalset toetust ja toetust selliseks tegevuseks, mis on suunatud kohalike tarnijate ja majanduste toetamisele.

| 4.11. | Pereettevõtete konkreetne alaliik on põllumajanduslikud pereettevõtted. Lisaks muudele pereettevõtete ees seisvatele raskustele peavad need ettevõtted tegelema ka maapiirkondadele iseloomulike probleemidega. |
| --- | --- |

4.11.

Pereettevõtete konkreetne alaliik on põllumajanduslikud pereettevõtted. Lisaks muudele pereettevõtete ees seisvatele raskustele peavad need ettevõtted tegelema ka maapiirkondadele iseloomulike probleemidega.

| 4.11.1. | Eriti muret tekitav on selles kontekstis põllumajandusmaade massiline hõivamine, mis viib maapiirkondade majandusliku struktuuri pöördumatu hävimiseni ja põllumajanduse industrialiseerimiseni, mis on sotsiaalselt ebasoovitav. 2015. aasta jaanuaris vastu võetud arvamuses (9) kutsus komitee üles võtma meetmeid, et säilitada kogu Euroopa Liidus põllumajandusmudel, mis põhineb põllumajanduslikel pereettevõtetel. |
| --- | --- |

4.11.1.

Eriti muret tekitav on selles kontekstis põllumajandusmaade massiline hõivamine, mis viib maapiirkondade majandusliku struktuuri pöördumatu hävimiseni ja põllumajanduse industrialiseerimiseni, mis on sotsiaalselt ebasoovitav. 2015. aasta jaanuaris vastu võetud arvamuses (9) kutsus komitee üles võtma meetmeid, et säilitada kogu Euroopa Liidus põllumajandusmudel, mis põhineb põllumajanduslikel pereettevõtetel.

| 4.11.2. | Põllumajanduslikud pereettevõtted on sageli koondunud ühistutesse, et saavutada mastaabisäästu ja suurendada konkurentsivõimet turul (10). Ühistupõhisel ettevõtlusel on pereettevõtlusega sarnaseid omadusi, näiteks keskenduvad mõlemad pikaajalisele tegevusele, mitte lühiajalistele tuludele. Viimasel ajal on aga ühistud kaotanud elujõu, osa neist on isegi kadunud. Seega tuleks astuda samme selle tegevusvormi taaselustamiseks. |
| --- | --- |

4.11.2.

Põllumajanduslikud pereettevõtted on sageli koondunud ühistutesse, et saavutada mastaabisäästu ja suurendada konkurentsivõimet turul (10). Ühistupõhisel ettevõtlusel on pereettevõtlusega sarnaseid omadusi, näiteks keskenduvad mõlemad pikaajalisele tegevusele, mitte lühiajalistele tuludele. Viimasel ajal on aga ühistud kaotanud elujõu, osa neist on isegi kadunud. Seega tuleks astuda samme selle tegevusvormi taaselustamiseks.

| 4.12. | Kapitali pikaajalise akumuleerimise korral pereettevõtte arenguks räägitakse nn kannatlikust kapitalist (ingl k patient capital) (11). Ülemineku käigus annab pereettevõte edasi kapitali koos selle sotsiaalse ja kultuurilise mõõtmega, ostja aga teeb investeeringu või omandab ettevõtte koos selle mitut põlvkonda hõlmava teadmistepagasi, perekondliku kultuuri ja vastutusega kohaliku kogukonna ees. |
| --- | --- |

4.12.

Kapitali pikaajalise akumuleerimise korral pereettevõtte arenguks räägitakse nn kannatlikust kapitalist (ingl k patient capital) (11). Ülemineku käigus annab pereettevõte edasi kapitali koos selle sotsiaalse ja kultuurilise mõõtmega, ostja aga teeb investeeringu või omandab ettevõtte koos selle mitut põlvkonda hõlmava teadmistepagasi, perekondliku kultuuri ja vastutusega kohaliku kogukonna ees.

| 4.12.1. | Mõiste „kannatlik kapital” määratluse kontekstis tasuks kaaluda maksuvabastuse kehtestamist reinvesteeritud tulule. Tasuks kaaluda maksuvabastuste kehtestamist pereettevõtetele (ja mitte ainult), kes reinvesteerivad oma tulu ja eelistavad lisaks sellele investeerida pigem omakapitali kui laenukapitali. |
| --- | --- |

4.12.1.

Mõiste „kannatlik kapital” määratluse kontekstis tasuks kaaluda maksuvabastuse kehtestamist reinvesteeritud tulule. Tasuks kaaluda maksuvabastuste kehtestamist pereettevõtetele (ja mitte ainult), kes reinvesteerivad oma tulu ja eelistavad lisaks sellele investeerida pigem omakapitali kui laenukapitali.

| 4.12.2. | Laenu võtmise korral saavad ettevõtted lisastiimuli laenuintresside maksuvabastuse näol, mistõttu on laenukulu tegelikult väiksem. Sellised maksuvabastused ei kehti aga omakapitalile. |
| --- | --- |

4.12.2.

Laenu võtmise korral saavad ettevõtted lisastiimuli laenuintresside maksuvabastuse näol, mistõttu on laenukulu tegelikult väiksem. Sellised maksuvabastused ei kehti aga omakapitalile.

| 4.12.3. | Loomulikult jäävad maksuküsimused liikmesriikide pädevusse, aga Euroopa Liit peaks edendama pereettevõtetega seotud häid tavasid. |
| --- | --- |

4.12.3.

Loomulikult jäävad maksuküsimused liikmesriikide pädevusse, aga Euroopa Liit peaks edendama pereettevõtetega seotud häid tavasid.

| 4.13. | Kaaluda tasuks pereettevõtete varustamist kapitaliga riikliku pereettevõtetele mõeldud kapitalifondi kaudu. Sellise fondi spetsiifika seisneks kapitali pakkumises pereettevõtetele ilma, et kapitali pakkujad saaksid ettevõttes hääleõiguse. Eeskujuks võiks võtta fondi Aksjeloven Norras või Ley de Sociedades de Responsabilidad Limitada Hispaanias. |
| --- | --- |

4.13.

Kaaluda tasuks pereettevõtete varustamist kapitaliga riikliku pereettevõtetele mõeldud kapitalifondi kaudu. Sellise fondi spetsiifika seisneks kapitali pakkumises pereettevõtetele ilma, et kapitali pakkujad saaksid ettevõttes hääleõiguse. Eeskujuks võiks võtta fondi Aksjeloven Norras või Ley de Sociedades de Responsabilidad Limitada Hispaanias.

| 4.14. | Pereettevõtlust võib toetada ka riiklike või kohalike organisatsioonide kaudu, kes tegutsevad pereettevõtete huvides (näiteks riigiasutused (ministeeriumid), tööandjate organisatsioonid, käsitöökojad jne), või riigiüleste organisatsioonide kaudu, mille hulgas kõige olulisemad on European Family Businesses, FBN International ja Les Hénokiens. |
| --- | --- |

4.14.

Pereettevõtlust võib toetada ka riiklike või kohalike organisatsioonide kaudu, kes tegutsevad pereettevõtete huvides (näiteks riigiasutused (ministeeriumid), tööandjate organisatsioonid, käsitöökojad jne), või riigiüleste organisatsioonide kaudu, mille hulgas kõige olulisemad on European Family Businesses, FBN International ja Les Hénokiens.

| 4.14.1. | Need organisatsioonid täidavad tähtsat rolli pereettevõtete keskkonna elavdamisel. Nad loovad platvormi teadmiste ja kogemuste vahetamiseks pereettevõtete vahel, samuti avaldavad pereettevõtete teemal aruandeid, millest võib leida teavet nende ettevõtete kohta. Lisaks sellele saavad pereettevõtteid toetavad organisatsioonid teha lobitööd konkreetsete lahenduste huvides. |
| --- | --- |

4.14.1.

Need organisatsioonid täidavad tähtsat rolli pereettevõtete keskkonna elavdamisel. Nad loovad platvormi teadmiste ja kogemuste vahetamiseks pereettevõtete vahel, samuti avaldavad pereettevõtete teemal aruandeid, millest võib leida teavet nende ettevõtete kohta. Lisaks sellele saavad pereettevõtteid toetavad organisatsioonid teha lobitööd konkreetsete lahenduste huvides.

Brüssel, 17. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  KOM(2008) 394 (lõplik).

1

(2)  Eksperdirühma lõpparuanne: Overview of family-business-relevant issues: research, networks, policy measures and existing studies, Euroopa Komisjon, oktoober 2009.

2

Overview of family-business-relevant issues: research, networks, policy measures and existing studies

(3)  Vt Tagiuri R., Davis J. A.: Bivalent Attributes of the Family Firm, töödokument, Harvard Business School, 1982.

3

Bivalent Attributes of the Family Firm

(4)  COM(2012) 795 final „Tegevuskava „Ettevõtlus 2020”. Ettevõtlikkuse taaselavdamine Euroopas”.

4

(5)  „Business Dynamics: Start-ups, Business Transfers and Bankruptcy” (2011).

5

„Business Dynamics: Start-ups, Business Transfers and Bankruptcy”

(6)  COM(2012) 795 final.

6

(7)  SEC(2007) 280 „Guide on dealing with innovative solutions in public procurement, 10 elements of good practice” („Juhend kümne hea tava soovitusega, mis on vajalikud avalike hangete edukaks läbiviimiseks”).

7

(8)  Irene Mandl, Overview of Family Business Relevant Issues. KMU Forschung Austria, 2008.

8

Overview of Family Business Relevant Issues

(9)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Maa hõivamine – häirekell Euroopa jaoks ja otsene oht põllumajanduslikule pereettevõtlusele” (ELT C 242, 23.7.2015, lk 15).

9

(10)  Family farming in Europe: Challenges and prospects, In-depth analysis. Euroopa Parlament, 2014.

10

Family farming in Europe: Challenges and prospects, In-depth analysis

(11)  Kannatlik kapital on perefirmade omanike pakutav omakapital, mis aitab saavutada tasakaalu jooksva investeeringutasuvuse ja ettevõtte määratletud pikaajalise strateegia vahel nii, et oleks tagatud traditsiooni järjepidevus ja perekondlik pärand. Allikas: De Visscher F. M., Aronoff C. E., Ward J. L. (2011), Financing Transitions. Managing Capital and Liquidity in the Family Business, Palgrave Macmillan.

11

Financing Transitions

Managing Capital and Liquidity in the Family Business

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/14

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „E-tervise suunas – elektrooniline teave ravimite turvaliseks kasutamiseks”

(omaalgatuslik arvamus)

(2016/C 013/04)

| Raportöör: | Renate HEINISCH |
| --- | --- |

Raportöör:

Renate HEINISCH

22. jaanuaril 2015 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmisel teemal:

„E-tervise suunas – elektrooniline teave ravimite turvaliseks kasutamiseks”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 14. juulil 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16.–17. septembril 2015 (16. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 212, erapooletuks jäi 6.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab Euroopa Komisjoni jõupingutusi muuta e-tervise lahendused oluliseks prioriteediks digitaalse tegevuskava raames. |
| --- | --- |

1.1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab Euroopa Komisjoni jõupingutusi muuta e-tervise lahendused oluliseks prioriteediks digitaalse tegevuskava raames.

| 1.2. | Komitee märgib, et teavet otsivad isikud, patsiendid ja tervishoiutöötajad on pidevalt toonitanud vajadust ravimeid puudutava ulatusliku, täpse ja ajakohase teabe ning ühtse digitaalse turu järele. |
| --- | --- |

1.2.

Komitee märgib, et teavet otsivad isikud, patsiendid ja tervishoiutöötajad on pidevalt toonitanud vajadust ravimeid puudutava ulatusliku, täpse ja ajakohase teabe ning ühtse digitaalse turu järele.

| 1.3. | Komitee arvates peaks selline pädeva asutuse poolt heaks kiidetud teave olema takistusteta ja diskrimineerimata kättesaadav, et seda saaksid kasutada ka nägemispuudega, kurdid või teised füüsilise puudega inimesed. Teavet peab olema võimalik kohandada, et see vastaks kodanike, patsientide ja tervishoiutöötajate vajadustele, pakkudes just nii üksikasjalikku teavet, nagu on tarvis ravimi tõhusaimaks ja ohutuimaks kasutamiseks. |
| --- | --- |

1.3.

Komitee arvates peaks selline pädeva asutuse poolt heaks kiidetud teave olema takistusteta ja diskrimineerimata kättesaadav, et seda saaksid kasutada ka nägemispuudega, kurdid või teised füüsilise puudega inimesed. Teavet peab olema võimalik kohandada, et see vastaks kodanike, patsientide ja tervishoiutöötajate vajadustele, pakkudes just nii üksikasjalikku teavet, nagu on tarvis ravimi tõhusaimaks ja ohutuimaks kasutamiseks.

| 1.4. | Komitee seisukoha järgi aitab ravimiametite poolt heaks kiidetud tooteteabe elektrooniline levitamine parandada teabe kättesaadavust. Elektrooniline andmebaas, mis sisaldab tervishoiuameti heaks kiidetud kasutus- ja erialast teavet (Summary of Product Characteristics), võimaldab tagada ajakohase ja sihipärase teabe ravimite kohta. |
| --- | --- |

1.4.

Komitee seisukoha järgi aitab ravimiametite poolt heaks kiidetud tooteteabe elektrooniline levitamine parandada teabe kättesaadavust. Elektrooniline andmebaas, mis sisaldab tervishoiuameti heaks kiidetud kasutus- ja erialast teavet (Summary of Product Characteristics), võimaldab tagada ajakohase ja sihipärase teabe ravimite kohta.

| 1.5. | Komitee teeb ettepaneku esitada teave nägemispuudega isikutele sobivaimal viisil, näiteks suuremas kirjas või audiofailina. Samuti võiks ravimi kasutamise abivahendite (nt astma-inhalaatorid) õige kasutamisviisi näitamiseks teha kättesaadavaks videod, sealhulgas viipekeelsed videod kuulmispuudega inimestele. Ka lihtsama keelekasutusega pakkumised aitavad vähendada kommunikatsioonitakistusi. Need võimaldavad õpiraskustega inimestel teabest sihtrühmapõhiselt osa saada ja oma haridusest tingitud piiranguid kompenseerida. |
| --- | --- |

1.5.

Komitee teeb ettepaneku esitada teave nägemispuudega isikutele sobivaimal viisil, näiteks suuremas kirjas või audiofailina. Samuti võiks ravimi kasutamise abivahendite (nt astma-inhalaatorid) õige kasutamisviisi näitamiseks teha kättesaadavaks videod, sealhulgas viipekeelsed videod kuulmispuudega inimestele. Ka lihtsama keelekasutusega pakkumised aitavad vähendada kommunikatsioonitakistusi. Need võimaldavad õpiraskustega inimestel teabest sihtrühmapõhiselt osa saada ja oma haridusest tingitud piiranguid kompenseerida.

| 1.6. | Komitee märgib, et lisaks sellele on kokkuvõtlik portaal usaldusväärne ja kergesti juurdepääsetav allikas, sisaldades pädeva asutuse poolt heaks kiidetud teavet, mis vastab juurdepääsetavuse kriteeriumidele. See võimaldab patsientidel ja tervishoiutöötajatel muul viisil kättesaadavat teavet heakskiidetud põhiteabega võrrelda. |
| --- | --- |

1.6.

Komitee märgib, et lisaks sellele on kokkuvõtlik portaal usaldusväärne ja kergesti juurdepääsetav allikas, sisaldades pädeva asutuse poolt heaks kiidetud teavet, mis vastab juurdepääsetavuse kriteeriumidele. See võimaldab patsientidel ja tervishoiutöötajatel muul viisil kättesaadavat teavet heakskiidetud põhiteabega võrrelda.

| 1.7. | Igakülgse kasutatavuse tagamiseks peaks arendamine hõlmama lisaks koostööle kasutajate ja veebidisaineritega ka eksperditeadmisi takistusteta juurdepääsetavuse kohta. Tuleb luua vormist sõltumatu lahendus, et võimaldada kasutajatel endil valida teabe vaatamiseks nende vajadustele ja võimalustele vastav lõppseade (lauaarvuti, tahvelarvuti, nutitelefon jne). |
| --- | --- |

1.7.

Igakülgse kasutatavuse tagamiseks peaks arendamine hõlmama lisaks koostööle kasutajate ja veebidisaineritega ka eksperditeadmisi takistusteta juurdepääsetavuse kohta. Tuleb luua vormist sõltumatu lahendus, et võimaldada kasutajatel endil valida teabe vaatamiseks nende vajadustele ja võimalustele vastav lõppseade (lauaarvuti, tahvelarvuti, nutitelefon jne).

| 1.8. | Komitee on seisukohal, et pädeva asutuse poolt heaks kiidetud teabe andmebaas/portaal tuleks töötada välja tihedas koostöös kõigi oluliste sidusrühmadega, st ravimitööstuse esindajate, patsientide organisatsioonide, puuetega inimeste esindajate ja tervishoiutöötajatega, ning seda juhiks ja rahastaks ravimitööstus, et see oleks parimal viisil vajadustega kooskõlas. |
| --- | --- |

1.8.

Komitee on seisukohal, et pädeva asutuse poolt heaks kiidetud teabe andmebaas/portaal tuleks töötada välja tihedas koostöös kõigi oluliste sidusrühmadega, st ravimitööstuse esindajate, patsientide organisatsioonide, puuetega inimeste esindajate ja tervishoiutöötajatega, ning seda juhiks ja rahastaks ravimitööstus, et see oleks parimal viisil vajadustega kooskõlas.

| 1.9. | Komitee peab oluliseks töötada välja kasutajatest lähtuvad lahendused, et tagada teabe kättesaadavus ka inimestele, kellel on madalam haridus või kes kasutavad internetti harva. |
| --- | --- |

1.9.

Komitee peab oluliseks töötada välja kasutajatest lähtuvad lahendused, et tagada teabe kättesaadavus ka inimestele, kellel on madalam haridus või kes kasutavad internetti harva.

| 1.10. | Kuigi teabe elektroonilist kättesaadavust peetakse tähtsaks, tuleks siiski rõhutada, et arstid (eeskätt perearstid) ja teised tervishoiutöötajad, näiteks apteekrid ja õed, on patsientide jaoks esmased kontaktisikud, kelle käest saadakse soovitusi oma haiguste ja nende ravi kohta. |
| --- | --- |

1.10.

Kuigi teabe elektroonilist kättesaadavust peetakse tähtsaks, tuleks siiski rõhutada, et arstid (eeskätt perearstid) ja teised tervishoiutöötajad, näiteks apteekrid ja õed, on patsientide jaoks esmased kontaktisikud, kelle käest saadakse soovitusi oma haiguste ja nende ravi kohta.

| 1.11. | Komitee palub Euroopa Komisjonil toetada IMI2 projekti elektroonilise ravimiteabe valdkonnas. Liikmesriike kutsutakse üles algatusega ühinema, et kooskõlastada olemasolevaid andmebaase. |
| --- | --- |

1.11.

Komitee palub Euroopa Komisjonil toetada IMI2 projekti elektroonilise ravimiteabe valdkonnas. Liikmesriike kutsutakse üles algatusega ühinema, et kooskõlastada olemasolevaid andmebaase.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Euroopa Komisjon avaldas 2012. aastal tegevuskava, milles tuuakse välja Euroopa tervishoiusüsteemide digitaalsete lahenduste täielikku kasutamist takistavad tegurid ja mille pealkiri on „E-tervise 2012.–2020. aasta tegevuskava: innovatiivne tervishoid 21. sajandil” (1). |
| --- | --- |

2.1.

Euroopa Komisjon avaldas 2012. aastal tegevuskava, milles tuuakse välja Euroopa tervishoiusüsteemide digitaalsete lahenduste täielikku kasutamist takistavad tegurid ja mille pealkiri on „E-tervise 2012.–2020. aasta tegevuskava: innovatiivne tervishoid 21. sajandil” (1).

| 2.2. | Euroopa Komisjon märgib, et eesmärk on parandada tervishoidu patsientide heaolu nimel, anda patsientidele suurem kontroll nende ravi üle ja vähendada kulusid. Samal ajal kui patsiendid ja tervishoiutöötajad kasutavad innukalt telemeditsiini võimalusi ja miljonid eurooplased on nutitelefonidesse laadinud rakendusi, et jälgida oma tervise ja heaoluga seonduvat, tuleb digitaalse tervishoiu suurt potentsiaali veelgi ära kasutada, et tervishoiusüsteeme parendada ja kulusid tõhususe kaudu vähendada. Komitee juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et arvestada tuleb ka eraelu puutumatuse ja andmekaitse nõuetega. |
| --- | --- |

2.2.

Euroopa Komisjon märgib, et eesmärk on parandada tervishoidu patsientide heaolu nimel, anda patsientidele suurem kontroll nende ravi üle ja vähendada kulusid. Samal ajal kui patsiendid ja tervishoiutöötajad kasutavad innukalt telemeditsiini võimalusi ja miljonid eurooplased on nutitelefonidesse laadinud rakendusi, et jälgida oma tervise ja heaoluga seonduvat, tuleb digitaalse tervishoiu suurt potentsiaali veelgi ära kasutada, et tervishoiusüsteeme parendada ja kulusid tõhususe kaudu vähendada. Komitee juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et arvestada tuleb ka eraelu puutumatuse ja andmekaitse nõuetega.

| 2.3. | Maailma Terviseorganisatsioon määratleb e-tervist, mille hulka kuuluvad ka telemeditsiin ja m-tervis, kui tervishoiuressursside ja tervishoiu edastamist elektrooniliste vahendite abil. See hõlmab kolme peamist valdkonda:






  — | terviseteabe edastamine tervishoiutöötajatele ja klientidele interneti ja telekommunikatsiooniteenuste kaudu; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Maailma Terviseorganisatsioon määratleb e-tervist, mille hulka kuuluvad ka telemeditsiin ja m-tervis, kui tervishoiuressursside ja tervishoiu edastamist elektrooniliste vahendite abil. See hõlmab kolme peamist valdkonda:

—

terviseteabe edastamine tervishoiutöötajatele ja klientidele interneti ja telekommunikatsiooniteenuste kaudu;

| — | infotehnoloogia ja e-kaubanduse kasutamine rahvatervisesüsteemide parendamise eesmärgil, näiteks tervishoiutöötajate harimise ja koolitamise kaudu; |
| --- | --- |

—

infotehnoloogia ja e-kaubanduse kasutamine rahvatervisesüsteemide parendamise eesmärgil, näiteks tervishoiutöötajate harimise ja koolitamise kaudu;

| — | e-kaubanduse ja e-äri tavade kasutamine tervishoiusüsteemi juhtimisel. |
| --- | --- |

—

e-kaubanduse ja e-äri tavade kasutamine tervishoiusüsteemi juhtimisel.

| 2.4. | Euroopa Komisjon on avaldanud rohelise raamatu mobiilse tervishoiu (2) kohta. Mobiilne tervishoid (m-tervis) on e-tervise valdkond ja see käsitleb ravi- ja tervishoiuga seotud tegevust, mida toetavad mobiilsed seadmed. See hõlmab eeskätt mobiilsete sidevahendite kasutamist tervishoiu- ja heaoluteenuste ning teabe eesmärgil, aga ka m-tervise rakendusi. |
| --- | --- |

2.4.

Euroopa Komisjon on avaldanud rohelise raamatu mobiilse tervishoiu (2) kohta. Mobiilne tervishoid (m-tervis) on e-tervise valdkond ja see käsitleb ravi- ja tervishoiuga seotud tegevust, mida toetavad mobiilsed seadmed. See hõlmab eeskätt mobiilsete sidevahendite kasutamist tervishoiu- ja heaoluteenuste ning teabe eesmärgil, aga ka m-tervise rakendusi.

| 2.5. | Järjest enam inimesi kõigist vanuserühmadest kasutab pidevalt üha rohkem elektrooniliselt kättesaadavat terviseteavet ja elektroonilisi tervisealaseid võimalusi. |
| --- | --- |

2.5.

Järjest enam inimesi kõigist vanuserühmadest kasutab pidevalt üha rohkem elektrooniliselt kättesaadavat terviseteavet ja elektroonilisi tervisealaseid võimalusi.

| 2.6. | Kuid nende teabeallikate kvaliteet on erinev ja otsingumootorid ei erista üldiselt usaldusväärseid, pädeva asutuse poolt heaks kiidetud allikaid ja vähem usaldusväärseid allikaid. |
| --- | --- |

2.6.

Kuid nende teabeallikate kvaliteet on erinev ja otsingumootorid ei erista üldiselt usaldusväärseid, pädeva asutuse poolt heaks kiidetud allikaid ja vähem usaldusväärseid allikaid.

| 2.7. | Tervishoiutöötajate jaoks on olemas mitu sertifitseeritud teabesüsteemi. Tervishoiusüsteemis täidavad kõige olulisemat osa tervishoiutöötajad, eelkõige perearstid ja apteekrid, ning kvaliteetne teave on hädavajalik, kui soovime, et meil oleksid hästi informeeritud tervishoiutöötajad, kes rahuldavad edukalt ELi elanike tervishoiuvajadusi. |
| --- | --- |

2.7.

Tervishoiutöötajate jaoks on olemas mitu sertifitseeritud teabesüsteemi. Tervishoiusüsteemis täidavad kõige olulisemat osa tervishoiutöötajad, eelkõige perearstid ja apteekrid, ning kvaliteetne teave on hädavajalik, kui soovime, et meil oleksid hästi informeeritud tervishoiutöötajad, kes rahuldavad edukalt ELi elanike tervishoiuvajadusi.

| 2.8. | Komitee on seisukohal, et ka patsiendid vajavad kergesti juurdepääsetavat usaldusväärset teavet, et nad saaksid oma tervise eest hoolitsemist paremini korraldada ja sellest osa võtta, mis kajastub ka paremas ravijuhise järgimises. Haridusvajadusi ja kõigi rühmade (sealhulgas eakad ja puuetega inimesed) kaasamisega seonduvat käsitleti juba varasemates arvamustes (3). |
| --- | --- |

2.8.

Komitee on seisukohal, et ka patsiendid vajavad kergesti juurdepääsetavat usaldusväärset teavet, et nad saaksid oma tervise eest hoolitsemist paremini korraldada ja sellest osa võtta, mis kajastub ka paremas ravijuhise järgimises. Haridusvajadusi ja kõigi rühmade (sealhulgas eakad ja puuetega inimesed) kaasamisega seonduvat käsitleti juba varasemates arvamustes (3).

| 2.9. | Tervishoiutöötajate suurem töökoormus ning patsientidele ja kodanikele pakutavad erinevad võimalused osaleda tervishoiuorganisatsioonide, näiteks riiklike reguleerimisasutuste, Euroopa Ravimiameti komiteede ja eetikakomisjonide töös eeldavad laialdasi teadmisi. |
| --- | --- |

2.9.

Tervishoiutöötajate suurem töökoormus ning patsientidele ja kodanikele pakutavad erinevad võimalused osaleda tervishoiuorganisatsioonide, näiteks riiklike reguleerimisasutuste, Euroopa Ravimiameti komiteede ja eetikakomisjonide töös eeldavad laialdasi teadmisi.

| 2.10. | Koolitusvõimalusi pakutakse patsientidele terapeutilise innovatsiooni alase Euroopa patsientide akadeemia (EUPATI) kaudu. Seda ühisettevõtet rahastatakse innovatiivsete ravimite algatuse raames, mis kujutab endast Euroopa Komisjoni ning Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liidu (EFPIA) vahelist avaliku ja erasektori partnerlust. |
| --- | --- |

2.10.

Koolitusvõimalusi pakutakse patsientidele terapeutilise innovatsiooni alase Euroopa patsientide akadeemia (EUPATI) kaudu. Seda ühisettevõtet rahastatakse innovatiivsete ravimite algatuse raames, mis kujutab endast Euroopa Komisjoni ning Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liidu (EFPIA) vahelist avaliku ja erasektori partnerlust.

| 2.11. | EUPATI on ühisettevõte, kuhu kuulub 29 organisatsiooni ja mida juhib Euroopa patsientide foorum. See ühendab ainulaadses vormis üleeuroopalisi patsientide organisatsioone ning akadeemilisi ja mittetulundusühendusi, mis on patsiendispetsiifilise ja üldsuse osalemise valdkonnas eksperdid, aga ka EFPIAsse kuuluvaid ettevõtjaid. EUPATI teavitab patsiente kui osalejaid, kellel puuduvad eksperditeadmised tervishoiusüsteemis, aga ka patsiendirühmi, kelleni on raske jõuda, suurendades üldsuse teadlikkust uute raviviiside arendamise kohta. EUPATI kohta võib korraldada ka koolitusi, et mõista teavet ravimite kohta, või töötada välja asjakohane koolitusprogramm. |
| --- | --- |

2.11.

EUPATI on ühisettevõte, kuhu kuulub 29 organisatsiooni ja mida juhib Euroopa patsientide foorum. See ühendab ainulaadses vormis üleeuroopalisi patsientide organisatsioone ning akadeemilisi ja mittetulundusühendusi, mis on patsiendispetsiifilise ja üldsuse osalemise valdkonnas eksperdid, aga ka EFPIAsse kuuluvaid ettevõtjaid. EUPATI teavitab patsiente kui osalejaid, kellel puuduvad eksperditeadmised tervishoiusüsteemis, aga ka patsiendirühmi, kelleni on raske jõuda, suurendades üldsuse teadlikkust uute raviviiside arendamise kohta. EUPATI kohta võib korraldada ka koolitusi, et mõista teavet ravimite kohta, või töötada välja asjakohane koolitusprogramm.

| 2.12. | Mõnes ELi liikmesriigis on ravimialane teave juba elektrooniliselt kättesaadav. Kõige paremini arenenud andmebaas FASS (4) on Rootsi ravimitööstuse ühendusel LIF. Teised näited andmebaasidest on olemas Saksamaal, Ühendkuningriigis, Soomes ja Taanis. Need andmebaasid ei ole üldjuhul juurdepääsetavad nägemispuudega inimestele või ei sisalda need täielikku ravimivalikut. |
| --- | --- |

2.12.

Mõnes ELi liikmesriigis on ravimialane teave juba elektrooniliselt kättesaadav. Kõige paremini arenenud andmebaas FASS (4) on Rootsi ravimitööstuse ühendusel LIF. Teised näited andmebaasidest on olemas Saksamaal, Ühendkuningriigis, Soomes ja Taanis. Need andmebaasid ei ole üldjuhul juurdepääsetavad nägemispuudega inimestele või ei sisalda need täielikku ravimivalikut.

| 2.13. | Lisaks sellele ei ajakohastata mõningaid andmebaase korrapäraselt. |
| --- | --- |

2.13.

Lisaks sellele ei ajakohastata mõningaid andmebaase korrapäraselt.

| 2.14. | Ravimiametid on lubanud pakendi infolehele lisada koodid (QR-koodid), mis suunavad ettevõtja veebilehel olevale pakendi infolehele. Ka selles valdkonnas ei ole takistusteta juurdepääs paljudel juhtudel tagatud. |
| --- | --- |

2.14.

Ravimiametid on lubanud pakendi infolehele lisada koodid (QR-koodid), mis suunavad ettevõtja veebilehel olevale pakendi infolehele. Ka selles valdkonnas ei ole takistusteta juurdepääs paljudel juhtudel tagatud.

| 2.15. | See kõik näitab vajadust ühtse lähenemisviisi järele, et tagada teabe kättesaadavus uute tehnikaseadmete kaudu kõigile ühiskonnarühmadele. |
| --- | --- |

2.15.

See kõik näitab vajadust ühtse lähenemisviisi järele, et tagada teabe kättesaadavus uute tehnikaseadmete kaudu kõigile ühiskonnarühmadele.

3.   Üldised märkused

3.1.   
  Taristu

| 3.1.1. | Komitee on seisukohal, et ravimitootjad vastutavad oma ravimite täpse ja ajakohase teabe esitamise eest. Kõik tehnilised lahendused tuleb töötada välja tihedas koostöös tööstusega, et oleks võimalik kasutada juba olemasolevaid tehnilisi lahendusi ja võimaldada ravimiametitepoolset kontrolli. |
| --- | --- |

3.1.1.

Komitee on seisukohal, et ravimitootjad vastutavad oma ravimite täpse ja ajakohase teabe esitamise eest. Kõik tehnilised lahendused tuleb töötada välja tihedas koostöös tööstusega, et oleks võimalik kasutada juba olemasolevaid tehnilisi lahendusi ja võimaldada ravimiametitepoolset kontrolli.

| 3.1.2. | Komitee rõhutab, et viis, kuidas pädeva asutuse poolt heaks kiidetud teave esitatakse, ja selle teabe kättesaadavuse võimalused tuleb leppida kokku asjaomaste sidusrühmadega (ravimiametid, patsientide organisatsioonid ja tervishoiutöötajad). |
| --- | --- |

3.1.2.

Komitee rõhutab, et viis, kuidas pädeva asutuse poolt heaks kiidetud teave esitatakse, ja selle teabe kättesaadavuse võimalused tuleb leppida kokku asjaomaste sidusrühmadega (ravimiametid, patsientide organisatsioonid ja tervishoiutöötajad).

| 3.1.3. | Andmebaasi/portaali arendamise koordineerimise eest vastutava ühisettevõtte võiks luua innovatiivsete ravimite algatuse raames ja selle kaudu seda ka rahastada. |
| --- | --- |

3.1.3.

Andmebaasi/portaali arendamise koordineerimise eest vastutava ühisettevõtte võiks luua innovatiivsete ravimite algatuse raames ja selle kaudu seda ka rahastada.

| 3.1.4. | Kavandatud portaali loomisel arvestatakse olemasolevate andmebaasidega (näiteks Euroopa Ravimiameti andmebaas). |
| --- | --- |

3.1.4.

Kavandatud portaali loomisel arvestatakse olemasolevate andmebaasidega (näiteks Euroopa Ravimiameti andmebaas).

3.2.   
  Vajadus edasiste uuringute järele

3.2.1.   Tehnilised uuringud ja tehnoloogia areng

| — | Riiklike andmebaaside kujundused on kättesaadavad. Peale selle töötati näitamiseks välja kasutajasõbraliku ja ulatuslikult käideldava andmebaasi prototüüp, mis hõlmab ka audio- ja videofailide võimalusi. Vaja oleks töötada välja tasuta kättesaadav tehniline lahendus, mis võimaldab olemasolevaid allikaid kõige tõhusamalt kasutada. |
| --- | --- |

—

Riiklike andmebaaside kujundused on kättesaadavad. Peale selle töötati näitamiseks välja kasutajasõbraliku ja ulatuslikult käideldava andmebaasi prototüüp, mis hõlmab ka audio- ja videofailide võimalusi. Vaja oleks töötada välja tasuta kättesaadav tehniline lahendus, mis võimaldab olemasolevaid allikaid kõige tõhusamalt kasutada.

| — | Selle tehnilise lahenduse puhul tuleb arvesse võtta ka asjaolu, et kodanikud/patsiendid ei soovi kasutada oma nutitelefonides liiga palju skannimisrakendusi. Seetõttu peaks andmebaasi/portaali saama kasutada ka näiteks tavapäraste skannimistehnoloogiatega. |
| --- | --- |

—

Selle tehnilise lahenduse puhul tuleb arvesse võtta ka asjaolu, et kodanikud/patsiendid ei soovi kasutada oma nutitelefonides liiga palju skannimisrakendusi. Seetõttu peaks andmebaasi/portaali saama kasutada ka näiteks tavapäraste skannimistehnoloogiatega.

| — | Püüelda tuleks vormist sõltumatute lahenduste poole, et omaksvõtmist suurendada. Teavet peaks saama otsida ja vaadata kõikide seadmete abil (lauaarvuti, tahvelarvuti, nutitelefon jne). |
| --- | --- |

—

Püüelda tuleks vormist sõltumatute lahenduste poole, et omaksvõtmist suurendada. Teavet peaks saama otsida ja vaadata kõikide seadmete abil (lauaarvuti, tahvelarvuti, nutitelefon jne).

| — | Tehnilisi lahendusi tuleks omavahel võrrelda ning see peaks hõlmama ka erinevaid tervishoiu valdkondi (nt liikmesriikide algatusi, et jõuda inimesteni teleriühenduse või sularahaautomaatide kaudu, samuti algatusi, mille on pakkunud välja Euroopa Komisjon) (5). |
| --- | --- |

—

Tehnilisi lahendusi tuleks omavahel võrrelda ning see peaks hõlmama ka erinevaid tervishoiu valdkondi (nt liikmesriikide algatusi, et jõuda inimesteni teleriühenduse või sularahaautomaatide kaudu, samuti algatusi, mille on pakkunud välja Euroopa Komisjon) (5).

| — | Itaalias on apteegid seaduslikult kohustatud trükkima välja pakendi ajakohase infolehe, mille on andmebaasi lisanud ravimitootja. Infolehe trükkimise võimalus apteegis apteekri või patsiendi poolt (sularahaautomaadi-sarnastes terminalides) on samuti täiendav võimalus, mille abil kaasata inimesi, kes internetti ei kasuta. |
| --- | --- |

—

Itaalias on apteegid seaduslikult kohustatud trükkima välja pakendi ajakohase infolehe, mille on andmebaasi lisanud ravimitootja. Infolehe trükkimise võimalus apteegis apteekri või patsiendi poolt (sularahaautomaadi-sarnastes terminalides) on samuti täiendav võimalus, mille abil kaasata inimesi, kes internetti ei kasuta.

3.2.2.   Sisu testimine ja selle esitamine

Uurida tuleb seda, kuidas üldsus erinevad lahendused vastu võtab, ning väljatöötatud tehnilised lahendused peavad läbima ka kasutajatestid, et kinnitada nende toimivust.

| — | Uurimine peab hõlmama struktuurseid küsimusi tehnilise lahenduse nõutava kontrolli kohta, et omaksvõtmist suurendada. |
| --- | --- |

—

Uurimine peab hõlmama struktuurseid küsimusi tehnilise lahenduse nõutava kontrolli kohta, et omaksvõtmist suurendada.

| — | Kuidas kontrollivad pädevad asutused sisu? |
| --- | --- |

—

Kuidas kontrollivad pädevad asutused sisu?

| — | Sisu tuleb esitada nii, et seda oleks võimalik kohandada patsiendi/kodaniku vajadustest lähtuvalt, ning see peaks sisaldama ühtlasi kogu teavet, mida nõutakse loa saamise dokumentides või õigusaktides. |
| --- | --- |

—

Sisu tuleb esitada nii, et seda oleks võimalik kohandada patsiendi/kodaniku vajadustest lähtuvalt, ning see peaks sisaldama ühtlasi kogu teavet, mida nõutakse loa saamise dokumentides või õigusaktides.

| — | Et saada kõigilt osalejatelt kiiret tagasisidet, võiks lisada võimaluse, et teavet, eriti selle arusaadavust, hindavad kasutajad. Siinkohal võiks teabe tutvustamiseks, levitamiseks ja vahetamiseks kasutada sotsiaalmeedia kanaleid. |
| --- | --- |

—

Et saada kõigilt osalejatelt kiiret tagasisidet, võiks lisada võimaluse, et teavet, eriti selle arusaadavust, hindavad kasutajad. Siinkohal võiks teabe tutvustamiseks, levitamiseks ja vahetamiseks kasutada sotsiaalmeedia kanaleid.

3.2.3.   Haridus ja koolitus

Interneti kasutamine on ühiskonna eri rühmade seas väga erinev. Paljud kasutavad sotsiaalvõrgustikke, kuid mitte teavet pakkuvaid rakendusi. Väike rühm inimesi (u 10 % Saksamaa statistikaameti hinnangul) ei kasuta üldse internetti. Uurida tuleks järgmisi küsimusi.

| — | Kuidas on võimalik edendada aktiivset õppimist, et käsitleda olemasolevaid tervishoiuteemalisi teabeallikaid, sealhulgas digitaalset teavet? |
| --- | --- |

—

Kuidas on võimalik edendada aktiivset õppimist, et käsitleda olemasolevaid tervishoiuteemalisi teabeallikaid, sealhulgas digitaalset teavet?

| — | Õppimisoskus (elukestev õpe) on üks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovituses (6) sisalduvast kaheksast võtmepädevusest. Soovituses kutsutakse liikmesriike üles rakendama riiklikke meetmeid. Täiskasvanuhariduse Euroopa tegevuskavas soovitatakse liikmesriikidele meetmeid aktiivse täiskasvanuhariduse jaoks. Tervishoiu valdkonna digitaalne kirjaoskus tuleks hõlmata täiskasvanute oskusi käsitleva uuringu (PIAAC) hindamise kriteeriumide alla. |
| --- | --- |

—

Õppimisoskus (elukestev õpe) on üks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovituses (6) sisalduvast kaheksast võtmepädevusest. Soovituses kutsutakse liikmesriike üles rakendama riiklikke meetmeid. Täiskasvanuhariduse Euroopa tegevuskavas soovitatakse liikmesriikidele meetmeid aktiivse täiskasvanuhariduse jaoks. Tervishoiu valdkonna digitaalne kirjaoskus tuleks hõlmata täiskasvanute oskusi käsitleva uuringu (PIAAC) hindamise kriteeriumide alla.

| — | Millist osa võiksid täita erinevad haridusasutused (ülikoolid, täiskasvanute koolituskeskused jms) ja tervishoiuasutused, et parandada mitmekesiseid oskusi, näiteks töötada uute tehnoloogiatega, tegeleda heategevusega ning jagada sotsiaal- ja tehnikavaldkonna eksperditeadmisi? |
| --- | --- |

—

Millist osa võiksid täita erinevad haridusasutused (ülikoolid, täiskasvanute koolituskeskused jms) ja tervishoiuasutused, et parandada mitmekesiseid oskusi, näiteks töötada uute tehnoloogiatega, tegeleda heategevusega ning jagada sotsiaal- ja tehnikavaldkonna eksperditeadmisi?

| — | Tervishoiutöötajad peavad asjakohase koolituse saama oma teadusliku väljaõppe käigus. Täiskasvanuhariduse koolituskeskused võiksid välja arendada atraktiivsed kursused, mis on kohandatud süsteemi kasutajate jaoks. Sihtrühmani jõudmiseks peaksid nad tegema koostööd tervishoiutöötajate (eelkõige arstidega), kohalike apteekide ning kohalike tervishoiu- ja sotsiaalasutustega. See on eriti tähtis maapiirkondades, kus rahvas on rohkem isoleeritud. Eelkõige põlvkondadeülene õppimine võiks aidata vahetada teadmisi sisu ja tehniliste oskuste kohta. |
| --- | --- |

—

Tervishoiutöötajad peavad asjakohase koolituse saama oma teadusliku väljaõppe käigus. Täiskasvanuhariduse koolituskeskused võiksid välja arendada atraktiivsed kursused, mis on kohandatud süsteemi kasutajate jaoks. Sihtrühmani jõudmiseks peaksid nad tegema koostööd tervishoiutöötajate (eelkõige arstidega), kohalike apteekide ning kohalike tervishoiu- ja sotsiaalasutustega. See on eriti tähtis maapiirkondades, kus rahvas on rohkem isoleeritud. Eelkõige põlvkondadeülene õppimine võiks aidata vahetada teadmisi sisu ja tehniliste oskuste kohta.

Brüssel, 16. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2012) 736 final.

1

(2)  COM(2014) 219 final, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DE/TXT/PDF/?uri=CELEX:52014DC0219&from=EN

2

(3)  Komitee arvamus teemal „Digitaalühiskond: juurdepääs, haridus, koolitus, tööhõive ja võrdsete võimaluste edendamise vahendid” (ELT C 451, 16.12.2014, lk 25).

3

(4)  http://www.fass.se/LIF/startpage?userType=2

4

(5)  http://www.mobilehealthglobal.com/in-the-news/interviews/46/interview-with-peteris-zilgalvis

5

(6)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

6

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/19

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettevõtetele antav riigiabi. On see tõhus ja tulemuslik?”

(omaalgatuslik arvamus)

(2016/C 013/05)

| Raportöör: | Edgardo Maria IOZIA |
| --- | --- |

Raportöör:

Edgardo Maria IOZIA

19. veebruaril 2015 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Ettevõtetele antav riigiabi. On see tõhus ja tulemuslik?”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 14. juulil 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16.–17. septembril 2015 (16. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 198, vastu hääletas 3, erapooletuks jäi 9.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) peab riigiabi mõjuhindamist tähtsaks vahendiks tulemuste ja esitatud eesmärkide vastavuse kontrollimiseks, mis võimaldab jaotada ressursse tulemuslikumalt ning suurendada haldusprotsesside läbipaistvust ja toetust neile. |
| --- | --- |

1.1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) peab riigiabi mõjuhindamist tähtsaks vahendiks tulemuste ja esitatud eesmärkide vastavuse kontrollimiseks, mis võimaldab jaotada ressursse tulemuslikumalt ning suurendada haldusprotsesside läbipaistvust ja toetust neile.

| 1.2. | Paljud liikmesriigid on juba välja töötanud keerukad ja struktureeritud hindamissüsteemid. Need süsteemid arenevad paralleelselt akadeemiliste ringkondade huvi kasvamisega, mis on võimaldanud täiustada hindamismeetodeid ja rakendada riigiabi andvatele asutustele kättesaadavaid mõõtmisvahendeid. |
| --- | --- |

1.2.

Paljud liikmesriigid on juba välja töötanud keerukad ja struktureeritud hindamissüsteemid. Need süsteemid arenevad paralleelselt akadeemiliste ringkondade huvi kasvamisega, mis on võimaldanud täiustada hindamismeetodeid ja rakendada riigiabi andvatele asutustele kättesaadavaid mõõtmisvahendeid.

| 1.3. | Euroopa Komisjon on koos liikmesriikidega loonud ettevõtetele antava riigiabi kõrgetasemelise foorumi, kus käsitletakse ka hindamise küsimust. Liikmesriigid peaksid seda eeskuju järgima riigi tasandil. |
| --- | --- |

1.3.

Euroopa Komisjon on koos liikmesriikidega loonud ettevõtetele antava riigiabi kõrgetasemelise foorumi, kus käsitletakse ka hindamise küsimust. Liikmesriigid peaksid seda eeskuju järgima riigi tasandil.

| 1.4. | Eelmise aasta detsembris märkis Euroopa Komisjoni konkurentsivolinik Margrethe Vestager kõrgetasemelisel foorumil peetud kõnes, et „Riigiabi ajakohastamise programmis on kaks eriti tähtsat põhielementi: läbipaistvus, mis võimaldab kodanikel teada, kuhu nende raha on läinud, ja hindamine, mis ütleb neile, kas see on hästi kulutatud.” EMSK on selle sõnumiga täiesti päri. |
| --- | --- |

1.4.

Eelmise aasta detsembris märkis Euroopa Komisjoni konkurentsivolinik Margrethe Vestager kõrgetasemelisel foorumil peetud kõnes, et „Riigiabi ajakohastamise programmis on kaks eriti tähtsat põhielementi: läbipaistvus, mis võimaldab kodanikel teada, kuhu nende raha on läinud, ja hindamine, mis ütleb neile, kas see on hästi kulutatud.” EMSK on selle sõnumiga täiesti päri.

| 1.5. | EMSK peab tervitatavaks mõjuhindamist käsitlevat arutelu seoses ettevõtlusabi poliitikaga ning nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon jätkaks lähenemisviisi, mida ta on juba mõned aastad järginud. |
| --- | --- |

1.5.

EMSK peab tervitatavaks mõjuhindamist käsitlevat arutelu seoses ettevõtlusabi poliitikaga ning nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon jätkaks lähenemisviisi, mida ta on juba mõned aastad järginud.

| 1.6. | Tuleb märkida, et praegu ei tehta paljude abikavade suhtes mõjuhindamist, v.a Euroopa määrustes sätestatud hindamised. Paljudel juhtudel nõutakse eeskirjades ainult kinnitust, et üksikud toimingud vastavad ametlikult õiguslikele nõuetele; seetõttu ei võimalda need hinnata põhjalikult ja pikaajaliselt ettevõtete toetuseks tehtud kõigi investeeringute tulemuslikkust ja tõhusust. Komitee soovib mõjuhinnangute üldist kasutuselevõttu ning võimaluse korral 150 miljoni eurose künnise langetamist, mis on üldises grupierandi määruses kehtestatud künnis keskmise aastaeelarvega abikavadele, mille puhul kehtib eelhindamiskava esitamise kohustus. Vastasel juhul jääksid paljud liikmesriigid kõrvale, eelkõige siis kui kõnealune abi on suur võrreldes asjaomase liikmesriigi suurusega. |
| --- | --- |

1.6.

Tuleb märkida, et praegu ei tehta paljude abikavade suhtes mõjuhindamist, v.a Euroopa määrustes sätestatud hindamised. Paljudel juhtudel nõutakse eeskirjades ainult kinnitust, et üksikud toimingud vastavad ametlikult õiguslikele nõuetele; seetõttu ei võimalda need hinnata põhjalikult ja pikaajaliselt ettevõtete toetuseks tehtud kõigi investeeringute tulemuslikkust ja tõhusust. Komitee soovib mõjuhinnangute üldist kasutuselevõttu ning võimaluse korral 150 miljoni eurose künnise langetamist, mis on üldises grupierandi määruses kehtestatud künnis keskmise aastaeelarvega abikavadele, mille puhul kehtib eelhindamiskava esitamise kohustus. Vastasel juhul jääksid paljud liikmesriigid kõrvale, eelkõige siis kui kõnealune abi on suur võrreldes asjaomase liikmesriigi suurusega.

| 1.7. | EMSK toonitab, et üldine õigusraamistik riigiabi kohta kujundab järk-järgult ümber komisjoni rolli, muutes selle kunagisest valdavalt halduskultuurist liikmesriikidega tehtava koostöö uueks vormiks, mille eesmärk on optimeerida riigiabi tulemusi, keskendudes nende tulemuslikkusele ja tõhususele. Ajakohastamisprogrammi vastuvõtmine oli tähtis samm edasi. |
| --- | --- |

1.7.

EMSK toonitab, et üldine õigusraamistik riigiabi kohta kujundab järk-järgult ümber komisjoni rolli, muutes selle kunagisest valdavalt halduskultuurist liikmesriikidega tehtava koostöö uueks vormiks, mille eesmärk on optimeerida riigiabi tulemusi, keskendudes nende tulemuslikkusele ja tõhususele. Ajakohastamisprogrammi vastuvõtmine oli tähtis samm edasi.

| 1.8. | Liikmesriigid peavad looma asjakohased hindamismehhanismid, mida viivad ellu sõltumatud organid. Komitee arvates tuleb sotsiaalpartnerid kaasata hindamismudeli määratlemisse, ilma et avaliku sektori personali omandatud laialdased teadmised seejuures kaotsi läheks. See personal peaks osalema hindamismenetluste väljatöötamisel ja lõpparuande koostamisel, levitades hindamiskultuuri oma organisatsioonides, et täiustada järk-järgult hindamismenetlust. Euroopa Komisjon peab aitama ühtlustada liikmesriikide hindamiskriteeriume. Võrreldavate hindamiskriteeriumide kehtestamine võimaldab anda ülevaatliku hinnangu riigiabi tulemuslikkuse ja tõhususe kohta. |
| --- | --- |

1.8.

Liikmesriigid peavad looma asjakohased hindamismehhanismid, mida viivad ellu sõltumatud organid. Komitee arvates tuleb sotsiaalpartnerid kaasata hindamismudeli määratlemisse, ilma et avaliku sektori personali omandatud laialdased teadmised seejuures kaotsi läheks. See personal peaks osalema hindamismenetluste väljatöötamisel ja lõpparuande koostamisel, levitades hindamiskultuuri oma organisatsioonides, et täiustada järk-järgult hindamismenetlust. Euroopa Komisjon peab aitama ühtlustada liikmesriikide hindamiskriteeriume. Võrreldavate hindamiskriteeriumide kehtestamine võimaldab anda ülevaatliku hinnangu riigiabi tulemuslikkuse ja tõhususe kohta.

| 1.9. | Suurt tähelepanu tuleks pöörata riigiabi süsteemi kuuluvate piirkondade konkreetsele olukorrale. Komisjoni kiiduväärne otsus vabastada eelneva teatamise kohustusest enam kui 80 % kogu riigiabist (1), võimaldab anda vahendeid koheselt, kuid suurendab märgatavalt kohustusi ja kulusid kohalike omavalitsuste, ning seega avaliku sektori jaoks, nõudes seega, et liikmesriigid keskenduksid vajalike ressursside jagamisele, et luua sihipärased väljaõppekursused ja alustada parimate tavade jagamist kohalike asutuste vahel. Kõigil tasanditel tuleb välja töötada partnerlusel põhinev kultuur. |
| --- | --- |

1.9.

Suurt tähelepanu tuleks pöörata riigiabi süsteemi kuuluvate piirkondade konkreetsele olukorrale. Komisjoni kiiduväärne otsus vabastada eelneva teatamise kohustusest enam kui 80 % kogu riigiabist (1), võimaldab anda vahendeid koheselt, kuid suurendab märgatavalt kohustusi ja kulusid kohalike omavalitsuste, ning seega avaliku sektori jaoks, nõudes seega, et liikmesriigid keskenduksid vajalike ressursside jagamisele, et luua sihipärased väljaõppekursused ja alustada parimate tavade jagamist kohalike asutuste vahel. Kõigil tasanditel tuleb välja töötada partnerlusel põhinev kultuur.

| 1.10. | Komitee arvates kaasneb uue süsteemiga, mis annab liikmesriikidele vastutuse eelhindamise eest, üldine kulude kasv haldusasutuste ja ettevõtete jaoks, mis nõuab ranget kavandamist, et vältida mittevajalikku halduskoormust ja lihtsustada menetlusi. Juhib samuti tähelepanu sellele, et kuus kuud, mis on ette nähtud väga keerukate süsteemide hindamiskavade kinnitamiseks, võiks osutuda liiga lühikeseks, ning et alternatiivse mudeli loomine põhjustaks suuri probleeme väikestele riikidele. |
| --- | --- |

1.10.

Komitee arvates kaasneb uue süsteemiga, mis annab liikmesriikidele vastutuse eelhindamise eest, üldine kulude kasv haldusasutuste ja ettevõtete jaoks, mis nõuab ranget kavandamist, et vältida mittevajalikku halduskoormust ja lihtsustada menetlusi. Juhib samuti tähelepanu sellele, et kuus kuud, mis on ette nähtud väga keerukate süsteemide hindamiskavade kinnitamiseks, võiks osutuda liiga lühikeseks, ning et alternatiivse mudeli loomine põhjustaks suuri probleeme väikestele riikidele.

| 1.11. | Komitee soovitab kiirelt vastu võtta riigiabi mõistet käsitleva teatise, et aidata eelkõige kohalikel haldusasutustel, kelle jaoks arvukad erandid eelneva teavitamise nõude rakendamisel tõid kaasa kahekordse halduskoormuse riigiabi määratlemisel ja selle kohaldamisel siseturuga kokkusobival viisil. Näiteks toob kultuuri ja kultuuripärandi säilitamise riikliku rahastamise õiguslik ebakindlus riigiabi küsimuses endaga kaasa selle, et ametiasutused käsitlevad igasugust abi nii nagu kehtiks sellele riigiabi eeskirjad, koos sellega kaasneva haldus- ja menetluskoormusega. Samasugune õiguslik ebakindlus valitseb kogu taristu riiklikul rahastamisel, eelkõige pärast kohtuotsust Leipzig/Halle lennujaama käsitlevas kohtuasjas. Tuleb selgelt ja üheselt määratleda avaliku sektori toetusmeetmed ettevõtetele, mis ei kujuta endast riigiabi ning meetmed, mida võib käsitleda riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud määratluse kohaselt. |
| --- | --- |

1.11.

Komitee soovitab kiirelt vastu võtta riigiabi mõistet käsitleva teatise, et aidata eelkõige kohalikel haldusasutustel, kelle jaoks arvukad erandid eelneva teavitamise nõude rakendamisel tõid kaasa kahekordse halduskoormuse riigiabi määratlemisel ja selle kohaldamisel siseturuga kokkusobival viisil. Näiteks toob kultuuri ja kultuuripärandi säilitamise riikliku rahastamise õiguslik ebakindlus riigiabi küsimuses endaga kaasa selle, et ametiasutused käsitlevad igasugust abi nii nagu kehtiks sellele riigiabi eeskirjad, koos sellega kaasneva haldus- ja menetluskoormusega. Samasugune õiguslik ebakindlus valitseb kogu taristu riiklikul rahastamisel, eelkõige pärast kohtuotsust Leipzig/Halle lennujaama käsitlevas kohtuasjas. Tuleb selgelt ja üheselt määratleda avaliku sektori toetusmeetmed ettevõtetele, mis ei kujuta endast riigiabi ning meetmed, mida võib käsitleda riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud määratluse kohaselt.

| 1.12. | EMSK peab tervitatavaks tehtud jõupingutusi, kuid peab vajalikuks, et nimetatud hindamiskultuur laieneks kõigile valitsustasanditele, nii piirkondlikele kui ka riiklikele. Seetõttu ei tohi see piirduda eespool nimetatud juhtudega. Sellel eesmärgil nõuab komitee, et komisjon ja liikmesriigid uuendaksid oma kohustusi. |
| --- | --- |

1.12.

EMSK peab tervitatavaks tehtud jõupingutusi, kuid peab vajalikuks, et nimetatud hindamiskultuur laieneks kõigile valitsustasanditele, nii piirkondlikele kui ka riiklikele. Seetõttu ei tohi see piirduda eespool nimetatud juhtudega. Sellel eesmärgil nõuab komitee, et komisjon ja liikmesriigid uuendaksid oma kohustusi.

| 1.13. | Läbiviidud analüüs näitab, et avaliku sektori asutustel napib andmeid ettevõtetele antava riigiabi järelevalve tõttu tekkinud halduskulude kohta. Nende vahendite tõhususe põhjalikku hindamist ei ole võimalik läbi viia, kui lisaks abi mõõtmisele ei võeta arvesse, kui palju kulutavad avaliku sektori asutused tulemuste saavutamisele. Süsteemi läbipaistvus sõltub nende andmete avaldamisest. Olemasolevate andmete põhjal ulatuvad halduskulud ligikaudu 5 protsendini, millele tuleb lisada nõuete järgimisega seonduvad kulud, mis ulatuvad hinnanguliselt 5 protsendini, ning täiendavad kulud hindamise eest, mis komisjoni hinnangul ulatuvad peaaegu 1 protsendini. Objektiivsest seisukohast näib see summa, mis on tõenäoliselt alahinnatud, liiga suur. |
| --- | --- |

1.13.

Läbiviidud analüüs näitab, et avaliku sektori asutustel napib andmeid ettevõtetele antava riigiabi järelevalve tõttu tekkinud halduskulude kohta. Nende vahendite tõhususe põhjalikku hindamist ei ole võimalik läbi viia, kui lisaks abi mõõtmisele ei võeta arvesse, kui palju kulutavad avaliku sektori asutused tulemuste saavutamisele. Süsteemi läbipaistvus sõltub nende andmete avaldamisest. Olemasolevate andmete põhjal ulatuvad halduskulud ligikaudu 5 protsendini, millele tuleb lisada nõuete järgimisega seonduvad kulud, mis ulatuvad hinnanguliselt 5 protsendini, ning täiendavad kulud hindamise eest, mis komisjoni hinnangul ulatuvad peaaegu 1 protsendini. Objektiivsest seisukohast näib see summa, mis on tõenäoliselt alahinnatud, liiga suur.

| 1.14. | EMSK kutsub komisjoni üles vältima muud ootamatut koormust ettevõtetele ning tagama kogu hindamissüsteemi tõhusam ja tulemuslikum toimimine. |
| --- | --- |

1.14.

EMSK kutsub komisjoni üles vältima muud ootamatut koormust ettevõtetele ning tagama kogu hindamissüsteemi tõhusam ja tulemuslikum toimimine.

| 1.15. | Väga oluline on hindamisel arvesse võtta ka halduskulude ja hindamismudelitega seonduvate kulude tõhusust. |
| --- | --- |

1.15.

Väga oluline on hindamisel arvesse võtta ka halduskulude ja hindamismudelitega seonduvate kulude tõhusust.

| 1.16. | Tuleb tagada eri mudelite võrreldavus ja paindlikkus vastavalt nende suurusele, tüpoloogiale ja näitajatele, tänu eelhindamise lihtsustamisele ja järelhindamise kriteeriumide ühtlustamisele. |
| --- | --- |

1.16.

Tuleb tagada eri mudelite võrreldavus ja paindlikkus vastavalt nende suurusele, tüpoloogiale ja näitajatele, tänu eelhindamise lihtsustamisele ja järelhindamise kriteeriumide ühtlustamisele.

| 1.17. | Komitee soovib terviklikku nägemust komisjoni meetmete kohta majanduspoliitika eri valdkondades: sh struktuurifondid, riigiabi, kaubanduspartnerluslepingud, et luua ühtne Euroopa majanduspoliitiline programm, mis põhineb arengul ja majanduskasvul. |
| --- | --- |

1.17.

Komitee soovib terviklikku nägemust komisjoni meetmete kohta majanduspoliitika eri valdkondades: sh struktuurifondid, riigiabi, kaubanduspartnerluslepingud, et luua ühtne Euroopa majanduspoliitiline programm, mis põhineb arengul ja majanduskasvul.

| 1.18. | Komitee soovitab kasutada kriteeriume, mis vastavad komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 240/2014 (2), 7. jaanuar 2014, millega sätestatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega seotud Euroopa partnerluse käitumisjuhend, sätestatud kriteeriumidele, mille kohaselt nähakse ette kõigi võimalike asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimine, et töötada välja eraldi määrus riigiabi tõhususe ja tulemuslikkuse hindamiseks. |
| --- | --- |

1.18.

Komitee soovitab kasutada kriteeriume, mis vastavad komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 240/2014 (2), 7. jaanuar 2014, millega sätestatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega seotud Euroopa partnerluse käitumisjuhend, sätestatud kriteeriumidele, mille kohaselt nähakse ette kõigi võimalike asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimine, et töötada välja eraldi määrus riigiabi tõhususe ja tulemuslikkuse hindamiseks.

| 1.19. | Tuleb tagada hindamise läbipaistvus tänu võimalikult suurele avalikustamisele, mis teatud liikmesriikides juba toimib ettevõtete ja neile eraldatud toetussummade puhul. |
| --- | --- |

1.19.

Tuleb tagada hindamise läbipaistvus tänu võimalikult suurele avalikustamisele, mis teatud liikmesriikides juba toimib ettevõtete ja neile eraldatud toetussummade puhul.

| 1.20. | Komitee soovituse kohaselt peaks hindamiskavad sisaldama järgmist:






  — | poliitilise eesmärgi saavutamine; |
| --- | --- | --- |

1.20.

Komitee soovituse kohaselt peaks hindamiskavad sisaldama järgmist:

—

poliitilise eesmärgi saavutamine;

| — | konkurentsi ja kaubavahetuse mõju; |
| --- | --- |

—

konkurentsi ja kaubavahetuse mõju;

| — | vahendi tõhusus ja tulemuslikkus; |
| --- | --- |

—

vahendi tõhusus ja tulemuslikkus;

| — | toetussüsteemi või sarnase mikrotasandi süsteemi (eritoetus) jätkamise eeltingimuste kontroll; |
| --- | --- |

—

toetussüsteemi või sarnase mikrotasandi süsteemi (eritoetus) jätkamise eeltingimuste kontroll;

| — | ergutav mõju. |
| --- | --- |

—

ergutav mõju.

| 1.21. | Komitee soovib osaleda riigiabi süsteemi üldise tulemuslikkuse ja tõhususe hindamisel, mis toimub perioodi 2014-2020 lõpus. |
| --- | --- |

1.21.

Komitee soovib osaleda riigiabi süsteemi üldise tulemuslikkuse ja tõhususe hindamisel, mis toimub perioodi 2014-2020 lõpus.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Ettevõtetele antav abi võib moonutada konkurentsi ja killustada siseturgu, mis on vastuolus aluslepingute olemuse ja mõttega, kui abi ei anta selges õigusraamistikus, see ei ole suunatud tulemuslikule tegevusele ja eelkõige innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevusse investeerivatele ettevõtetele, mis tagavad majanduslikud ja sotsiaalsed eelised, ning kui see ei ole piiratud ja kontrollitud. |
| --- | --- |

2.1.

Ettevõtetele antav abi võib moonutada konkurentsi ja killustada siseturgu, mis on vastuolus aluslepingute olemuse ja mõttega, kui abi ei anta selges õigusraamistikus, see ei ole suunatud tulemuslikule tegevusele ja eelkõige innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevusse investeerivatele ettevõtetele, mis tagavad majanduslikud ja sotsiaalsed eelised, ning kui see ei ole piiratud ja kontrollitud.

| 2.2. | Teisest küljest nõuab mitu aastat kestnud majanduslik kitsikus – millega on kaasnenud rasked riiklikud kriisid, mis kahjustavad paratamatult ettevõtteid, töötajaid ja kodanikke – suhteliselt paindlikku lähenemisviisi, mida on rakendanud ELi peamised konkurendid rahvusvahelistel turgudel (millele ei kehti ühised riigiabi eeskirjad). Euroopa ettevõtete konkurentsivõime peab olema oluline teetähis. Töökohtade puudus Euroopas on erakordselt pakiline probleem. Investeeringud on nende 2007. aasta kõrgeimast tasemest 15 % langenud ja 25 miljonit eurooplast on jätkuvalt tööta. Neist viis miljonit on noored. Enamik on naised (3). |
| --- | --- |

2.2.

Teisest küljest nõuab mitu aastat kestnud majanduslik kitsikus – millega on kaasnenud rasked riiklikud kriisid, mis kahjustavad paratamatult ettevõtteid, töötajaid ja kodanikke – suhteliselt paindlikku lähenemisviisi, mida on rakendanud ELi peamised konkurendid rahvusvahelistel turgudel (millele ei kehti ühised riigiabi eeskirjad). Euroopa ettevõtete konkurentsivõime peab olema oluline teetähis. Töökohtade puudus Euroopas on erakordselt pakiline probleem. Investeeringud on nende 2007. aasta kõrgeimast tasemest 15 % langenud ja 25 miljonit eurooplast on jätkuvalt tööta. Neist viis miljonit on noored. Enamik on naised (3).

| 2.3. | Euroopa Parlamendi läbiviidud huvitavas uuringus (4) juhiti tähelepanu märkimisväärsetele erinevustele ELis ja USAs praegu kehtivate kavade vahel. „ELi konkurentsipoliitikas kehtivad riigiabile ranged eeskirjad, samas kui antud valdkonna USA õigusaktides sellised sätted puuduvad.” Tolleaegse voliniku Joaquín Almunia nõudmisel on ELi ja USA praegustesse Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimistesse lisatud ELi ettepanek riigiabi reguleerimise kohta (5). |
| --- | --- |

2.3.

Euroopa Parlamendi läbiviidud huvitavas uuringus (4) juhiti tähelepanu märkimisväärsetele erinevustele ELis ja USAs praegu kehtivate kavade vahel. „ELi konkurentsipoliitikas kehtivad riigiabile ranged eeskirjad, samas kui antud valdkonna USA õigusaktides sellised sätted puuduvad.” Tolleaegse voliniku Joaquín Almunia nõudmisel on ELi ja USA praegustesse Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimistesse lisatud ELi ettepanek riigiabi reguleerimise kohta (5).

| 2.4. | Ettepanek näib nõrk ja sisult tähtsusetu (6). Ka edaspidi on maailma kõige suuremate piirangutega õigusaktid Euroopas. Kuigi ühest küljest aitab see siseturgu välja kujundada, karistab see samas meie ettevõtteid. Euroopa ettevõttel, mille tootmine toimub USAs, on õigus saada riigiabi, mis on ELis kättesaamatu. Lepingu vastuvõtmine muudab selle veel lihtsamaks. EMSK teeb komisjonile tõsise hoiatuse mitte eelistada vabakaubanduslepingus USA ettevõtteid. |
| --- | --- |

2.4.

Ettepanek näib nõrk ja sisult tähtsusetu (6). Ka edaspidi on maailma kõige suuremate piirangutega õigusaktid Euroopas. Kuigi ühest küljest aitab see siseturgu välja kujundada, karistab see samas meie ettevõtteid. Euroopa ettevõttel, mille tootmine toimub USAs, on õigus saada riigiabi, mis on ELis kättesaamatu. Lepingu vastuvõtmine muudab selle veel lihtsamaks. EMSK teeb komisjonile tõsise hoiatuse mitte eelistada vabakaubanduslepingus USA ettevõtteid.

| 2.5. | Senised kogemused on näidanud, et Euroopa riigiabi programm on vaja põhjalikult üle vaadata. |
| --- | --- |

2.5.

Senised kogemused on näidanud, et Euroopa riigiabi programm on vaja põhjalikult üle vaadata.

| 2.6. | Viimaste aastate majandus- ja finantskriis on sundinud tegema radikaalseid muudatusi kulukriteeriumides, mida kasutatakse avaliku sektori investeeringute ja ettevõtluse toetamise poliitika kindlaksmääramisel kõigil valitsustasanditel. Vajadusest leida parem viis toetuse tõhustamiseks ja abi andmiseks ainult piisava lisandväärtuse korral (mis parandab abi kvaliteeti, võimaldades samas abi tulemuslikkuse ja tõhususe asjakohast kontrolli) on saanud eriti oluline prioriteet, arvestades olemasolevate ressursside nappust ja piiratust. |
| --- | --- |

2.6.

Viimaste aastate majandus- ja finantskriis on sundinud tegema radikaalseid muudatusi kulukriteeriumides, mida kasutatakse avaliku sektori investeeringute ja ettevõtluse toetamise poliitika kindlaksmääramisel kõigil valitsustasanditel. Vajadusest leida parem viis toetuse tõhustamiseks ja abi andmiseks ainult piisava lisandväärtuse korral (mis parandab abi kvaliteeti, võimaldades samas abi tulemuslikkuse ja tõhususe asjakohast kontrolli) on saanud eriti oluline prioriteet, arvestades olemasolevate ressursside nappust ja piiratust.

| 2.7. | EMSKi arvates on vajalik välja selgitada, millist mõju on avaldanud ettevõtlust toetav poliitika, kas määratletud abivahendid on asjakohased ning kas haldus- ja juhtimiskulud on proportsionaalsed saavutatud tulemustega. Tuleb meeles pidada seda, et mida ei saa mõõta, seda ei saa kindlaks määrata ega parandada. Seni võetud meetmed on kooskõlas kõnealuse lähenemisviisiga. |
| --- | --- |

2.7.

EMSKi arvates on vajalik välja selgitada, millist mõju on avaldanud ettevõtlust toetav poliitika, kas määratletud abivahendid on asjakohased ning kas haldus- ja juhtimiskulud on proportsionaalsed saavutatud tulemustega. Tuleb meeles pidada seda, et mida ei saa mõõta, seda ei saa kindlaks määrata ega parandada. Seni võetud meetmed on kooskõlas kõnealuse lähenemisviisiga.

| 2.8. | „Hindamine võib paista tehnilise teemana, mis pakub huvi ainult väikesele akadeemilisele teaduskogukonnale, kuigi seda teostab praktikas suurem kogukond, mis hõlmab finantsaudititele või projektide ja programmide hindamisele spetsialiseeruvaid nõustamisettevõtteid. Kuna hindamisele on antud keskne koht Euroopa Komisjoni aruka reguleerimise tegevuskavas, on sellest saanud ka õiguspoliitika peamisi teemasid, tõstatades olulisi valitsusega seotud ja institutsioonilisi küsimusi ka väljaspool kuluprogrammide valdkonda” (7). |
| --- | --- |

2.8.

„Hindamine võib paista tehnilise teemana, mis pakub huvi ainult väikesele akadeemilisele teaduskogukonnale, kuigi seda teostab praktikas suurem kogukond, mis hõlmab finantsaudititele või projektide ja programmide hindamisele spetsialiseeruvaid nõustamisettevõtteid. Kuna hindamisele on antud keskne koht Euroopa Komisjoni aruka reguleerimise tegevuskavas, on sellest saanud ka õiguspoliitika peamisi teemasid, tõstatades olulisi valitsusega seotud ja institutsioonilisi küsimusi ka väljaspool kuluprogrammide valdkonda” (7).

| 2.9. | Alates 2008. aastast on regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat välja töötanud alternatiivsed hindamisprogrammid, et toetada olemasolevaid hindamisi (eel- ja järelhindamised), mis viiakse läbi struktuurifondide kavandamise ajal. |
| --- | --- |

2.9.

Alates 2008. aastast on regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat välja töötanud alternatiivsed hindamisprogrammid, et toetada olemasolevaid hindamisi (eel- ja järelhindamised), mis viiakse läbi struktuurifondide kavandamise ajal.

| 2.10. | 2012. aasta mais võttis konkurentsi peadirektoraat oma riigiabi ajakohastamise programmi raames kasutusele mõjuhindamise, milles mõne abikava puhul kasutatakse vastupidise stsenaariumiga analüüsimeetodeid (8). Nimelt on uues üldise grupierandi määruses tehtud suurte abikavade (aastaeelarvega üle 150 miljoni euro) hindamine kohustuslikuks konkreetsetes sektorites, nagu regionaalarengu poliitika, abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), toetused teadus- ja arendustegevusele ja innovatsioonile, keskkonna- ja energiaalane abi ning lairibataristu toetused. Mõned riiklikud kavad on juba esitatud (neli) ning kaalutakse teisi kavasid teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni ning lairiba valdkonnas (ligikaudu kümme). |
| --- | --- |

2.10.

2012. aasta mais võttis konkurentsi peadirektoraat oma riigiabi ajakohastamise programmi raames kasutusele mõjuhindamise, milles mõne abikava puhul kasutatakse vastupidise stsenaariumiga analüüsimeetodeid (8). Nimelt on uues üldise grupierandi määruses tehtud suurte abikavade (aastaeelarvega üle 150 miljoni euro) hindamine kohustuslikuks konkreetsetes sektorites, nagu regionaalarengu poliitika, abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), toetused teadus- ja arendustegevusele ja innovatsioonile, keskkonna- ja energiaalane abi ning lairibataristu toetused. Mõned riiklikud kavad on juba esitatud (neli) ning kaalutakse teisi kavasid teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni ning lairiba valdkonnas (ligikaudu kümme).

| 2.11. | Hiljuti sekkus Euroopa Kontrollikoda EuropeAidi kasutatavate tulemuste hindamise süsteemide asjus, pidades neid ebapiisavaks (9). Praegu vaadatakse läbi kõigis komisjoni tegevusvaldkondades kasutatavaid hindamissüsteeme. |
| --- | --- |

2.11.

Hiljuti sekkus Euroopa Kontrollikoda EuropeAidi kasutatavate tulemuste hindamise süsteemide asjus, pidades neid ebapiisavaks (9). Praegu vaadatakse läbi kõigis komisjoni tegevusvaldkondades kasutatavaid hindamissüsteeme.

| 2.12. | Hädavajalik on suurendada sidusust riigiabi hindamiseks kasutatava hindamismetoodika ja struktuurifondide kasutamise tulemuste vahel ning vaadata põhjalikult läbi liidu terve kulupoliitika. |
| --- | --- |

2.12.

Hädavajalik on suurendada sidusust riigiabi hindamiseks kasutatava hindamismetoodika ja struktuurifondide kasutamise tulemuste vahel ning vaadata põhjalikult läbi liidu terve kulupoliitika.

| 2.13. | Avaliku poliitika mõju hindamisel on vastupidise stsenaariumiga lähenemisviisi eesmärk kontrollida, kas poliitikaga on võimalik tekitada soovitud muutust kindla sihtrühma või abisaaja käitumises või tingimustes. Põhimõtteliselt määratletakse sellega see, mil määral on abi – ja mitte teised tegurid – aidanud saavutada kindlat tulemust. Seda nimetatakse ka ergutavaks mõjuks. |
| --- | --- |

2.13.

Avaliku poliitika mõju hindamisel on vastupidise stsenaariumiga lähenemisviisi eesmärk kontrollida, kas poliitikaga on võimalik tekitada soovitud muutust kindla sihtrühma või abisaaja käitumises või tingimustes. Põhimõtteliselt määratletakse sellega see, mil määral on abi – ja mitte teised tegurid – aidanud saavutada kindlat tulemust. Seda nimetatakse ka ergutavaks mõjuks.

| 2.14. | Hindamisprotsessi eesmärk on teha kindlaks kohaldatava poliitika põhjuslik mõju, kuid ainult selle poliitika otsene mõju. Teisisõnu kaotatakse sellega kõik võimalikud moonutused, mis tulenevad üldistest makromajanduslikest tingimustest või ettevõtete mitmekesisusest. |
| --- | --- |

2.14.

Hindamisprotsessi eesmärk on teha kindlaks kohaldatava poliitika põhjuslik mõju, kuid ainult selle poliitika otsene mõju. Teisisõnu kaotatakse sellega kõik võimalikud moonutused, mis tulenevad üldistest makromajanduslikest tingimustest või ettevõtete mitmekesisusest.

| 2.15. | Põhjuslik mõju on erinevus ühelt poolt täheldatavate muutuvate tulemuste vahel pärast poliitika elluviimist (tegelik olukord) ja selle vahel, mis oleks juhtunud, kui kõnealust poliitikat ei oleks rakendatud (vastupidise stsenaariumiga olukord). |
| --- | --- |

2.15.

Põhjuslik mõju on erinevus ühelt poolt täheldatavate muutuvate tulemuste vahel pärast poliitika elluviimist (tegelik olukord) ja selle vahel, mis oleks juhtunud, kui kõnealust poliitikat ei oleks rakendatud (vastupidise stsenaariumiga olukord).

| 2.16. | Seda laadi analüüs on vastus nõudmistele leida tõendeid abi puhasmõju ja selle ulatuse kohta. Selles käsitletakse näiteks küsimusi, kas abi avaldab positiivset või negatiivset mõju ja millises ulatuses; kas täheldatud muutused on tõesti tingitud elluviidud poliitikast; kas tulemused on abisaajate (väikesed või suured ettevõtted) või piirkondade lõikes või ajas erinevad ning kas juhtimis- ja halduskulud on proportsionaalsed ja jätkusuutlikud. |
| --- | --- |

2.16.

Seda laadi analüüs on vastus nõudmistele leida tõendeid abi puhasmõju ja selle ulatuse kohta. Selles käsitletakse näiteks küsimusi, kas abi avaldab positiivset või negatiivset mõju ja millises ulatuses; kas täheldatud muutused on tõesti tingitud elluviidud poliitikast; kas tulemused on abisaajate (väikesed või suured ettevõtted) või piirkondade lõikes või ajas erinevad ning kas juhtimis- ja halduskulud on proportsionaalsed ja jätkusuutlikud.

| 2.17. | Kuigi seda teemat on üksikasjalikult käsitletud majandusalases kirjanduses, eriti viimastel aastakümnetel, on ainult paar juhtumit, kus ELi liikmesriikide avaliku sektori asutused jätkavad ja laiendavad mõjuhindamiste kasutamist, et jälgida ja täiustada ettevõtlusele antava abi poliitikat. |
| --- | --- |

2.17.

Kuigi seda teemat on üksikasjalikult käsitletud majandusalases kirjanduses, eriti viimastel aastakümnetel, on ainult paar juhtumit, kus ELi liikmesriikide avaliku sektori asutused jätkavad ja laiendavad mõjuhindamiste kasutamist, et jälgida ja täiustada ettevõtlusele antava abi poliitikat.

| 2.18. | Kõige huvitavamad mainimist väärt juhtumid hõlmavad jõupingutusi, mille on teinud Ühendkuningriik, kes on alates 2001. aastast regulaarselt hinnanud kvaasieksperimentaalseid hindamismeetodeid kasutavaid piirkondlikke abiprogramme, ning Madalmaad, kes lõi 2012. aastal mõjuhindamise ekspertide töörühma. Samamoodi rajas Soome riikliku innovatsiooniameti TEKES ja Sloveenia kiitis 2001. aastal heaks riigiabi järelevalve seaduse. |
| --- | --- |

2.18.

Kõige huvitavamad mainimist väärt juhtumid hõlmavad jõupingutusi, mille on teinud Ühendkuningriik, kes on alates 2001. aastast regulaarselt hinnanud kvaasieksperimentaalseid hindamismeetodeid kasutavaid piirkondlikke abiprogramme, ning Madalmaad, kes lõi 2012. aastal mõjuhindamise ekspertide töörühma. Samamoodi rajas Soome riikliku innovatsiooniameti TEKES ja Sloveenia kiitis 2001. aastal heaks riigiabi järelevalve seaduse.

| 2.19. | Käesoleva arvamusega soovib EMSK anda panuse Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide aruteludesse ettevõtetele suunatud abimeetmete tulemuslikkuse ja tõhususe ning mõjuhindamiste kasutamise laiendamise kohta. |
| --- | --- |

2.19.

Käesoleva arvamusega soovib EMSK anda panuse Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide aruteludesse ettevõtetele suunatud abimeetmete tulemuslikkuse ja tõhususe ning mõjuhindamiste kasutamise laiendamise kohta.

3.   Miks hinnata? Õppetunnid kirjandusest

| 3.1. | Käesoleva arvamuse eesmärk on näidata vastupidiste stsenaariumide analüüsidest pärinevate empiiriliste tõendite põhjal hindamise tähtsust. Hindamist ei tohiks enam pidada akadeemiliseks harjutuseks, vaid poliitikatsükli – rakenda, jälgi, hinda, kujunda ümber – tarvilikuks institutsionaliseeritud tavaks. |
| --- | --- |

3.1.

Käesoleva arvamuse eesmärk on näidata vastupidiste stsenaariumide analüüsidest pärinevate empiiriliste tõendite põhjal hindamise tähtsust. Hindamist ei tohiks enam pidada akadeemiliseks harjutuseks, vaid poliitikatsükli – rakenda, jälgi, hinda, kujunda ümber – tarvilikuks institutsionaliseeritud tavaks.

| 3.2. | Selles arvamuses uuritakse mitut ELi liikmesriikides läbi viidud uuringut ja tuuakse esile peamised õppetunnid, eelkõige poliitilised tagajärjed seoses investeeringute kasvule, tootlusele, tööhõivele, innovatsioonile ja kava maksumusele avalduva mõjuga. Need näitajad aitavad mõista kasvule avalduvat mõju ja rõhutavad vajadust sihipärase kvaliteetse abi järele. |
| --- | --- |

3.2.

Selles arvamuses uuritakse mitut ELi liikmesriikides läbi viidud uuringut ja tuuakse esile peamised õppetunnid, eelkõige poliitilised tagajärjed seoses investeeringute kasvule, tootlusele, tööhõivele, innovatsioonile ja kava maksumusele avalduva mõjuga. Need näitajad aitavad mõista kasvule avalduvat mõju ja rõhutavad vajadust sihipärase kvaliteetse abi järele.

| 3.3. | Kuigi kirjanduses toonitatakse enamasti positiivse seose olemasolu ettevõtetele antava avaliku sektori abi ja väljundi (investeeringud, tööhõive, uued tooted) kasvu vahel, tuleb märkida, et abi motiveerivat mõju ei saa pidada enesestmõistetavaks. Poliitika edukust mõjutab mitu muud tegurit, nt üldine majanduslik suundumus, turu toimimine ja maksustamise üldine tase. |
| --- | --- |

3.3.

Kuigi kirjanduses toonitatakse enamasti positiivse seose olemasolu ettevõtetele antava avaliku sektori abi ja väljundi (investeeringud, tööhõive, uued tooted) kasvu vahel, tuleb märkida, et abi motiveerivat mõju ei saa pidada enesestmõistetavaks. Poliitika edukust mõjutab mitu muud tegurit, nt üldine majanduslik suundumus, turu toimimine ja maksustamise üldine tase.

| 3.4. | Itaalia seaduse nr 488 mõju analüüsivas uuringus näitavad Martini ja Bondonio (2012), et keskmiselt on otsest abi saanud ettevõtted erainvesteeringuid vähendanud. Sellisel juhul on ettevõtetele antava otsese riigiabi tulemusel vähenenud kulutused erainvesteeringutele, mis on omakorda vähendanud vajadust erasektori vahendite järele. Riigiabi peab täiendama ja mitte asendama investeeringud. |
| --- | --- |

3.4.

Itaalia seaduse nr 488 mõju analüüsivas uuringus näitavad Martini ja Bondonio (2012), et keskmiselt on otsest abi saanud ettevõtted erainvesteeringuid vähendanud. Sellisel juhul on ettevõtetele antava otsese riigiabi tulemusel vähenenud kulutused erainvesteeringutele, mis on omakorda vähendanud vajadust erasektori vahendite järele. Riigiabi peab täiendama ja mitte asendama investeeringud.

| 3.5. | Kirjanduses toonitatakse ka murettekitavaid suundumusi, mis on seotud abi mõjuga tootlusele. Hindamisuuringus Suurbritannia ettevõtete kohta, kes said abi piirkondliku valikulise abi programmi raames, selgitab Criscuolo (2012), et tootluse kasv ei olnud statistiliselt oluline (10). |
| --- | --- |

3.5.

Kirjanduses toonitatakse ka murettekitavaid suundumusi, mis on seotud abi mõjuga tootlusele. Hindamisuuringus Suurbritannia ettevõtete kohta, kes said abi piirkondliku valikulise abi programmi raames, selgitab Criscuolo (2012), et tootluse kasv ei olnud statistiliselt oluline (10).

| 3.6. | Need tulemused näivad olevat kooskõlas muude empiiriliste tõenditega, mis näitavad, et otsesel abil on positiivne mõju tootmismahule, mõjutamata seejuures tootlust. Teisisõnu, abi saavad ettevõtted kasvavad, kuid ei muutu tõhusamaks. Sellega tekib risk hoida turul konkurentsivõimetuid ettevõtteid. |
| --- | --- |

3.6.

Need tulemused näivad olevat kooskõlas muude empiiriliste tõenditega, mis näitavad, et otsesel abil on positiivne mõju tootmismahule, mõjutamata seejuures tootlust. Teisisõnu, abi saavad ettevõtted kasvavad, kuid ei muutu tõhusamaks. Sellega tekib risk hoida turul konkurentsivõimetuid ettevõtteid.

| 3.7. | Statistilised ökonomeetrilised mudelid, mis määravad kindlaks abi mõju, kasutades vastupidiste stsenaariumide lähenemisviisi, võimaldavad ühtlasi näidata konkreetsete abimeetmete puhasmõju tööhõivele. See võimaldab mõõta nn loodud kulu tööjõuühiku kohta. |
| --- | --- |

3.7.

Statistilised ökonomeetrilised mudelid, mis määravad kindlaks abi mõju, kasutades vastupidiste stsenaariumide lähenemisviisi, võimaldavad ühtlasi näidata konkreetsete abimeetmete puhasmõju tööhõivele. See võimaldab mõõta nn loodud kulu tööjõuühiku kohta.

| 3.8. | Sageli leidub erinevusi otseselt abist tingitud uute tööjõuühikute arvu ja järelkontrolli käigus saadud statistiliste andmete vahel. Uuringus, kus keskenduti Poola VKEdele suunatud abimeetmetele, näitab Trzciński (2011), et tänu abile loodud 25 000 uuest töökohast saab tegelikult panna elluviidud poliitika arvele ainult 10 550 (11). Bondonio ja Martini (2012) jõudsid samale järeldusele. Seaduse nr 488 järelkontrolli käigus tuvastatud 89 000 uuest töökohast loodi tegelikult ainult 12 500 töökohta ja kulu tööjõuühiku kohta oli 232 000 eurot (12). Arvesse tuleks võtta riigiabi mõju olemasolevatele töökohtadele ning seega kohaliku, piirkondliku ja riikliku majanduse kaitset. |
| --- | --- |

3.8.

Sageli leidub erinevusi otseselt abist tingitud uute tööjõuühikute arvu ja järelkontrolli käigus saadud statistiliste andmete vahel. Uuringus, kus keskenduti Poola VKEdele suunatud abimeetmetele, näitab Trzciński (2011), et tänu abile loodud 25 000 uuest töökohast saab tegelikult panna elluviidud poliitika arvele ainult 10 550 (11). Bondonio ja Martini (2012) jõudsid samale järeldusele. Seaduse nr 488 järelkontrolli käigus tuvastatud 89 000 uuest töökohast loodi tegelikult ainult 12 500 töökohta ja kulu tööjõuühiku kohta oli 232 000 eurot (12). Arvesse tuleks võtta riigiabi mõju olemasolevatele töökohtadele ning seega kohaliku, piirkondliku ja riikliku majanduse kaitset.

| 3.9. | Ettevõtetele antava abi mõju on erinev olenevalt antud abi summast, ettevõtte suurusest, selle geograafilisest asukohast ja lubatud abi laadist. Selliste analüüside empiirilised tõendid peaksid olema kättesaadavad avaliku sektori otsustajatele, et suunata nende valikuid ja aidata neil mõista, millist laadi abi on kõige asjakohasem ja millises kontekstis. Nagu on seni selgelt näidatud, on vajalik koostada sihipärased abimeetmed, et suurendada poliitika tõhusust ja tulemuslikkust. |
| --- | --- |

3.9.

Ettevõtetele antava abi mõju on erinev olenevalt antud abi summast, ettevõtte suurusest, selle geograafilisest asukohast ja lubatud abi laadist. Selliste analüüside empiirilised tõendid peaksid olema kättesaadavad avaliku sektori otsustajatele, et suunata nende valikuid ja aidata neil mõista, millist laadi abi on kõige asjakohasem ja millises kontekstis. Nagu on seni selgelt näidatud, on vajalik koostada sihipärased abimeetmed, et suurendada poliitika tõhusust ja tulemuslikkust.

4.   Märkused

| 4.1. | Euroopa Komisjon peab jätkama oma tööd mõjuhindamise valdkonnas teadlikkuse suurendamisel kõige levinumate põhimõtete ja meetodite kohta. Eelkõige on EMSK veendunud, et olemasolevat hindamismetoodikat käsitlevaid seminare tuleks korraldada mitmes liikmesriigis koostöös ülikoolide, teadusasutuste ja muude sidusrühmadega. Kogemused aitavad komisjonil paremini mõista eeskirjade kohaldamisel tekkivaid takistusi ning võimaldavad komisjonil sellega seoses viivitamatult sekkuda. |
| --- | --- |

4.1.

Euroopa Komisjon peab jätkama oma tööd mõjuhindamise valdkonnas teadlikkuse suurendamisel kõige levinumate põhimõtete ja meetodite kohta. Eelkõige on EMSK veendunud, et olemasolevat hindamismetoodikat käsitlevaid seminare tuleks korraldada mitmes liikmesriigis koostöös ülikoolide, teadusasutuste ja muude sidusrühmadega. Kogemused aitavad komisjonil paremini mõista eeskirjade kohaldamisel tekkivaid takistusi ning võimaldavad komisjonil sellega seoses viivitamatult sekkuda.

| 4.2. | Kuigi komisjoni jõupingutused on kiiduväärsed, on tähtis, et hinnataks suuremat arvu abikavasid, eelkõige siis, kui need hõlmavad suuri abisummasid. Samuti on vajalik edendada metoodikat käsitlevat arutelu, mille eesmärk on täiendada vastupidiste stsenaariumidega hindamismeetodeid uute hindamisvahenditega, mis võivad hõlmata ka ettevõtetele antava muud laadi abi (finantsabi, kaudne abi, tööstuspoliitika eraldiseisvalt) mõju. |
| --- | --- |

4.2.

Kuigi komisjoni jõupingutused on kiiduväärsed, on tähtis, et hinnataks suuremat arvu abikavasid, eelkõige siis, kui need hõlmavad suuri abisummasid. Samuti on vajalik edendada metoodikat käsitlevat arutelu, mille eesmärk on täiendada vastupidiste stsenaariumidega hindamismeetodeid uute hindamisvahenditega, mis võivad hõlmata ka ettevõtetele antava muud laadi abi (finantsabi, kaudne abi, tööstuspoliitika eraldiseisvalt) mõju.

| 4.3. | Komitee rõhutab vajadust töötada välja sobiv pluralistlik metoodika hindamise kriteeriumide ja näitajate jaoks. Komisjon kinnitab (13), et „See peaks tagama, et riigiabi stimuleeriks uuendustegevust, keskkonnahoidlikke tehnoloogiaid, inimkapitali arendamist, väldiks keskkonna kahjustamist ning edendaks majanduskasvu, tööhõivet ja ELi konkurentsivõimet.” Kõik need elemendid aitavad kaasa riigiabi mõju hindamisele, lisaks ainult kuludega seonduvale küsimusele. Euroopa Parlament kutsub üles osalema hindamismeetodite määratlemisel ja Euroopa õigusaktide väljatöötamisel riigiabi valdkonnas, kuna need mõjutavad tugevalt liikmesriikide majanduspoliitilisi valikuid. Komitee rõhutab ka vajadust tagada teadusuuringute eesmärgil vaba juurdepääsu hindamisandmetele, et parandada metoodikat. |
| --- | --- |

4.3.

Komitee rõhutab vajadust töötada välja sobiv pluralistlik metoodika hindamise kriteeriumide ja näitajate jaoks. Komisjon kinnitab (13), et „See peaks tagama, et riigiabi stimuleeriks uuendustegevust, keskkonnahoidlikke tehnoloogiaid, inimkapitali arendamist, väldiks keskkonna kahjustamist ning edendaks majanduskasvu, tööhõivet ja ELi konkurentsivõimet.” Kõik need elemendid aitavad kaasa riigiabi mõju hindamisele, lisaks ainult kuludega seonduvale küsimusele. Euroopa Parlament kutsub üles osalema hindamismeetodite määratlemisel ja Euroopa õigusaktide väljatöötamisel riigiabi valdkonnas, kuna need mõjutavad tugevalt liikmesriikide majanduspoliitilisi valikuid. Komitee rõhutab ka vajadust tagada teadusuuringute eesmärgil vaba juurdepääsu hindamisandmetele, et parandada metoodikat.

| 4.4. | Komisjonile oleks kasulik arutada koos riikide ja Euroopa statistikaorganisatsioonidega võimalust luua ühtses metoodikaraamistikus ettevõtetele antava riigiabi usaldusväärne andmebaas. See tagaks otsustamisprotsesside läbipaistvuse ning soodustaks nii asjaomaste riigiasutuste kui ka teadlaste uurimis-ja hindamistegevust. |
| --- | --- |

4.4.

Komisjonile oleks kasulik arutada koos riikide ja Euroopa statistikaorganisatsioonidega võimalust luua ühtses metoodikaraamistikus ettevõtetele antava riigiabi usaldusväärne andmebaas. See tagaks otsustamisprotsesside läbipaistvuse ning soodustaks nii asjaomaste riigiasutuste kui ka teadlaste uurimis-ja hindamistegevust.

| 4.5. | Ülikoolidel ja teaduskeskustel võib olla otsustav roll hindamiskultuuri käsitleva teadlikkusel suurendamisel ning uute ja arenenumate avaliku sektori poliitika hindamise vahendite kasutamisel. Lisaks võib Euroopa Komisjon kasutada sõltumatuid teadusasutusi, et viia läbi juhtuuringud eesmärgiga hinnata abi tulemuslikkust teatud sektorites, nagu abi teadusele, arengule ja innovatsioonile, VKEdele, energiasektorile ja taristule. |
| --- | --- |

4.5.

Ülikoolidel ja teaduskeskustel võib olla otsustav roll hindamiskultuuri käsitleva teadlikkusel suurendamisel ning uute ja arenenumate avaliku sektori poliitika hindamise vahendite kasutamisel. Lisaks võib Euroopa Komisjon kasutada sõltumatuid teadusasutusi, et viia läbi juhtuuringud eesmärgiga hinnata abi tulemuslikkust teatud sektorites, nagu abi teadusele, arengule ja innovatsioonile, VKEdele, energiasektorile ja taristule.

| 4.6. | Arvestades, et ühenduse uute määruste alusel nõutavate hindamiste puhul ei võeta nõuetekohaselt arvesse, milline mõju on ettevõtetele antava abi poliitikal Euroopa majandusele tervikuna, on soovitatav, et komisjon algataks käesoleva programmitöö perioodi (2014–2020) lõpus seda teemat käsitleva katseuuringu. Uuringus tuleks vaadelda peamisi tegureid, mis määravad abi kulutamise viisi, määratlevad ettevõtetele antava abi ja abiandva asutuse majandusliku potentsiaali vahelise suhte ning mille eesmärk on mõista ühtekuuluvuspoliitika ja konkurentsipoliitika vahelist seost. |
| --- | --- |

4.6.

Arvestades, et ühenduse uute määruste alusel nõutavate hindamiste puhul ei võeta nõuetekohaselt arvesse, milline mõju on ettevõtetele antava abi poliitikal Euroopa majandusele tervikuna, on soovitatav, et komisjon algataks käesoleva programmitöö perioodi (2014–2020) lõpus seda teemat käsitleva katseuuringu. Uuringus tuleks vaadelda peamisi tegureid, mis määravad abi kulutamise viisi, määratlevad ettevõtetele antava abi ja abiandva asutuse majandusliku potentsiaali vahelise suhte ning mille eesmärk on mõista ühtekuuluvuspoliitika ja konkurentsipoliitika vahelist seost.

| 4.7. | Käesolev arvamus on EMSK esimene samm ettevõtetele antava riigiabi mõju mõõtmise töös. Samuti käsitleb komitee komisjoni tegevust selles valdkonnas ja toetab seda. EMSK peab siiski hädavajalikuks arutelu tõhustamist ja laiendamist. Komitee jätkab antud valdkonnas komisjoni töö jälgimist ja seal, kus võimalik, hindamiskultuuri edendamist. |
| --- | --- |

4.7.

Käesolev arvamus on EMSK esimene samm ettevõtetele antava riigiabi mõju mõõtmise töös. Samuti käsitleb komitee komisjoni tegevust selles valdkonnas ja toetab seda. EMSK peab siiski hädavajalikuks arutelu tõhustamist ja laiendamist. Komitee jätkab antud valdkonnas komisjoni töö jälgimist ja seal, kus võimalik, hindamiskultuuri edendamist.

Brüssel, 16. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Euroopa Komisjoni konkurentsivoliniku Margrethe Vestageri kõne liikmesriikide kõrgetasemelisel foorumil, 18. detsember 2014.

1

(2)  ELT L 74, 14.3.2014, lk 1.

2

(3)  http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=teilm020&language=en

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/bibliotheque/briefing/2014/140779/LDM_BRI%282014%29140779_REV1_EN.pdf

4

(5)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153019.6%20Competition%20SoE%20Subsidies%20merged.pdf

5

(6)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/june/tradoc_153031.pdf

6

(7)  http://www.lexxion.de/pdf/ejrr/ejrr_2015_01-005.pdf

7

(8)  Komisjoni määrus (EL) nr 651/2014, 17. juuni 2014, ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.6.2014, lk 1).

8

(9)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/INSR14_18/INSR14_18_ET.pdf

9

(10)  Criscuolo, C., Martin, R., Overman H. e Van Reenen, J. (2012), The causal effects of an industrial policy CEPR Discussion Papers 8818.

10

The causal effects of an industrial policy

(11)  Trzciński, R. (2011), „Towards Innovative Economy – Effects of Grants to Enterprises in Poland”, toimetaja Jacek Pokorski.

11

(12)  Martini, A. ja D. Bondonio (2012), „Counterfactual impact evaluation of cohesion policy: impact and cost effectiveness of investment subsidies in Italy”, aruanne Euroopa Komisjoni regionaalpoliitika peadirektoraadile.

12

(13)  COM(2012) 209 final.

13

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/26

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus arvamus teemal „Majandus ühise heaolu nimel: jätkusuutlik majandusmudel, mis on suunatud sotsiaalsele ühtekuuluvusele”

(omaalgatuslik arvamus)

(2016/C 013/06)

| Raportöör: | Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Stefano PALMIERI |

Raportöör:

Carlos TRIAS PINTÓ

Kaasraportöör:

Stefano PALMIERI

19. veebruaril 2015 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal

„Majandus ühise heaolu nimel: jätkusuutlik majandusmudel, mis on suunatud sotsiaalsele ühtekuuluvusele”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsiooni arvamus võeti vastu 10. juulil 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16. ja 17. septembril 2015 (17. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 144, vastu hääletas 13, erapooletuks jäi 11 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et ühisele heaolule suunatud majanduse mudel (1) on kavandatud selliselt, et see tuleks üle võtta nii Euroopa kui ka liikmesriikide õigusraamistikku, et liikuda Euroopa ühtse turu suunas eetilisema majanduse kaudu, mille aluseks on Euroopa väärtused ja sotsiaalse vastutuse poliitika saavutused, luues sünergiaid ja neid tugevdades. |
| --- | --- |

1.1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et ühisele heaolule suunatud majanduse mudel (1) on kavandatud selliselt, et see tuleks üle võtta nii Euroopa kui ka liikmesriikide õigusraamistikku, et liikuda Euroopa ühtse turu suunas eetilisema majanduse kaudu, mille aluseks on Euroopa väärtused ja sotsiaalse vastutuse poliitika saavutused, luues sünergiaid ja neid tugevdades.

| 1.2. | Majandus ühise heaolu nimel on terviklik lähenemisviis, mille väärtused on lähedased sotsiaalmajanduse, ringmajanduse, jagamismajanduse, toimimispõhise majanduse, ressursipõhise majanduse ja meremajanduse põhiväärtusi ja ettepanekuid. |
| --- | --- |

1.2.

Majandus ühise heaolu nimel on terviklik lähenemisviis, mille väärtused on lähedased sotsiaalmajanduse, ringmajanduse, jagamismajanduse, toimimispõhise majanduse, ressursipõhise majanduse ja meremajanduse põhiväärtusi ja ettepanekuid.

| 1.3. | Majandust ühise heaolu nimel toetavad kodanikuühiskonna organisatsioonid, ettevõtted ja teadlaskond ning seda peetakse teostatavaks mudeliks, mis tugevdab Euroopa väärtusi ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning soodustab vastutustundliku majandussüsteemi arengut. Õigupoolest on majandust ühise heaolu nimel toetanud rohkem kui sada kohalikku rühmitust, ligi 2 000 ettevõtet (2) ja ühiskondlikku organisatsiooni. |
| --- | --- |

1.3.

Majandust ühise heaolu nimel toetavad kodanikuühiskonna organisatsioonid, ettevõtted ja teadlaskond ning seda peetakse teostatavaks mudeliks, mis tugevdab Euroopa väärtusi ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning soodustab vastutustundliku majandussüsteemi arengut. Õigupoolest on majandust ühise heaolu nimel toetanud rohkem kui sada kohalikku rühmitust, ligi 2 000 ettevõtet (2) ja ühiskondlikku organisatsiooni.

| 1.4. | Kooskõlas Euroopa 2020. aasta raamistikuga pakub see üleminekut „Euroopa eetilise turu” suunas, mis soodustab sotsiaalset innovatsiooni, suurendab tööhõive määra ja loob soodsa keskkonna. „Euroopa eetilise turu” saab üles ehitada mitme strateegia rakendamise kaudu: |
| --- | --- |

1.4.

Kooskõlas Euroopa 2020. aasta raamistikuga pakub see üleminekut „Euroopa eetilise turu” suunas, mis soodustab sotsiaalset innovatsiooni, suurendab tööhõive määra ja loob soodsa keskkonna. „Euroopa eetilise turu” saab üles ehitada mitme strateegia rakendamise kaudu:

| 1.4.1. | heaolu ja sotsiaalse arengu näitajate mõõtmine, mis hõlmab lisaks SKP-le ka selliseid näitajaid (3) nagu ühise heaolu koguprodukt ja ühise heaolu bilanss; |
| --- | --- |

1.4.1.

heaolu ja sotsiaalse arengu näitajate mõõtmine, mis hõlmab lisaks SKP-le ka selliseid näitajaid (3) nagu ühise heaolu koguprodukt ja ühise heaolu bilanss;

| 1.4.2. | poliitikakujundamine, mille eesmärk on tunnustada selliseid ettevõtteid, mis annavad kõrgeima panuse ühisesse heaolusse, näiteks eetiliste avalike hangete ja eetilise sisekaubanduse soodustamise kaudu; |
| --- | --- |

1.4.2.

poliitikakujundamine, mille eesmärk on tunnustada selliseid ettevõtteid, mis annavad kõrgeima panuse ühisesse heaolusse, näiteks eetiliste avalike hangete ja eetilise sisekaubanduse soodustamise kaudu;

| 1.4.3. | eetilise väliskaubanduse soodustamine „Euroopa kaubamärgina”. Sellisel viisil sillutab Euroopa teed selleks, et teda tuntaks eetilise turuna ja Euroopa ettevõtted oleksid ülemaailmsel eetilisel turul juhtival positsioonil ning aitaksid kaasa inimõiguste, tööstandardite ja keskkonnakaitse parandamisele kogu maailmas; |
| --- | --- |

1.4.3.

eetilise väliskaubanduse soodustamine „Euroopa kaubamärgina”. Sellisel viisil sillutab Euroopa teed selleks, et teda tuntaks eetilise turuna ja Euroopa ettevõtted oleksid ülemaailmsel eetilisel turul juhtival positsioonil ning aitaksid kaasa inimõiguste, tööstandardite ja keskkonnakaitse parandamisele kogu maailmas;

| 1.4.4. | igasuguse ettevõtlikkuse innustamine, kes asutavad organisatsioone, mille eesmärk on anda panus ühisesse heaolusse; |
| --- | --- |

1.4.4.

igasuguse ettevõtlikkuse innustamine, kes asutavad organisatsioone, mille eesmärk on anda panus ühisesse heaolusse;

| 1.4.5. | eetilise tarbimise ja teadlikkuse soodustamine Euroopa tarbijate hulgas; |
| --- | --- |

1.4.5.

eetilise tarbimise ja teadlikkuse soodustamine Euroopa tarbijate hulgas;

| 1.4.6. | rahastamise ökosüsteemi mitmekesisuse suurendamine, edendades kogu ELis eetiliste pankade ja aktsiaturgude võrgustikke. |
| --- | --- |

1.4.6.

rahastamise ökosüsteemi mitmekesisuse suurendamine, edendades kogu ELis eetiliste pankade ja aktsiaturgude võrgustikke.

| 1.5. | Komitee soovib, et uuendatud ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegia raames astuks Euroopa Komisjon kvalitatiivse sammu selleks, et premeerida (riigihangete, välisturgudele juurdepääsu, maksusoodustuste jne kaudu) neid ettevõtteid, kes suudavad ilmutada kõrgemaid eetilisi standardeid. |
| --- | --- |

1.5.

Komitee soovib, et uuendatud ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegia raames astuks Euroopa Komisjon kvalitatiivse sammu selleks, et premeerida (riigihangete, välisturgudele juurdepääsu, maksusoodustuste jne kaudu) neid ettevõtteid, kes suudavad ilmutada kõrgemaid eetilisi standardeid.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Majandusel ja sellest tulenevalt ka majanduspoliitikal on tänapäeva ühiskonnas väga oluline roll; sellest oleneb kodanike heaolu jaoks oluliste teiste põhiliste poliitikavaldkondade – haridus, tervishoid, sotsiaalteenused, kultuur, keskkond, tehnoloogia ja innovatsioon – edukus või läbikukkumine. Need valdkonnad sõltuvad suuresti konkreetseid kohalikke ja piirkondlikke tasandeid mõjutavast majanduslikust olukorrast. |
| --- | --- |

2.1.

Majandusel ja sellest tulenevalt ka majanduspoliitikal on tänapäeva ühiskonnas väga oluline roll; sellest oleneb kodanike heaolu jaoks oluliste teiste põhiliste poliitikavaldkondade – haridus, tervishoid, sotsiaalteenused, kultuur, keskkond, tehnoloogia ja innovatsioon – edukus või läbikukkumine. Need valdkonnad sõltuvad suuresti konkreetseid kohalikke ja piirkondlikke tasandeid mõjutavast majanduslikust olukorrast.

| 2.2. | Kriis, mis avaldab jätkuvalt negatiivset mõju liikmesriikide majandusele ja Euroopa elanike elukvaliteedile, on toonud esile ELi sotsiaalse ja majandussüsteemi kehva vastupanuvõime. |
| --- | --- |

2.2.

Kriis, mis avaldab jätkuvalt negatiivset mõju liikmesriikide majandusele ja Euroopa elanike elukvaliteedile, on toonud esile ELi sotsiaalse ja majandussüsteemi kehva vastupanuvõime.

| 2.3. | Samas ei ole Rahvusvahelise Ametiühingute Konföderatsiooni (ITUC) 2014. aasta ülemaailmse küsitluse (4) kohaselt maailmas ühtegi riiki, kus enamik inimesi oleks seisukohal, et praegune majandussüsteem on õiglane. Neli inimest viiest (78 %) on seisukohal, et majandussüsteem kaitseb rikaste huve. Sarnaselt soovib „uut majanduskorda” 88 % sakslastest ja 90 % austerlastest (sihtasutuse Bertelsmann uuring) (5) ning sama kehtib kahtlemata majanduskriisi tõttu enim kannatanud riikide, näiteks Kreeka, Portugali, Iirimaa, Hispaania ja Itaalia puhul. |
| --- | --- |

2.3.

Samas ei ole Rahvusvahelise Ametiühingute Konföderatsiooni (ITUC) 2014. aasta ülemaailmse küsitluse (4) kohaselt maailmas ühtegi riiki, kus enamik inimesi oleks seisukohal, et praegune majandussüsteem on õiglane. Neli inimest viiest (78 %) on seisukohal, et majandussüsteem kaitseb rikaste huve. Sarnaselt soovib „uut majanduskorda” 88 % sakslastest ja 90 % austerlastest (sihtasutuse Bertelsmann uuring) (5) ning sama kehtib kahtlemata majanduskriisi tõttu enim kannatanud riikide, näiteks Kreeka, Portugali, Iirimaa, Hispaania ja Itaalia puhul.

| 2.4. | Võttes arvesse komisjoni sotsiaalse innovatsiooni valdkonnas tehtud edusamme ning komitee arvamust SC/39 strateegia „Euroopa 2020” rakendamise edusammude kohta, strateegia „Euroopa 2020” vahearuannet ja strateegia „Euroopa 2020” juhtkomitee algatust „Räägime õnnest – SKP täiendamine”, on ilmne, et majandusliku konkurentsivõime ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tõhusaks toetamiseks on vaja paradigma muutust, et muuta majanduslikud, keskkonnaalased ja sotsiaalsed eesmärgid tõeliselt üksteisest sõltuvaks, et saavutada tervikliku lähenemisviisi abil suuremat tasakaalu arengu kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide vahel. |
| --- | --- |

2.4.

Võttes arvesse komisjoni sotsiaalse innovatsiooni valdkonnas tehtud edusamme ning komitee arvamust SC/39 strateegia „Euroopa 2020” rakendamise edusammude kohta, strateegia „Euroopa 2020” vahearuannet ja strateegia „Euroopa 2020” juhtkomitee algatust „Räägime õnnest – SKP täiendamine”, on ilmne, et majandusliku konkurentsivõime ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tõhusaks toetamiseks on vaja paradigma muutust, et muuta majanduslikud, keskkonnaalased ja sotsiaalsed eesmärgid tõeliselt üksteisest sõltuvaks, et saavutada tervikliku lähenemisviisi abil suuremat tasakaalu arengu kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide vahel.

| 2.5. | Ühisele heaolule suunatud majanduse mudel pakub asjakohast täiendust, mida toetab Euroopa ühiskond. Selle mudeli eesmärgid ja väärtused ulatuvad kaugemale sellest, mida pakub tavapärane ettevõtja sotsiaalne vastutus, ning terviklik nägemus sellest kätkeb endas võimet tuua ühiskonna väga erinevad liikmed kokku. |
| --- | --- |

2.5.

Ühisele heaolule suunatud majanduse mudel pakub asjakohast täiendust, mida toetab Euroopa ühiskond. Selle mudeli eesmärgid ja väärtused ulatuvad kaugemale sellest, mida pakub tavapärane ettevõtja sotsiaalne vastutus, ning terviklik nägemus sellest kätkeb endas võimet tuua ühiskonna väga erinevad liikmed kokku.

| 2.6. | Kõigest nelja aastaga on majandus ühise heaolu nimel muutunud sotsiaalseks liikumiseks, mida toetavad rohkem kui sada kohalikku rühmitust, ligikaudu 2 000 ettevõtet ja sotsiaalset organisatsiooni ning järjest suurem hulk ülikoole sellistes riikides nagu Austria, Saksamaa, Šveits, Itaalia ja Hispaania. Lisaks on Lõuna-Tirooli piirkond Itaalias ja mitmed kohalikud omavalitsused Euroopa eri riikides võtnud ühisele heaolule suunatud majandusmudeli oma territooriumil kasutusele. |
| --- | --- |

2.6.

Kõigest nelja aastaga on majandus ühise heaolu nimel muutunud sotsiaalseks liikumiseks, mida toetavad rohkem kui sada kohalikku rühmitust, ligikaudu 2 000 ettevõtet ja sotsiaalset organisatsiooni ning järjest suurem hulk ülikoole sellistes riikides nagu Austria, Saksamaa, Šveits, Itaalia ja Hispaania. Lisaks on Lõuna-Tirooli piirkond Itaalias ja mitmed kohalikud omavalitsused Euroopa eri riikides võtnud ühisele heaolule suunatud majandusmudeli oma territooriumil kasutusele.

3.   Majandus ühise heaolu nimel: eesmärk, väärtused, strateegia ja näitajad

| 3.1. | Ühiskonna eesmärk peab olema iga ühiskonnaliikme heaolu kooskõlas põhiseadusest tulenevate sätetega. |
| --- | --- |

3.1.

Ühiskonna eesmärk peab olema iga ühiskonnaliikme heaolu kooskõlas põhiseadusest tulenevate sätetega.

| 3.2. | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõigetes 1, 2 ja 3 (6) sätestatud suunistega seisneb ühisele heaolule suunatud majandusmudeli peamine ettepanek selles, et
  majandus peab teenima inimesi
  ehk teiste sõnadega ühist heaolu. Nimetatud eesmärgi saavutamisel tuleb lähtuda sellest, et raha ja kapital on olulised vahendid – kauplemiseks ja investeerimiseks –, kuid ei tohi kunagi olla eesmärk omaette. |
| --- | --- |

3.2.

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõigetes 1, 2 ja 3 (6) sätestatud suunistega seisneb ühisele heaolule suunatud majandusmudeli peamine ettepanek selles, et
  majandus peab teenima inimesi
  ehk teiste sõnadega ühist heaolu. Nimetatud eesmärgi saavutamisel tuleb lähtuda sellest, et raha ja kapital on olulised vahendid – kauplemiseks ja investeerimiseks –, kuid ei tohi kunagi olla eesmärk omaette.

| 3.3. | Üldisele heaolule suunatud majandusmudel peaks põhinema universaalselt tunnustatud väärtustel: inimväärikus, solidaarsus, ökoloogiline jätkusuutlikkus, sotsiaalne õiglus, läbipaistvus ja demokraatlik osalus. |
| --- | --- |

3.3.

Üldisele heaolule suunatud majandusmudel peaks põhinema universaalselt tunnustatud väärtustel: inimväärikus, solidaarsus, ökoloogiline jätkusuutlikkus, sotsiaalne õiglus, läbipaistvus ja demokraatlik osalus.

| 3.4. | Ühise heaolu tunnustamine majanduse keskse eesmärgina nõuab konkreetset meetodit majanduse edu mõõtmiseks vastavalt lõpptulemusele ja mitte üksnes vahendina: ühise heaolu koguprodukt, millele lisandub ühise heaolu bilanss ja ühise heaolu krediidivõimelisuse hinnang, mis täiendavad vastavalt SKPd, rahalist bilanssi ja rahalist krediidivõimelisust. |
| --- | --- |

3.4.

Ühise heaolu tunnustamine majanduse keskse eesmärgina nõuab konkreetset meetodit majanduse edu mõõtmiseks vastavalt lõpptulemusele ja mitte üksnes vahendina: ühise heaolu koguprodukt, millele lisandub ühise heaolu bilanss ja ühise heaolu krediidivõimelisuse hinnang, mis täiendavad vastavalt SKPd, rahalist bilanssi ja rahalist krediidivõimelisust.

| 3.5. | Majandus ühise heaolu nimel on terviklik mudel, mille eesmärk on integreerida majandus Euroopa ühiskonna sotsiaalsesse, kultuurilisse ja ökoloogilisse keskkonda. Lisatud tabelist võib näha, et ühisele heaolule suunatud majandusmudel peegeldab erinevate majanduslike lähenemisviiside põhiväärtusi:











  ÜHISELE HEAOLULE SUUNATUD MAJANDUSE VÄÄRTUSED/MUDELID | Inimväärikus | Solidaarsus/ Koostöö | Ökoloogiline jätkusuutlikkus | Sotsiaalne õiglus | Demokraatia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sotsiaalmajandus | X | X | X | X | X |
| Ringmajandus | | | X | | |
| Ühistarbimisel põhinev majandus | | X | | | X |
| Koostööpõhine majandus | | X | X | | |
| Ressursipõhine majandus | | | X | X | |
| Meremajandus | | | X | | |

3.5.

Majandus ühise heaolu nimel on terviklik mudel, mille eesmärk on integreerida majandus Euroopa ühiskonna sotsiaalsesse, kultuurilisse ja ökoloogilisse keskkonda. Lisatud tabelist võib näha, et ühisele heaolule suunatud majandusmudel peegeldab erinevate majanduslike lähenemisviiside põhiväärtusi:

ÜHISELE HEAOLULE SUUNATUD MAJANDUSE VÄÄRTUSED/MUDELID

Inimväärikus

Solidaarsus/ Koostöö

Ökoloogiline jätkusuutlikkus

Sotsiaalne õiglus

Demokraatia

Sotsiaalmajandus

X

X

X

X

X

Ringmajandus

X

Ühistarbimisel põhinev majandus

X

X

Koostööpõhine majandus

X

X

Ressursipõhine majandus

X

X

Meremajandus

X

Allikas: originaal.

| 3.6. | Majandus ühise heaolu nimel on majandusmudel, mis võib edukalt aidata kaasa strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele, eelkõige alljärgneva kaudu:






  — | tööhõive määra suurendamine ja olemasolevate töökohtade kvaliteedi parandamine (väärtused: inimväärikus ja sotsiaalne õiglus); |
| --- | --- | --- |

3.6.

Majandus ühise heaolu nimel on majandusmudel, mis võib edukalt aidata kaasa strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele, eelkõige alljärgneva kaudu:

—

tööhõive määra suurendamine ja olemasolevate töökohtade kvaliteedi parandamine (väärtused: inimväärikus ja sotsiaalne õiglus);

| — | sotsiaalse innovatsiooni soodustamine kodanikuühiskonnas ning ettevõtluse ja poliitika sfäärides (väärtused: osalus ja demokraatia); |
| --- | --- |

—

sotsiaalse innovatsiooni soodustamine kodanikuühiskonnas ning ettevõtluse ja poliitika sfäärides (väärtused: osalus ja demokraatia);

| — | CO2-heitkoguste kärpimine, taastuvate energiaallikate kasutamise soodustamine, energiatõhususe parandamine ja energia tarbimise vähendamine (väärtus: ökoloogiline jätkusuutlikkus); |
| --- | --- |

—

CO2-heitkoguste kärpimine, taastuvate energiaallikate kasutamise soodustamine, energiatõhususe parandamine ja energia tarbimise vähendamine (väärtus: ökoloogiline jätkusuutlikkus);

| — | vaesuse ohus või sotsiaalse tõrjutuse all kannatava elanikkonna osakaalu vähendamine (väärtused: solidaarsus ja sotsiaalne õiglus). |
| --- | --- |

—

vaesuse ohus või sotsiaalse tõrjutuse all kannatava elanikkonna osakaalu vähendamine (väärtused: solidaarsus ja sotsiaalne õiglus).

| 3.6.1. | Majandus ühise heaolu nimel on „sotsiaalse innovatsiooni” ja positiivse ettevõtluse protsess, mis on kasulik selliste uute ideede edendamiseks ja toetamiseks, mis samaaegselt leiavad lahenduse sotsiaalsetele vajadustele, loovad uusi sotsiaalseid suhteid ja tugevdavad majanduslikku väärtuste loomist. Sellega seoses osutab „innovatsioon” võimele luua ja viia ellu ideid, mis demonstreerivad väärtuse loomise võimet; „sotsiaalne” on rohkem seotud selliste teemadega nagu elukvaliteet, solidaarsus ja heaolu. |
| --- | --- |

3.6.1.

Majandus ühise heaolu nimel on „sotsiaalse innovatsiooni” ja positiivse ettevõtluse protsess, mis on kasulik selliste uute ideede edendamiseks ja toetamiseks, mis samaaegselt leiavad lahenduse sotsiaalsetele vajadustele, loovad uusi sotsiaalseid suhteid ja tugevdavad majanduslikku väärtuste loomist. Sellega seoses osutab „innovatsioon” võimele luua ja viia ellu ideid, mis demonstreerivad väärtuse loomise võimet; „sotsiaalne” on rohkem seotud selliste teemadega nagu elukvaliteet, solidaarsus ja heaolu.

| 3.7. | Majandus ühise heaolu nimel on vahend sellise vastupidava sotsiaalse ja majandussüsteemi ülesehitamiseks, mis võib pakkuda Euroopa kodanikuühiskonnale „kaitset ja arengut”, aidates kaasa lahenduste leidmisele ja võimaluse korral kriiside ennetamisele ning lisaks aidates kaasa majanduslikule ja sotsiaalsele muutusele. Majandus ühise heaolu nimel on vahend vastupanuvõime kesksele kohale seadmiseks protsessis, et toetada kriisist väljumist ning majanduse taastumist ja arengut. |
| --- | --- |

3.7.

Majandus ühise heaolu nimel on vahend sellise vastupidava sotsiaalse ja majandussüsteemi ülesehitamiseks, mis võib pakkuda Euroopa kodanikuühiskonnale „kaitset ja arengut”, aidates kaasa lahenduste leidmisele ja võimaluse korral kriiside ennetamisele ning lisaks aidates kaasa majanduslikule ja sotsiaalsele muutusele. Majandus ühise heaolu nimel on vahend vastupanuvõime kesksele kohale seadmiseks protsessis, et toetada kriisist väljumist ning majanduse taastumist ja arengut.

| 3.7.1. | Vastupanuvõime on tegur, mis mõjutab kodanikuühiskonna suutlikkust reageerida olulistele pööretele ning lahendada ootamatuid pingeid ja kriise. Vahendid kodanikuühiskonna ettevalmistamiseks, et vältida kriise ja nendega toime tulla, on olemas, kuid need vajavad tõhusamat juhtimist ja tihedamat koostööd kõigil institutsioonilistel, majanduslikel ja sotsiaalseid huve esindavatel tasanditel. |
| --- | --- |

3.7.1.

Vastupanuvõime on tegur, mis mõjutab kodanikuühiskonna suutlikkust reageerida olulistele pööretele ning lahendada ootamatuid pingeid ja kriise. Vahendid kodanikuühiskonna ettevalmistamiseks, et vältida kriise ja nendega toime tulla, on olemas, kuid need vajavad tõhusamat juhtimist ja tihedamat koostööd kõigil institutsioonilistel, majanduslikel ja sotsiaalseid huve esindavatel tasanditel.

| 3.8. | Majandus- ja sotsiaalpartnerite võime suurendamine tulla toime kriisi mõjude ja struktuuriliste muutustega ning neid juhtida ja ennetada on peamine element kodanikuühiskonna jaoks seoses inimeste vajadustele vastavate elustandardite saavutamise toetamisega. See toetab ka ELi majanduse konkurentsivõimet seoses sotsiaalse ühtekuuluvuse ja jätkusuutlikkusega, et mitte piirata tulevaste põlvkondade võimalusi. |
| --- | --- |

3.8.

Majandus- ja sotsiaalpartnerite võime suurendamine tulla toime kriisi mõjude ja struktuuriliste muutustega ning neid juhtida ja ennetada on peamine element kodanikuühiskonna jaoks seoses inimeste vajadustele vastavate elustandardite saavutamise toetamisega. See toetab ka ELi majanduse konkurentsivõimet seoses sotsiaalse ühtekuuluvuse ja jätkusuutlikkusega, et mitte piirata tulevaste põlvkondade võimalusi.

| 3.9. | Nende ideede ellurakendamiseks põhineb ühisele heaolule suunatud majandusmudel inimeste vahetul osalemisel ettevõtluse ja poliitika valdkondades. Sellised vahendid nagu ühise heaolu aruanne, ühise heaolu bilanss ja eelkõige omavalitsuste ühise heaolu indeks põhinevad kõikide sidusrühmade aktiivsel osalemisel. |
| --- | --- |

3.9.

Nende ideede ellurakendamiseks põhineb ühisele heaolule suunatud majandusmudel inimeste vahetul osalemisel ettevõtluse ja poliitika valdkondades. Sellised vahendid nagu ühise heaolu aruanne, ühise heaolu bilanss ja eelkõige omavalitsuste ühise heaolu indeks põhinevad kõikide sidusrühmade aktiivsel osalemisel.

4.   Üleminek Euroopa eetilise turu ülesehitamisele

| 4.1. | Tulenevalt hiljutise majandus- ja finantskriisi kahjulikest mõjudest ei ole Euroopas elavad inimesed eriti sallivad sellistes küsimustes nagu sissetulekute vähenemine, sotsiaalsete hüvede ja teenuste vähenemine, keskkonnakahjustused, majanduslik ja tööalane ebakindlus ning nende sotsiaalsete õiguste olulisuse vähenemine koos nende õiguste vähenemisega tarbijate ja kasutajatena. |
| --- | --- |

4.1.

Tulenevalt hiljutise majandus- ja finantskriisi kahjulikest mõjudest ei ole Euroopas elavad inimesed eriti sallivad sellistes küsimustes nagu sissetulekute vähenemine, sotsiaalsete hüvede ja teenuste vähenemine, keskkonnakahjustused, majanduslik ja tööalane ebakindlus ning nende sotsiaalsete õiguste olulisuse vähenemine koos nende õiguste vähenemisega tarbijate ja kasutajatena.

| 4.2. | Samal ajal vajavad vabatahtliku ja ebapiisava ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitika meetmed, mis ei anna piisavalt asjakohast teavet, uut tõuget, kuna palgalõhed suurenevad paljudes suurtes ettevõtetes, naised on otsustusprotsessis vähemuses ja pühendumine noorte töötajate karjääri edendamisele nõrgeneb. |
| --- | --- |

4.2.

Samal ajal vajavad vabatahtliku ja ebapiisava ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitika meetmed, mis ei anna piisavalt asjakohast teavet, uut tõuget, kuna palgalõhed suurenevad paljudes suurtes ettevõtetes, naised on otsustusprotsessis vähemuses ja pühendumine noorte töötajate karjääri edendamisele nõrgeneb.

| 4.3. | Ettevõtjad ja VKEd omalt poolt puutuvad pidevalt kokku ebaõiglase konkurentsi ja ebaeetiliste tavadega, mistõttu on ohus paljude selliste ettevõtete ellujäämine. Üldiselt soovivad inimesed sellist majandust, mis põhineb väärtustel, mis on teoreetiliselt sätestatud nende riikide põhiseadustes. |
| --- | --- |

4.3.

Ettevõtjad ja VKEd omalt poolt puutuvad pidevalt kokku ebaõiglase konkurentsi ja ebaeetiliste tavadega, mistõttu on ohus paljude selliste ettevõtete ellujäämine. Üldiselt soovivad inimesed sellist majandust, mis põhineb väärtustel, mis on teoreetiliselt sätestatud nende riikide põhiseadustes.

| 4.4. | Sotsiaalse vastutuse vähenemise kliima peegeldub avalikkuse usalduse kaotuses institutsioonide ja neid esindavate isikute vastu. Selle vajaliku usalduse tagasivõitmiseks ning sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks peab Euroopa Liit oma poliitika ümber kujundama ja koostama uue strateegia, mis on kooskõlas inimeste nõudmiste ja väärtustega. |
| --- | --- |

4.4.

Sotsiaalse vastutuse vähenemise kliima peegeldub avalikkuse usalduse kaotuses institutsioonide ja neid esindavate isikute vastu. Selle vajaliku usalduse tagasivõitmiseks ning sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks peab Euroopa Liit oma poliitika ümber kujundama ja koostama uue strateegia, mis on kooskõlas inimeste nõudmiste ja väärtustega.

| 4.5. | Sellega seoses kutsutakse komitee arvamuses 2014. aasta majanduskasvu analüüsi kohta üles lisama Euroopa poolaastasse ennetavalt sotsiaalsete näitajate tulemustabel, millel oleks võrdne kaal makromajanduslike ja eelarvenäitajatega. Lisaks peaksid Euroopa poolaasta eesmärgid, meetodid ja vahendid jätkuvalt hõlmama eri sektorites kasutatavate tööstusprotsesside ja kogu majanduse keskkonnahoidlikumaks muutmist, et väljuda kriisist jätkusuutlikuma arengu mudeli abil. |
| --- | --- |

4.5.

Sellega seoses kutsutakse komitee arvamuses 2014. aasta majanduskasvu analüüsi kohta üles lisama Euroopa poolaastasse ennetavalt sotsiaalsete näitajate tulemustabel, millel oleks võrdne kaal makromajanduslike ja eelarvenäitajatega. Lisaks peaksid Euroopa poolaasta eesmärgid, meetodid ja vahendid jätkuvalt hõlmama eri sektorites kasutatavate tööstusprotsesside ja kogu majanduse keskkonnahoidlikumaks muutmist, et väljuda kriisist jätkusuutlikuma arengu mudeli abil.

| 4.6. | Seetõttu tehakse ühisele heaolule suunatud majandusmudeliga ettepanek minna üle „Euroopa eetilisele majandusele”, milles majandus- ja kaubanduspoliitika on joondatud sellise kultuuri ja selliste väärtushinnangutega, mida inimesed peavad universaalseteks. Selle strateegia abil saaksid Euroopa majandus ja ettevõtted taastada oma rahvusvahelise „kaubamärgi kuvandi” eeskujuks olevate organisatsioonidena seoses inimõiguste kaitse ja edendamise, töö kvaliteedi ja tähenduse ning keskkonnakaitsega. |
| --- | --- |

4.6.

Seetõttu tehakse ühisele heaolule suunatud majandusmudeliga ettepanek minna üle „Euroopa eetilisele majandusele”, milles majandus- ja kaubanduspoliitika on joondatud sellise kultuuri ja selliste väärtushinnangutega, mida inimesed peavad universaalseteks. Selle strateegia abil saaksid Euroopa majandus ja ettevõtted taastada oma rahvusvahelise „kaubamärgi kuvandi” eeskujuks olevate organisatsioonidena seoses inimõiguste kaitse ja edendamise, töö kvaliteedi ja tähenduse ning keskkonnakaitsega.

| 4.7. | Seega tuleks tunnustada organisatsioone, mis turustavad tooteid ja teenuseid, mis vastavad eetilistele kriteeriumitele ja aitavad kaasa ühise heaolu saavutamisele. Konkreetsemalt öeldes tuleks tooted ja teenused, mis ei taga väärtusahela kaudu minimaalset eetilisust, kõrvaldada kasumlikkuse tsoonist. |
| --- | --- |

4.7.

Seega tuleks tunnustada organisatsioone, mis turustavad tooteid ja teenuseid, mis vastavad eetilistele kriteeriumitele ja aitavad kaasa ühise heaolu saavutamisele. Konkreetsemalt öeldes tuleks tooted ja teenused, mis ei taga väärtusahela kaudu minimaalset eetilisust, kõrvaldada kasumlikkuse tsoonist.

| 4.8. | Kokkuvõtlikult öeldes kattub ühisele heaolule suunatud majandusmudel traditsioonilise ettevõtja sotsiaalse vastutuse ettepanekutega väärtuste osas, kuid ulatub kaugemale eesmärkide ja meetodite osas. Euroopas on ettevõtja sotsiaalne vastutus põhinenud peamiselt põhimõttel, et kõigepealt „antakse ühiskonnale tagasi osa selle kaudu saadud kasumist” ning alles seejärel keskendutakse eesmärgile „ühisväärtuse loomise maksimeerimine omanike/aktsionäride ning muude huvirühmade ja ühiskonna kui terviku jaoks” (7). Seetõttu on kahjuks paljud ettevõtted taandanud ettevõtja sotsiaalse vastutuse üksnes filantroopilise tegevuse või avalike suhete žestide tasemele. |
| --- | --- |

4.8.

Kokkuvõtlikult öeldes kattub ühisele heaolule suunatud majandusmudel traditsioonilise ettevõtja sotsiaalse vastutuse ettepanekutega väärtuste osas, kuid ulatub kaugemale eesmärkide ja meetodite osas. Euroopas on ettevõtja sotsiaalne vastutus põhinenud peamiselt põhimõttel, et kõigepealt „antakse ühiskonnale tagasi osa selle kaudu saadud kasumist” ning alles seejärel keskendutakse eesmärgile „ühisväärtuse loomise maksimeerimine omanike/aktsionäride ning muude huvirühmade ja ühiskonna kui terviku jaoks” (7). Seetõttu on kahjuks paljud ettevõtted taandanud ettevõtja sotsiaalse vastutuse üksnes filantroopilise tegevuse või avalike suhete žestide tasemele.

5.   Tulevased strateegiad Euroopa eetilise turu ülesehitamiseks

| 5.1. | Euroopa eetilise turu ülesehitamiseks on kavandatud mitmeid strateegiaid. Tegevuskava raames hakatakse mõõtma ettevõtete panust ühisesse heaolusse ning lähenemist Euroopa mittefinantsaruandlusele. Seejärel teavitatakse Euroopa kodanikuühiskonda ettevõtete tulemuslikkusest eetilise märgise väljatöötamise kaudu. Poliitikakujundamisel tunnustatakse neid ettevõtteid, kes annavad ühisesse heaolusse suurema panuse eetiliste avalike hangete ja põhimõtete kaudu, mille eesmärk on eetilise siseturu ja rahvusvahelise turu ülesehitamine. Lõpetuseks viiakse ka ettevõtlus-, tarbimis- ja panganduspoliitika kooskõlla ühise heaolu põhimõtetega. Kõik see toimub liigset halduskoormust vältides ning turumehhanisme kasutades. |
| --- | --- |

5.1.

Euroopa eetilise turu ülesehitamiseks on kavandatud mitmeid strateegiaid. Tegevuskava raames hakatakse mõõtma ettevõtete panust ühisesse heaolusse ning lähenemist Euroopa mittefinantsaruandlusele. Seejärel teavitatakse Euroopa kodanikuühiskonda ettevõtete tulemuslikkusest eetilise märgise väljatöötamise kaudu. Poliitikakujundamisel tunnustatakse neid ettevõtteid, kes annavad ühisesse heaolusse suurema panuse eetiliste avalike hangete ja põhimõtete kaudu, mille eesmärk on eetilise siseturu ja rahvusvahelise turu ülesehitamine. Lõpetuseks viiakse ka ettevõtlus-, tarbimis- ja panganduspoliitika kooskõlla ühise heaolu põhimõtetega. Kõik see toimub liigset halduskoormust vältides ning turumehhanisme kasutades.

| 5.2. | Ühise heaolu bilanss mõõdab ettevõtte edu mittefinantsilist osa, st selle eetilist edu ja panust ühisesse heaolusse. Ühise heaolu bilansiga mõõdetakse ettevõtte mittefinantsalast edukust: selle eetilist edu ja panust ühisesse heaolusse. Ühise heaolu bilansi praeguses versioonis mõõdetakse kõige olulisemaid põhiseadusest tulenevaid väärtusi: inimväärikus, solidaarsus, jätkusuutlikkus, õiglus ja demokraatlik osalus, st „eetilist tulemuslikkust” kõikide kontaktrühmade suhtes |
| --- | --- |

5.2.

Ühise heaolu bilanss mõõdab ettevõtte edu mittefinantsilist osa, st selle eetilist edu ja panust ühisesse heaolusse. Ühise heaolu bilansiga mõõdetakse ettevõtte mittefinantsalast edukust: selle eetilist edu ja panust ühisesse heaolusse. Ühise heaolu bilansi praeguses versioonis mõõdetakse kõige olulisemaid põhiseadusest tulenevaid väärtusi: inimväärikus, solidaarsus, jätkusuutlikkus, õiglus ja demokraatlik osalus, st „eetilist tulemuslikkust” kõikide kontaktrühmade suhtes

| 5.3. | Traditsioonilisest ettevõtja sotsiaalsest vastutusest kaugemale minnes tehakse ühisele heaolule suunatud majanduse liikumises ettepanek, et ettevõtte bilanss peaks vastama kaheksale „metakriteeriumile”. See peaks olema 1. universaalne, 2. neutraalsetes punktides mõõdetav, 3. ettevõtete vahel võrreldav, 4. sidusrühmadele arusaadav, 5. avalik, 6. ettevõtteväliselt auditeeritud, 7. kohustuslik, 8. õiguslikult siduv; mida parem on tulemus, seda madalamad on maksud, tollitariifid, intressid jne, mis oleks kooskõlas loosungiga „eetikaga eduni” (with ethics to success). |
| --- | --- |

5.3.

Traditsioonilisest ettevõtja sotsiaalsest vastutusest kaugemale minnes tehakse ühisele heaolule suunatud majanduse liikumises ettepanek, et ettevõtte bilanss peaks vastama kaheksale „metakriteeriumile”. See peaks olema 1. universaalne, 2. neutraalsetes punktides mõõdetav, 3. ettevõtete vahel võrreldav, 4. sidusrühmadele arusaadav, 5. avalik, 6. ettevõtteväliselt auditeeritud, 7. kohustuslik, 8. õiguslikult siduv; mida parem on tulemus, seda madalamad on maksud, tollitariifid, intressid jne, mis oleks kooskõlas loosungiga „eetikaga eduni” (with ethics to success).

| 5.4. | Ühisele heaolule suunatud majanduse liikumise osana on rohkem kui 200 VKEd viinud läbi ühise heaolu bilansi kuni viimase etapini, st vastastikuse hindamise või ettevõttevälise auditini. Üleminek kohustuslikule bilansile võiks olla järkjärguline. EL astus hiljaaegu esimese sammu, võttes vastu direktiivi mittefinantsaruandluse kohta. Teine samm peaks olema see, et nimetatud direktiiv hõlmaks üksnes standardeid, mis vastavad kõikidele eespool nimetatud metakriteeriumitele, ning seadusest tulenevaid eeliseid vastavalt tulemusele. Seejärel võiks ülejäänud standardid kombineerida üheks standardiks, mis oleks ettevõtte kohustusliku bilansi mittefinantsiline osa. Nn universaalne (finants- ja mittefinantsalane) bilanss võib muutuda passiks, mis võimaldab sisenemist tulevasele ühtsele eetilisele turule. |
| --- | --- |

5.4.

Ühisele heaolule suunatud majanduse liikumise osana on rohkem kui 200 VKEd viinud läbi ühise heaolu bilansi kuni viimase etapini, st vastastikuse hindamise või ettevõttevälise auditini. Üleminek kohustuslikule bilansile võiks olla järkjärguline. EL astus hiljaaegu esimese sammu, võttes vastu direktiivi mittefinantsaruandluse kohta. Teine samm peaks olema see, et nimetatud direktiiv hõlmaks üksnes standardeid, mis vastavad kõikidele eespool nimetatud metakriteeriumitele, ning seadusest tulenevaid eeliseid vastavalt tulemusele. Seejärel võiks ülejäänud standardid kombineerida üheks standardiks, mis oleks ettevõtte kohustusliku bilansi mittefinantsiline osa. Nn universaalne (finants- ja mittefinantsalane) bilanss võib muutuda passiks, mis võimaldab sisenemist tulevasele ühtsele eetilisele turule.

| 5.5. | Eetiline märgis. Ühisele heaolule suunatud majandusmudelis väidetakse, et teavet eetilise käitumise kohta tuleks anda kõikidel Euroopa ühisturul müüdavatel toodetel, kasutades selleks ühist eetilist märgist, millel tuuakse välja ettevõtte panus ühisesse heaolusse. Nimetatud märgis võiks visuaalselt reastada ühise heaolu bilansi tulemused, näiteks viit erinevat värvi kasutades. QR-koodi kaudu võivad tarbijad vaadata bilansi üksikasju. |
| --- | --- |

5.5.

Eetiline märgis. Ühisele heaolule suunatud majandusmudelis väidetakse, et teavet eetilise käitumise kohta tuleks anda kõikidel Euroopa ühisturul müüdavatel toodetel, kasutades selleks ühist eetilist märgist, millel tuuakse välja ettevõtte panus ühisesse heaolusse. Nimetatud märgis võiks visuaalselt reastada ühise heaolu bilansi tulemused, näiteks viit erinevat värvi kasutades. QR-koodi kaudu võivad tarbijad vaadata bilansi üksikasju.

| 5.6. | Eetiline avalik hange. Avalike hangete korral tuleks eelkõige eelistada organisatsioone, mis demonstreerivad oma ühise heaolu bilansi kohaselt kõige suuremat panust ühisesse heaolusse. Avalikke hankeid Euroopas võib kasutada juhthoovana „Euroopa eetilise turu” elluviimiseks, võttes vastu kriteeriumid, mis on seotud ühisesse heaolusse antava panuse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/24/EL (8) sätestatud sotsiaalse ja ökoloogilise jalajälje kvaliteedi ja vastava sotsiaalklausli rakendamisega. |
| --- | --- |

5.6.

Eetiline avalik hange. Avalike hangete korral tuleks eelkõige eelistada organisatsioone, mis demonstreerivad oma ühise heaolu bilansi kohaselt kõige suuremat panust ühisesse heaolusse. Avalikke hankeid Euroopas võib kasutada juhthoovana „Euroopa eetilise turu” elluviimiseks, võttes vastu kriteeriumid, mis on seotud ühisesse heaolusse antava panuse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/24/EL (8) sätestatud sotsiaalse ja ökoloogilise jalajälje kvaliteedi ja vastava sotsiaalklausli rakendamisega.

| 5.7. | Eetiline sisekaubandus. Vaba sisekaubandust tuleks edendada nendes organisatsioonides, mis võivad demonstreerida oma ühise heaolu bilansi kohaselt kõige suuremat panust ühisesse heaolusse. Kõigepealt tuleks lihtsustada kaupade ja teenuste vaba turustamist ja liikumist nende ettevõtete puhul, kes näitavad, et nad täidavad minimaalseid eetikastandardeid „Euroopa eetilise turu” kohaselt. Teiseks tuleks lihtsustada toodete importi, investeerimist ja teenuste osutamist nendest ELi mittekuuluvate riikide ettevõtetest, mis näitavad samuti, et nad täidavad minimaalseid eetikastandardeid „Euroopa eetilise turu” kohaselt. Sellisel viisil piiritletakse imporditariifid ning sisekaubanduse ja impordiga seotud maksupoliitika vastavalt ettevõtete poolt näidatud eetilisele käitumisele. |
| --- | --- |

5.7.

Eetiline sisekaubandus. Vaba sisekaubandust tuleks edendada nendes organisatsioonides, mis võivad demonstreerida oma ühise heaolu bilansi kohaselt kõige suuremat panust ühisesse heaolusse. Kõigepealt tuleks lihtsustada kaupade ja teenuste vaba turustamist ja liikumist nende ettevõtete puhul, kes näitavad, et nad täidavad minimaalseid eetikastandardeid „Euroopa eetilise turu” kohaselt. Teiseks tuleks lihtsustada toodete importi, investeerimist ja teenuste osutamist nendest ELi mittekuuluvate riikide ettevõtetest, mis näitavad samuti, et nad täidavad minimaalseid eetikastandardeid „Euroopa eetilise turu” kohaselt. Sellisel viisil piiritletakse imporditariifid ning sisekaubanduse ja impordiga seotud maksupoliitika vastavalt ettevõtete poolt näidatud eetilisele käitumisele.

| 5.8. | Eetiline rahvusvaheline kaubandus. Eetiline käitumine ja panus ühisesse heaolusse peab olema Euroopa majanduse visiitkaart ehk „Euroopa kaubamärk”. Euroopa ettevõtted peavad Euroopa ühiskonna, kultuuri ja väärtuste saadikutena tagama, et nad käituvad eetiliselt, ning tõestama seda bilansi abil. Euroopa Liidu väliskaubandust soodustav poliitika (väliskaubanduse abiprogrammid, kaubanduseeskirjade eetilised standardid jne) peaks seega kõigepealt toetama neid ettevõtteid, kes demonstreerivad suurimat panust ühisesse heaolusse. |
| --- | --- |

5.8.

Eetiline rahvusvaheline kaubandus. Eetiline käitumine ja panus ühisesse heaolusse peab olema Euroopa majanduse visiitkaart ehk „Euroopa kaubamärk”. Euroopa ettevõtted peavad Euroopa ühiskonna, kultuuri ja väärtuste saadikutena tagama, et nad käituvad eetiliselt, ning tõestama seda bilansi abil. Euroopa Liidu väliskaubandust soodustav poliitika (väliskaubanduse abiprogrammid, kaubanduseeskirjade eetilised standardid jne) peaks seega kõigepealt toetama neid ettevõtteid, kes demonstreerivad suurimat panust ühisesse heaolusse.

| 5.9. | Ettevõtjad ühise heaolu nimel. Ettevõtluse soodustamine on peamine tegur, mis tagab Euroopa Liidu majanduse jätkusuutlikkuse. Samast ideest lähtuvalt peab sotsiaalne innovatsioon määratluse kohaselt pakkuma tooteid ja teenuseid, mis aitavad kaasa ühiskonna ühisele heaolule. Sellest tulenevalt peaks „Euroopa eetilisel turul” ettevõtluse edendamise poliitika toetama ettevõtete asutamist ja ettevõtjate koolitamist inimväärikuse, solidaarsuse, ökoloogilise jätkusuutlikkuse, sotsiaalse õigluse ja demokraatliku osaluse väärtuste alusel. Ühise heaolu ettevõtlusinkubaatorid võib luua kõikidesse (ühise heaolu) linnadesse, asutades ettevõtteid, mis kasutavad nimetatud bilanssi algusest peale või on algselt asutatud „ühise heaolu ettevõtetena”. |
| --- | --- |

5.9.

Ettevõtjad ühise heaolu nimel. Ettevõtluse soodustamine on peamine tegur, mis tagab Euroopa Liidu majanduse jätkusuutlikkuse. Samast ideest lähtuvalt peab sotsiaalne innovatsioon määratluse kohaselt pakkuma tooteid ja teenuseid, mis aitavad kaasa ühiskonna ühisele heaolule. Sellest tulenevalt peaks „Euroopa eetilisel turul” ettevõtluse edendamise poliitika toetama ettevõtete asutamist ja ettevõtjate koolitamist inimväärikuse, solidaarsuse, ökoloogilise jätkusuutlikkuse, sotsiaalse õigluse ja demokraatliku osaluse väärtuste alusel. Ühise heaolu ettevõtlusinkubaatorid võib luua kõikidesse (ühise heaolu) linnadesse, asutades ettevõtteid, mis kasutavad nimetatud bilanssi algusest peale või on algselt asutatud „ühise heaolu ettevõtetena”.

| 5.10. | Tarbijad ja eetilise tarbimise soodustamine.„Euroopa eetilise turu” edu sõltub Euroopa tarbijate nõudlusest toodete ja teenuste järele, mis annavad panuse ühisesse heaolusse. Tuleb kavandada ja edendada strateegiaid ja programme, mis suurendavad eetilist tarbimist. Need programmid võivad anda teavet „Euroopa eetilise turu” olemuse kohta koolitus-, teadlikkuse tõstmise ja reklaamikampaaniate abil. Ühise heaolu bilansi ja märgise samaaegne kasutamine võib kujutada endast ideaalset vahendit selle eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

5.10.

Tarbijad ja eetilise tarbimise soodustamine.„Euroopa eetilise turu” edu sõltub Euroopa tarbijate nõudlusest toodete ja teenuste järele, mis annavad panuse ühisesse heaolusse. Tuleb kavandada ja edendada strateegiaid ja programme, mis suurendavad eetilist tarbimist. Need programmid võivad anda teavet „Euroopa eetilise turu” olemuse kohta koolitus-, teadlikkuse tõstmise ja reklaamikampaaniate abil. Ühise heaolu bilansi ja märgise samaaegne kasutamine võib kujutada endast ideaalset vahendit selle eesmärgi saavutamiseks.

| 5.11. | Eetilised pangad ja Baseli lepingute reguleerimisala laiendamine ning eetiliste kvaliteedikriteeriumite lisamine pangandusõigusaktidesse. Alates 2008. aasta finantskriisist ning panganduses ja finantsvaldkonnas esinenud juhtumite tõttu on Euroopa avalikkus kaotanud järk-järgult usalduse mitte üksnes pangandussüsteemi, vaid ka riiklike ja Euroopa reguleerivate asutuste vastu. Praegune olukord kujutab tõsist ohtu euroala majanduslikule stabiilsusele. |
| --- | --- |

5.11.

Eetilised pangad ja Baseli lepingute reguleerimisala laiendamine ning eetiliste kvaliteedikriteeriumite lisamine pangandusõigusaktidesse. Alates 2008. aasta finantskriisist ning panganduses ja finantsvaldkonnas esinenud juhtumite tõttu on Euroopa avalikkus kaotanud järk-järgult usalduse mitte üksnes pangandussüsteemi, vaid ka riiklike ja Euroopa reguleerivate asutuste vastu. Praegune olukord kujutab tõsist ohtu euroala majanduslikule stabiilsusele.

| 5.11.1. | Sellest tulenevalt on vaja parandada finantstööstuse eetilisi standardeid ja samal ajal suurendada finantsökosüsteemi mitmekesisust, tugevdades eetiliste pankade võrgustikku kogu ELis (ühistud, hoiupangad, uued eetilised pangad), mis annavad panuse ühise heaolu saavutamisse. See aitaks edendada sellist Euroopa pangandust, mis: a) pakub üksnes põhiteenuseid (hoiused, maksed, laenud), b) ei maksa dividende või teeb seda piiratud ulatuses, c) viib läbi ühise heaolu auditeid iga laenutaotluse puhul. Sellist tüüpi eetilise krediidivõime hindamine tähendab Baseli lepingute laiendamist eetilistele kriteeriumitele. Sellega mõõdetakse tehtava investeeringu võimalikku eetilist lisaväärtust. |
| --- | --- |

5.11.1.

Sellest tulenevalt on vaja parandada finantstööstuse eetilisi standardeid ja samal ajal suurendada finantsökosüsteemi mitmekesisust, tugevdades eetiliste pankade võrgustikku kogu ELis (ühistud, hoiupangad, uued eetilised pangad), mis annavad panuse ühise heaolu saavutamisse. See aitaks edendada sellist Euroopa pangandust, mis: a) pakub üksnes põhiteenuseid (hoiused, maksed, laenud), b) ei maksa dividende või teeb seda piiratud ulatuses, c) viib läbi ühise heaolu auditeid iga laenutaotluse puhul. Sellist tüüpi eetilise krediidivõime hindamine tähendab Baseli lepingute laiendamist eetilistele kriteeriumitele. Sellega mõõdetakse tehtava investeeringu võimalikku eetilist lisaväärtust.

| 5.11.2. | Sellise ühise heaolu kontrollivahendi esialgset prototüüpi töötatakse praegu välja Austrias „ühise heaolu panga” projekti raames. Laenutingimused võib siduda kontrolli tulemusega. Sellisel viisil võib finantsturg muutuda vahendiks jätkusuutliku sotsiaalse ja ökoloogilise arengu tagamiseks. |
| --- | --- |

5.11.2.

Sellise ühise heaolu kontrollivahendi esialgset prototüüpi töötatakse praegu välja Austrias „ühise heaolu panga” projekti raames. Laenutingimused võib siduda kontrolli tulemusega. Sellisel viisil võib finantsturg muutuda vahendiks jätkusuutliku sotsiaalse ja ökoloogilise arengu tagamiseks.

| 5.12. | „(Piirkondlik) ühise heaolu aktsiaturg”. Kõik ühise heaolu nimel töötavad eetilised pangad võivad koos luua piirkondliku ühise heaolu aktsiaturu, mis võtab vastu laenutaotlused, mis läbivad eetilisuse testi, kuid mitte rahalise maksevõime testi. Need aktsiaturud ei oleks erinevalt nende tavapärastest vastetest foorumid läbirääkimiste pidamiseks ettevõtte aktsiate üle või rahalise kasumi saamiseks, kuna see ei tähista ettevõttesse investeerimise põhjust. Finantsinvestorite kasu seisneks milleski muus, nt tähenduses, kasulikkuses ja eetikas (nn triple skyline). Sellisel viisil oleks Euroopa elanikel ja ettevõtetel võimalus teha eetilisi investeeringuid, mis peegeldavad liikmesriikide põhiseadustes ja ELi aluslepingutes sisalduvaid väärtusi. |
| --- | --- |

5.12.

„(Piirkondlik) ühise heaolu aktsiaturg”. Kõik ühise heaolu nimel töötavad eetilised pangad võivad koos luua piirkondliku ühise heaolu aktsiaturu, mis võtab vastu laenutaotlused, mis läbivad eetilisuse testi, kuid mitte rahalise maksevõime testi. Need aktsiaturud ei oleks erinevalt nende tavapärastest vastetest foorumid läbirääkimiste pidamiseks ettevõtte aktsiate üle või rahalise kasumi saamiseks, kuna see ei tähista ettevõttesse investeerimise põhjust. Finantsinvestorite kasu seisneks milleski muus, nt tähenduses, kasulikkuses ja eetikas (nn triple skyline). Sellisel viisil oleks Euroopa elanikel ja ettevõtetel võimalus teha eetilisi investeeringuid, mis peegeldavad liikmesriikide põhiseadustes ja ELi aluslepingutes sisalduvaid väärtusi.

Brüssel, 17. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Vt veebileht „Economy for the Common Good”.

1

(2)  Mõned neist on tegevad väga konkurentsivõimelistel turgudel.

2

(3)  SKP ja muude täiendavate näitajate arvessevõtmiseks.

3

(4)  ITUC Global Poll 2014.

4

(5)  Sihtasutus Bertelsmann „Bürger wollen kein Wachstum um jeden Preis” („Growth at any price is not what the public wants”).

5

(6)  ELT C 83, 30.3.2010.

6

(7)  COM(2011) 681.

7

(8)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

8

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/33

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ühenduse meetod demokraatliku ja sotsiaalse majandus- ja rahaliidu saavutamiseks”

(omaalgatuslik arvamus)

(2016/C 013/07)

| Raportöör: | Gabriele BISCHOFF |
| --- | --- |

Raportöör:

Gabriele BISCHOFF

19. veebruaril 2015 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal:

„Ühenduse meetod demokraatliku ja sotsiaalse majandus- ja rahaliidu saavutamiseks”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon võttis arvamuse vastu 10. juulil 2015.

Komitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16.–17. septembril 2015 (17. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 161, vastu hääletas 6, erapooletuks jäi 10.

„EL peab olema kodanike, mitte pankade ühendus. Selle operatsioonisüsteem on demokraatia, selle tulevik sotsiaalne õiglus (1).”

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Majandus- ja rahaliidu tõeline stabiliseerimine võib õnnestuda ainult siis, kui kõrvaldatakse majandus- ja rahaliidu ülesehituse puudused ja selleks viiakse ellu ulatuslikud reformid; see nõuab lepingute muutmist konvendi raames. Kuna see on enne 2018. aastat vähetõenäoline, tuleb seni võtta teisi meetmeid, et muuta majandus- ja rahaliitu olemasolevate lepingute raames demokraatlikumaks ja sotsiaalsemaks ning hoolitseda selle eest, et enese kehtestatud reeglitest ka kinni peetakse. |
| --- | --- |

1.1.

Majandus- ja rahaliidu tõeline stabiliseerimine võib õnnestuda ainult siis, kui kõrvaldatakse majandus- ja rahaliidu ülesehituse puudused ja selleks viiakse ellu ulatuslikud reformid; see nõuab lepingute muutmist konvendi raames. Kuna see on enne 2018. aastat vähetõenäoline, tuleb seni võtta teisi meetmeid, et muuta majandus- ja rahaliitu olemasolevate lepingute raames demokraatlikumaks ja sotsiaalsemaks ning hoolitseda selle eest, et enese kehtestatud reeglitest ka kinni peetakse.

| 1.2. | Mida kauem kestab praegune kokkuhoiupoliitika, mis on suunatud esmajoones kulude vähendamisele ilma mõjusa investeerimisprogrammita tulu loomiseks kasvu, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja solidaarsuse teel, seda ilmsemaks saab see, et kasvav sotsiaalne ebavõrdsus ohustab Euroopa majanduslikku integratsiooni ja heaolu. |
| --- | --- |

1.2.

Mida kauem kestab praegune kokkuhoiupoliitika, mis on suunatud esmajoones kulude vähendamisele ilma mõjusa investeerimisprogrammita tulu loomiseks kasvu, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja solidaarsuse teel, seda ilmsemaks saab see, et kasvav sotsiaalne ebavõrdsus ohustab Euroopa majanduslikku integratsiooni ja heaolu.

| 1.3. | Seepärast ei saa lahenduseks olla praegusel kursil jätkamine. Pigem tuleb tugevdada sotsiaalset, poliitilist ja majanduslikku ühtekuuluvust ning takistada selle abil euroala lagunemist. Komitee jagab seisukohta, et majandus- ja rahaliidu riikide majanduste erinevusele tuleb rohkem tähelepanu pöörata ja tasakaalustatud struktuurireformid nimetatud riikides peavad toimuma vastavalt rahaliidu nõudmistele ja kooskõlas liikmesriikide vajadustega, et tagada vajalik ühtlustatus. Lisaks peab komitee väga oluliseks lühiajalist nõudluse juhtimist. |
| --- | --- |

1.3.

Seepärast ei saa lahenduseks olla praegusel kursil jätkamine. Pigem tuleb tugevdada sotsiaalset, poliitilist ja majanduslikku ühtekuuluvust ning takistada selle abil euroala lagunemist. Komitee jagab seisukohta, et majandus- ja rahaliidu riikide majanduste erinevusele tuleb rohkem tähelepanu pöörata ja tasakaalustatud struktuurireformid nimetatud riikides peavad toimuma vastavalt rahaliidu nõudmistele ja kooskõlas liikmesriikide vajadustega, et tagada vajalik ühtlustatus. Lisaks peab komitee väga oluliseks lühiajalist nõudluse juhtimist.

| 1.4. | Komitee pooldab euroala tugevamat nn parlamentariseerimist – Euroopa Parlamendi suurt komisjoni, mille koosseisu kuuluvad kõik euroalasse kuuluvate ja euroalaga ühineda soovivate riikide parlamendiliikmed (26 liikmesriiki) ning suuremat kooskõlastamist euroala riikide parlamendiliikmete vahel majandus- ja rahaliidu pädevuses olevates küsimustes (COSAC+). Sellega saab juba küllalt ruttu algust teha. |
| --- | --- |

1.4.

Komitee pooldab euroala tugevamat nn parlamentariseerimist – Euroopa Parlamendi suurt komisjoni, mille koosseisu kuuluvad kõik euroalasse kuuluvate ja euroalaga ühineda soovivate riikide parlamendiliikmed (26 liikmesriiki) ning suuremat kooskõlastamist euroala riikide parlamendiliikmete vahel majandus- ja rahaliidu pädevuses olevates küsimustes (COSAC+). Sellega saab juba küllalt ruttu algust teha.

| 1.5. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et mõni majanduse juhtimise viimaste aastate majanduspoliitiline eesmärk tuleb paremini kooskõlla viia ELi toimimise lepingu artikli 4 lõike 2 kohaste ELi sotsiaalpoliitiliste eesmärkidega ning võimalikud konfliktid majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide vahel tuleb lahendada. Horisontaalse sotsiaalklausli kohaselt tuleb kõigi meetmete kohta Euroopa poolaasta raames teha sotsiaalse mõju hindamine. Hindamise tulemused tuleks avalikustada ja neid arutada nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil. Komitee saab seda toetada oma pädevuse raames. |
| --- | --- |

1.5.

Komitee juhib tähelepanu sellele, et mõni majanduse juhtimise viimaste aastate majanduspoliitiline eesmärk tuleb paremini kooskõlla viia ELi toimimise lepingu artikli 4 lõike 2 kohaste ELi sotsiaalpoliitiliste eesmärkidega ning võimalikud konfliktid majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide vahel tuleb lahendada. Horisontaalse sotsiaalklausli kohaselt tuleb kõigi meetmete kohta Euroopa poolaasta raames teha sotsiaalse mõju hindamine. Hindamise tulemused tuleks avalikustada ja neid arutada nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil. Komitee saab seda toetada oma pädevuse raames.

| 1.6. | Erinevuste kaotamisel tööturgude, palgakujundussüsteemide ja sotsiaalsüsteemide toimimisviisides on oluline roll demokraatliku ja sotsiaalse majandus- ja rahaliidu jaoks. |
| --- | --- |

1.6.

Erinevuste kaotamisel tööturgude, palgakujundussüsteemide ja sotsiaalsüsteemide toimimisviisides on oluline roll demokraatliku ja sotsiaalse majandus- ja rahaliidu jaoks.

| 1.7. | Komitee on veendunud, et euroala makromajanduslik dialoog (MED-EURO), mille tulemusi ja järeldusi tuleb arvestada nii iga-aastase majanduskasvu analüüsi koostamisel kui ka tulemustabeli ja riigipõhiste soovituste puhul, võib aidata oluliselt kaasa majandus- ja rahaliidu demokraatlikule ning sotsiaalsele arengule. |
| --- | --- |

1.7.

Komitee on veendunud, et euroala makromajanduslik dialoog (MED-EURO), mille tulemusi ja järeldusi tuleb arvestada nii iga-aastase majanduskasvu analüüsi koostamisel kui ka tulemustabeli ja riigipõhiste soovituste puhul, võib aidata oluliselt kaasa majandus- ja rahaliidu demokraatlikule ning sotsiaalsele arengule.

2.   Demokraatliku ja sotsiaalse majandus- ja rahaliidu probleemid ja kriteeriumid

| 2.1. | Komitee on esitanud mitu arvamust konkreetsete ettepanekutega, kuidas majandus- ja rahaliitu paremaks muuta. Mõni nendest arvamustest sisaldab tulevikustsenaariume, kuid käesolevas arvamuses esitatakse ettepanekud selle kohta, kuidas võiks majandus- ja rahaliidu demokraatlikku ja sotsiaalset vormi ühenduse meetodi raames võimalikult kiiresti edasi arendada, et parandada demokraatlikku vastupanuvõimet ning täita lepingutest tulenevaid sotsiaalseid kohustusi. Enne 2018. aastat ei astuta tõenäoliselt tõsiseid samme lepingu ulatuslikumaks muutmiseks. Samal ajal püsib ikka mure, et riikidevahelised vahendid, iseäranis fiskaalkokkulepe, õõnestavad ühenduse meetodit ning soodustavad Euroopa lõhenemist (2). Mida kauem kestab kokkuhoiupoliitika, mis on esmajoones suunatud kulude vähendamisele, ilma seda vähemalt investeerimisprogrammi ja meetmetega kasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse ning solidaarsuse loomiseks täiendamata, seda ilmsemaks saab ka see, et kasvav sotsiaalne ebavõrdsus ohustab Euroopa majanduslikku integratsiooni ja heaolu. |
| --- | --- |

2.1.

Komitee on esitanud mitu arvamust konkreetsete ettepanekutega, kuidas majandus- ja rahaliitu paremaks muuta. Mõni nendest arvamustest sisaldab tulevikustsenaariume, kuid käesolevas arvamuses esitatakse ettepanekud selle kohta, kuidas võiks majandus- ja rahaliidu demokraatlikku ja sotsiaalset vormi ühenduse meetodi raames võimalikult kiiresti edasi arendada, et parandada demokraatlikku vastupanuvõimet ning täita lepingutest tulenevaid sotsiaalseid kohustusi. Enne 2018. aastat ei astuta tõenäoliselt tõsiseid samme lepingu ulatuslikumaks muutmiseks. Samal ajal püsib ikka mure, et riikidevahelised vahendid, iseäranis fiskaalkokkulepe, õõnestavad ühenduse meetodit ning soodustavad Euroopa lõhenemist (2). Mida kauem kestab kokkuhoiupoliitika, mis on esmajoones suunatud kulude vähendamisele, ilma seda vähemalt investeerimisprogrammi ja meetmetega kasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse ning solidaarsuse loomiseks täiendamata, seda ilmsemaks saab ka see, et kasvav sotsiaalne ebavõrdsus ohustab Euroopa majanduslikku integratsiooni ja heaolu.

| 2.2. | Euroala kriis on toonud ilmsiks rahaliidu ehitusvead. Kuna algusest peale jäeti erinevad riiklikud majanduspoliitikad omavahel kooskõlastamata, arenesid rahaliidu liikmed paljudes punktides eri suunas (3). |
| --- | --- |

2.2.

Euroala kriis on toonud ilmsiks rahaliidu ehitusvead. Kuna algusest peale jäeti erinevad riiklikud majanduspoliitikad omavahel kooskõlastamata, arenesid rahaliidu liikmed paljudes punktides eri suunas (3).

| 2.3. | Kriisi ajal näisid valitsustevahelised menetlused olevat ainus võimalus teha kiiresti otsuseid majandus- ja rahaliidu oluliste vahendite, nt fiskaalkokkuleppe üle, sest eri liikmesriigid ei oleks lepingute muutmisega nõustunud. Ühelt poolt on kriisi ajal teatavaid vahendeid parandatud. Teiselt poolt ollakse üksmeelel selles, et seni on parlamentaarne kujundustegevus ja kontroll majandus- ja rahaliidu puhul ebapiisavad. Seda tuleb nüüd sidusat integratsioonipoliitikat silmas pidades muuta. Seetõttu soovitas välisministrite töörühm (4) juba 2012. aastal tagada kõigi meetmete puhul „täieliku demokraatliku legitiimsuse ja aruandekohustuse”, tugevdades Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vahelist koostööd (5). Euroopa Komisjon tegi oma süvendatud majandus- ja rahaliitu käsitlevas kontseptsioonidokumendis ettepaneku tugineda seejuures lepingute institutsioonilisele ja õigusraamistikule. Eurorühm saab konkreetsete meetmetega edasi minna siis, kui need sammud on kõigile liikmesriikidele kättesaadavad. |
| --- | --- |

2.3.

Kriisi ajal näisid valitsustevahelised menetlused olevat ainus võimalus teha kiiresti otsuseid majandus- ja rahaliidu oluliste vahendite, nt fiskaalkokkuleppe üle, sest eri liikmesriigid ei oleks lepingute muutmisega nõustunud. Ühelt poolt on kriisi ajal teatavaid vahendeid parandatud. Teiselt poolt ollakse üksmeelel selles, et seni on parlamentaarne kujundustegevus ja kontroll majandus- ja rahaliidu puhul ebapiisavad. Seda tuleb nüüd sidusat integratsioonipoliitikat silmas pidades muuta. Seetõttu soovitas välisministrite töörühm (4) juba 2012. aastal tagada kõigi meetmete puhul „täieliku demokraatliku legitiimsuse ja aruandekohustuse”, tugevdades Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vahelist koostööd (5). Euroopa Komisjon tegi oma süvendatud majandus- ja rahaliitu käsitlevas kontseptsioonidokumendis ettepaneku tugineda seejuures lepingute institutsioonilisele ja õigusraamistikule. Eurorühm saab konkreetsete meetmetega edasi minna siis, kui need sammud on kõigile liikmesriikidele kättesaadavad.

| 2.4. | Euroopa poliitilises tegevuses jäid seevastu üha enam püsima riikidevahelised lahendused, näiteks fiskaalkokkulepe, mis suurendab ohtu, et luuakse n-ö rahvusvaheline lisasüsteem. 2012. aasta detsembris esitatud Van Rompuy aruandes osutati sellele, et suuremate reformide läbiviimiseks on oluline ühine arusaam. Vajalikud on ka sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge tase, Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide suur osalus ning uuendatud dialoog sotsiaalpartneritega. Samuti tuleb suurendada liikmesriikide vastutustunnet (isevastutust). Euroopa Ülemkogu tollane eesistuja (6) lisas seega arutellu, mis seni oli suunatud eelkõige majandus- ja eelarvepoliitilistele küsimustele ning puuduvale demokraatlikule legitiimsusele, sotsiaalse mõõtme ja sotsiaalpartnerite erilise rolli. |
| --- | --- |

2.4.

Euroopa poliitilises tegevuses jäid seevastu üha enam püsima riikidevahelised lahendused, näiteks fiskaalkokkulepe, mis suurendab ohtu, et luuakse n-ö rahvusvaheline lisasüsteem. 2012. aasta detsembris esitatud Van Rompuy aruandes osutati sellele, et suuremate reformide läbiviimiseks on oluline ühine arusaam. Vajalikud on ka sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge tase, Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide suur osalus ning uuendatud dialoog sotsiaalpartneritega. Samuti tuleb suurendada liikmesriikide vastutustunnet (isevastutust). Euroopa Ülemkogu tollane eesistuja (6) lisas seega arutellu, mis seni oli suunatud eelkõige majandus- ja eelarvepoliitilistele küsimustele ning puuduvale demokraatlikule legitiimsusele, sotsiaalse mõõtme ja sotsiaalpartnerite erilise rolli.

| 2.5. | 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimiste järel ja pärast seda, kui komisjoni presidendi positsioon oli seega demokraatlike valimiste kaudu tugevnenud, pandi arutelule uued ettepanekud:






  a) | analüütiline taustadokument „Järgmiste sammude ettevalmistamine majanduse paremaks juhtimiseks euroalal”, mille esitasid nelja institutsiooni juhid 12. veebruaril 2015 (7); |
| --- | --- | --- |

2.5.

2014. aasta Euroopa Parlamendi valimiste järel ja pärast seda, kui komisjoni presidendi positsioon oli seega demokraatlike valimiste kaudu tugevnenud, pandi arutelule uued ettepanekud:

a)

analüütiline taustadokument „Järgmiste sammude ettevalmistamine majanduse paremaks juhtimiseks euroalal”, mille esitasid nelja institutsiooni juhid 12. veebruaril 2015 (7);

| b) | viie presidendi 22. juuni 2015. aasta aruanne „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine” (8). |
| --- | --- |

b)

viie presidendi 22. juuni 2015. aasta aruanne „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine” (8).

| 2.6. | Komitee võtab need ettepanekud teadmiseks ja hindab neid selles suhtes, mil määral nende käsitus aitab kaasa majanduse juhtimise arendamisele sotsiaalseks, demokraatlikuks, solidaarseks ja poliitiliseks liiduks, mis tagab liidu kodanike ja sotsiaalpartnerite asjakohase osaluse. |
| --- | --- |

2.6.

Komitee võtab need ettepanekud teadmiseks ja hindab neid selles suhtes, mil määral nende käsitus aitab kaasa majanduse juhtimise arendamisele sotsiaalseks, demokraatlikuks, solidaarseks ja poliitiliseks liiduks, mis tagab liidu kodanike ja sotsiaalpartnerite asjakohase osaluse.

| 2.7. | Komitee on seisukohal, et majandus- ja rahaliit vajab ühendusesisese koostöö tegelikku tugevdamist, nagu on lühidalt kirjeldatud ka komisjoni tegevuskavas. Koostöö tugevdamisega võiks saavutada – nõudlust suurendades, mitte maha surudes – eri riikide majandusliku suutlikkuse ühtlustumise kasvava ja hästi edeneva majanduse raames. Siia kuulub ka sotsiaalsete standardite ja töötajate õiguste ühtlustamine edasiliikumise teel. |
| --- | --- |

2.7.

Komitee on seisukohal, et majandus- ja rahaliit vajab ühendusesisese koostöö tegelikku tugevdamist, nagu on lühidalt kirjeldatud ka komisjoni tegevuskavas. Koostöö tugevdamisega võiks saavutada – nõudlust suurendades, mitte maha surudes – eri riikide majandusliku suutlikkuse ühtlustumise kasvava ja hästi edeneva majanduse raames. Siia kuulub ka sotsiaalsete standardite ja töötajate õiguste ühtlustamine edasiliikumise teel.

| 2.8. | Ühenduse meetodi, valitsustevaheliste algatuste (nt fiskaalkokkulepe) ja ka uute nn vahevormide tõttu, mis tulenevad komisjoni või Euroopa Liidu Kohtu järelevalveülesannetest riikidevaheliste lepingute kohaldamisel, on uuesti tekkinud ebaselgus osaliste, nende legitiimsuse ja vastutuse osas. Läbipaistvust ega täielikku demokraatlikku kontrolli ei ole võimalik sel juhul tagada. See on põhjustanud palju kriitikat. Kriisi ajal tuli eelistada kiireid lahendusi, isegi kui seoses nendega väljendati kavatsust viia eri rahvusvahelised kokkulepped hiljem üle ühenduse meetodile. Viis presidenti sooviksid sellise olukorra jätkumist 2018. aastani. Vastavalt nende ajakavale lükatakse majandus- ja rahaliidu täieliku demokratiseerumise küsimus seega veelgi edasi, poliitilise liidu küsimus leiab nende aruandes ebapiisavat kajastamist. Seni peaks Euroopa poolaasta raames Euroopa Parlamendi, nõukogu ja eurorühma ning riikide parlamentide ja komisjoni või siis riikide parlamentide liikmete ja Euroopa Parlamendi liikmete vahel (COSAC) toimuv dialoog viima usalduse suurenemise ja ühise tegutsemiseni. Seoses sellega viitab komitee asjaolule, et tugevdatud dialoog ei saa integratsioonipoliitikat asendada. Nüüd tuleb taas tugevdada ühenduse meetodit, mis peab olema toimiva majandus- ja rahaliidu alus erinevate paralleelsete rahvusvaheliste süsteemide asemel. |
| --- | --- |

2.8.

Ühenduse meetodi, valitsustevaheliste algatuste (nt fiskaalkokkulepe) ja ka uute nn vahevormide tõttu, mis tulenevad komisjoni või Euroopa Liidu Kohtu järelevalveülesannetest riikidevaheliste lepingute kohaldamisel, on uuesti tekkinud ebaselgus osaliste, nende legitiimsuse ja vastutuse osas. Läbipaistvust ega täielikku demokraatlikku kontrolli ei ole võimalik sel juhul tagada. See on põhjustanud palju kriitikat. Kriisi ajal tuli eelistada kiireid lahendusi, isegi kui seoses nendega väljendati kavatsust viia eri rahvusvahelised kokkulepped hiljem üle ühenduse meetodile. Viis presidenti sooviksid sellise olukorra jätkumist 2018. aastani. Vastavalt nende ajakavale lükatakse majandus- ja rahaliidu täieliku demokratiseerumise küsimus seega veelgi edasi, poliitilise liidu küsimus leiab nende aruandes ebapiisavat kajastamist. Seni peaks Euroopa poolaasta raames Euroopa Parlamendi, nõukogu ja eurorühma ning riikide parlamentide ja komisjoni või siis riikide parlamentide liikmete ja Euroopa Parlamendi liikmete vahel (COSAC) toimuv dialoog viima usalduse suurenemise ja ühise tegutsemiseni. Seoses sellega viitab komitee asjaolule, et tugevdatud dialoog ei saa integratsioonipoliitikat asendada. Nüüd tuleb taas tugevdada ühenduse meetodit, mis peab olema toimiva majandus- ja rahaliidu alus erinevate paralleelsete rahvusvaheliste süsteemide asemel.

3.   Majandus- ja rahaliidu parem juhtimine suurema kaasamise, läbipaistvuse ja vastutuse kaudu

| 3.1. | Sotsiaalpartnerite parem kaasamine võib aidata kaasa majandus- ja rahaliidu parema juhtimise saavutamisele ning struktureeritud dialoog kodanikuühiskonnaga aitab suurendada demokraatlikku vastupanuvõimet. Komitee on valmis võtma erilise rolli ja pakkuma selleks oma kogemusi ja ressursse, nii nagu ta tegi juba 2020. aasta strateegia puhul (9). |
| --- | --- |

3.1.

Sotsiaalpartnerite parem kaasamine võib aidata kaasa majandus- ja rahaliidu parema juhtimise saavutamisele ning struktureeritud dialoog kodanikuühiskonnaga aitab suurendada demokraatlikku vastupanuvõimet. Komitee on valmis võtma erilise rolli ja pakkuma selleks oma kogemusi ja ressursse, nii nagu ta tegi juba 2020. aasta strateegia puhul (9).

| 3.2. | Iseäranis sotsiaalpartnerite vastutustunde küsimus, nagu Euroopa Ülemkogu eesistuja Van Rompuy välja tõi, tõotab kujuneda palju raskemaks, seda enam, et sotsiaalpartnerid – erinevalt valitsustest – on olnud seni vaid ebapiisavalt seotud majanduspoliitilise juhtimise eesmärkide ja vahendite väljaarendamisega. Kuidas võib siis õnnestuda nende kaasamine poliitikasse, millele neil on üksikasjades vähe mõju? Kollektiivläbirääkimiste osapoolte ja majanduses osalejatena on neil märkimisväärne mõju hinnatasemele ja hinnastabiilsusele, millele majandus- ja rahaliit moodustab üldraamistiku erinevate palgakujundussüsteemide ning tööturu- ja sotsiaalpoliitika kujundamiseks. |
| --- | --- |

3.2.

Iseäranis sotsiaalpartnerite vastutustunde küsimus, nagu Euroopa Ülemkogu eesistuja Van Rompuy välja tõi, tõotab kujuneda palju raskemaks, seda enam, et sotsiaalpartnerid – erinevalt valitsustest – on olnud seni vaid ebapiisavalt seotud majanduspoliitilise juhtimise eesmärkide ja vahendite väljaarendamisega. Kuidas võib siis õnnestuda nende kaasamine poliitikasse, millele neil on üksikasjades vähe mõju? Kollektiivläbirääkimiste osapoolte ja majanduses osalejatena on neil märkimisväärne mõju hinnatasemele ja hinnastabiilsusele, millele majandus- ja rahaliit moodustab üldraamistiku erinevate palgakujundussüsteemide ning tööturu- ja sotsiaalpoliitika kujundamiseks.

| 3.3. | Komisjon esitas 2013. aastal teatise majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme kohta (10) ja käsitles kodanikuühiskonna sidusrühmade rahulolematust. Probleemsed majandusarengud tuleb ära tunda ja kõrvaldada varakult, sest püsiv sotsiaalne ebavõrdsus võib ohustada majandus- ja rahaliidu rahalist ning majanduslikku stabiilsust. Järgnevates aruteludes ilmnes, et olemas on kaks koolkonda. Üks lähtub sellest, et majandus- ja rahaliidu sotsiaalne mõõde on täiendav valikuline sammas, mis – erinevalt siduvatest eelarve- ja majanduspoliitilistest menetlustest – on olemuselt vabatahtlik. Teine koolkond, näiteks komitee, juhib tähelepanu sellele, et mõni majanduspoliitiline eesmärk on vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 4 lõike 2 kohaste ELi sotsiaalpoliitiliste eesmärkidega ja need eesmärkide vahelised konfliktid tuleb tuua nähtavale ja kõrvaldada. |
| --- | --- |

3.3.

Komisjon esitas 2013. aastal teatise majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme kohta (10) ja käsitles kodanikuühiskonna sidusrühmade rahulolematust. Probleemsed majandusarengud tuleb ära tunda ja kõrvaldada varakult, sest püsiv sotsiaalne ebavõrdsus võib ohustada majandus- ja rahaliidu rahalist ning majanduslikku stabiilsust. Järgnevates aruteludes ilmnes, et olemas on kaks koolkonda. Üks lähtub sellest, et majandus- ja rahaliidu sotsiaalne mõõde on täiendav valikuline sammas, mis – erinevalt siduvatest eelarve- ja majanduspoliitilistest menetlustest – on olemuselt vabatahtlik. Teine koolkond, näiteks komitee, juhib tähelepanu sellele, et mõni majanduspoliitiline eesmärk on vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 4 lõike 2 kohaste ELi sotsiaalpoliitiliste eesmärkidega ja need eesmärkide vahelised konfliktid tuleb tuua nähtavale ja kõrvaldada.

| 3.4. | Komisjon tahab sotsiaalpartnereid intensiivsemalt kaasata ja korraldada arvamustevahetuse palgasuundumuste ja kollektiivläbirääkimiste teemal. Selleks on ta juba teinud mitu katset. Teisalt tahaks ta vahetada sotsiaalpartneritega mõtteid Euroopa poolaasta üle ja ergutab sotsiaalpartnerite paremat kaasamist liikmesriikides. Komitee on ise esitanud väga konkreetsed ettepanekud, et kaasata sotsiaalpartnereid paremini majanduspoliitilisse juhtimisse (SOC/507) (11). Vähemalt komisjoni uut tööjaotust, iseäranis asepresident Dombrovskise laiendatud pädevust võib pidada märgiks, et sotsiaalpartnerite kaasamisele tuleb pöörata rohkem tähelepanu. |
| --- | --- |

3.4.

Komisjon tahab sotsiaalpartnereid intensiivsemalt kaasata ja korraldada arvamustevahetuse palgasuundumuste ja kollektiivläbirääkimiste teemal. Selleks on ta juba teinud mitu katset. Teisalt tahaks ta vahetada sotsiaalpartneritega mõtteid Euroopa poolaasta üle ja ergutab sotsiaalpartnerite paremat kaasamist liikmesriikides. Komitee on ise esitanud väga konkreetsed ettepanekud, et kaasata sotsiaalpartnereid paremini majanduspoliitilisse juhtimisse (SOC/507) (11). Vähemalt komisjoni uut tööjaotust, iseäranis asepresident Dombrovskise laiendatud pädevust võib pidada märgiks, et sotsiaalpartnerite kaasamisele tuleb pöörata rohkem tähelepanu.

4.   Ettepanekud ja hindamine

4.1.   
  Presidentide aruanne

| 4.1.1. | Komitee lähtub sellest, et viie presidendi (12)22. juunil 2015 esitatud aruanne „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine” (13) on juhtpõhimõte Euroopa majanduspoliitilise juhtimise struktuuride arendamiseks tulevikus. Komitee leiab, et kestva tasakaalustamatuse tõttu, samuti usalduse loomiseks on eeskätt euroalal vaja tõhusamat ja demokraatlikumat majanduspoliitilist juhtimist (14). Seega lähtub analüüs sisuliselt osalt valedest eeldustest, mis mõnele õigele punktile vaatamata viib problemaatiliste järeldusteni: kurssi muutmata jätkub kokkuhoiupoliitika ning seega palkade ja sotsiaalkulude kärpimine. Tunnistatakse küll, et majandus- ja rahaliidu pikaajalise jätkusuutlikkuse miinimumtingimused ei ole praegu veel saavutatud, aga senise kriisivastase poliitika soovitatud intensiivistamist ja püsivat institutsionaliseerimist tuleb siiski jätkata. Komitee näeb selles vastuolu. |
| --- | --- |

4.1.1.

Komitee lähtub sellest, et viie presidendi (12)22. juunil 2015 esitatud aruanne „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine” (13) on juhtpõhimõte Euroopa majanduspoliitilise juhtimise struktuuride arendamiseks tulevikus. Komitee leiab, et kestva tasakaalustamatuse tõttu, samuti usalduse loomiseks on eeskätt euroalal vaja tõhusamat ja demokraatlikumat majanduspoliitilist juhtimist (14). Seega lähtub analüüs sisuliselt osalt valedest eeldustest, mis mõnele õigele punktile vaatamata viib problemaatiliste järeldusteni: kurssi muutmata jätkub kokkuhoiupoliitika ning seega palkade ja sotsiaalkulude kärpimine. Tunnistatakse küll, et majandus- ja rahaliidu pikaajalise jätkusuutlikkuse miinimumtingimused ei ole praegu veel saavutatud, aga senise kriisivastase poliitika soovitatud intensiivistamist ja püsivat institutsionaliseerimist tuleb siiski jätkata. Komitee näeb selles vastuolu.

| 4.1.2. | Praegust (ka USA ja Jaapaniga võrreldes) katastroofilist majanduslikku olukorda euroalas ei seostata mitte jätkuva kriisivastase poliitikaga, vaid üksikute liikmesriikide ebapiisava konkurentsivõimega, mis tuleneb palgasuundumuste erinevusest ja riigieelarve puudujäägist. Komitee väljendab kahetsust, et makromajanduspoliitika lühiajalisi probleeme, näiteks inflatsiooni ja deflatsiooni ning vastutsüklilise poliitika puudumist alates 2010. aastast, samuti liiga madalat nõudlust ignoreeritakse ja tuleb jätkata suures osas ebaühtlast kohanemispoliitikat. Viis presidenti jätavad kahjuks täiesti kõrvale kriisi ajal ilmnenud põhiprobleemi, et erinevalt USAst, Jaapanist ja Ühendkuningriigist puudub euroalal tervikuna nn viimane laenuandja. |
| --- | --- |

4.1.2.

Praegust (ka USA ja Jaapaniga võrreldes) katastroofilist majanduslikku olukorda euroalas ei seostata mitte jätkuva kriisivastase poliitikaga, vaid üksikute liikmesriikide ebapiisava konkurentsivõimega, mis tuleneb palgasuundumuste erinevusest ja riigieelarve puudujäägist. Komitee väljendab kahetsust, et makromajanduspoliitika lühiajalisi probleeme, näiteks inflatsiooni ja deflatsiooni ning vastutsüklilise poliitika puudumist alates 2010. aastast, samuti liiga madalat nõudlust ignoreeritakse ja tuleb jätkata suures osas ebaühtlast kohanemispoliitikat. Viis presidenti jätavad kahjuks täiesti kõrvale kriisi ajal ilmnenud põhiprobleemi, et erinevalt USAst, Jaapanist ja Ühendkuningriigist puudub euroalal tervikuna nn viimane laenuandja.

| 4.1.3. | Täiesti tähelepanuta on jäänud keskpankade erinev lähenemisviis, mis tõid USA-le ja Ühendkuningriigile võrdlemisi kiire toibumise, Euroopas aga halvendasid esialgu olukorda. Vastutsüklilise stabiliseerimispoliitika asemel kavatsetakse olemasolevaid majanduse juhtimise vahendeid tugevdada mh riikide konkurentsinõukogude kaudu, mis keskenduvad võla vähendamisele (finantsvõimenduse vähendamisele) ja tootlikkusele suunatud palgaarengule. Komitee väljendab kahetsust, et jäeti kasutamata võimalus kontrollida olemasoleva õigusraamistiku aluste pikemaajalist jätkusuutlikkust ja täiendada seda üleeuroopalise perspektiiviga. |
| --- | --- |

4.1.3.

Täiesti tähelepanuta on jäänud keskpankade erinev lähenemisviis, mis tõid USA-le ja Ühendkuningriigile võrdlemisi kiire toibumise, Euroopas aga halvendasid esialgu olukorda. Vastutsüklilise stabiliseerimispoliitika asemel kavatsetakse olemasolevaid majanduse juhtimise vahendeid tugevdada mh riikide konkurentsinõukogude kaudu, mis keskenduvad võla vähendamisele (finantsvõimenduse vähendamisele) ja tootlikkusele suunatud palgaarengule. Komitee väljendab kahetsust, et jäeti kasutamata võimalus kontrollida olemasoleva õigusraamistiku aluste pikemaajalist jätkusuutlikkust ja täiendada seda üleeuroopalise perspektiiviga.

| 4.1.4. | Komitee väljendab kahetsust, et presidendid seostavad oodatust oluliselt halvemat majanduslikku arengut üksnes sellega, et majanduse juhtimise uusi mehhanisme ja kriisiolukorras olevate riikide kohandamisprogramme ei ole veel piisavalt rakendatud ja need ei ole veel piisavalt väljaarendatud. Struktuurireformide ja liikmesriikide hinnapõhise konkurentsivõime liigne rõhutamine lõpuleviidava majandusliidu (esimene peatükk) puhul jätab tähelepanuta asjaolu, et struktuurireformide ja palgakujunduse alal toimuvad kohalikul tasandil pidevad läbirääkimised ja lahenduste otsimine probleemidele, järgides demokraatlikke põhimõtteid. Ent sellega asetavad viis presidenti end väliste osalejate olukorda, kes soovivad liikmesriike lähendada vabalt määratletud võrdlusalustele demokraatlikku legitiimsust tugevdamata või vastutustunnet loomata. |
| --- | --- |

4.1.4.

Komitee väljendab kahetsust, et presidendid seostavad oodatust oluliselt halvemat majanduslikku arengut üksnes sellega, et majanduse juhtimise uusi mehhanisme ja kriisiolukorras olevate riikide kohandamisprogramme ei ole veel piisavalt rakendatud ja need ei ole veel piisavalt väljaarendatud. Struktuurireformide ja liikmesriikide hinnapõhise konkurentsivõime liigne rõhutamine lõpuleviidava majandusliidu (esimene peatükk) puhul jätab tähelepanuta asjaolu, et struktuurireformide ja palgakujunduse alal toimuvad kohalikul tasandil pidevad läbirääkimised ja lahenduste otsimine probleemidele, järgides demokraatlikke põhimõtteid. Ent sellega asetavad viis presidenti end väliste osalejate olukorda, kes soovivad liikmesriike lähendada vabalt määratletud võrdlusalustele demokraatlikku legitiimsust tugevdamata või vastutustunnet loomata.

| 4.1.5. | Seepärast kardab komitee, et aruandes puuduv täieliku fiskaalliidu väljavaade vähendab veelgi euroala legitiimsust liikmesriikides, iseäranis seetõttu, et sama ravimi suuremas koguses võtmine ei paranda kõigi kodanike majanduslikku heaolu ja jätkuvalt domineerib rahvusriiklik perspektiiv. Väljapakutud meetmed tööturgude ja sotsiaalsüsteemide integreerimiseks on komitee silmis täiesti ebapiisavad, muu hulgas sellepärast, et vaatamata presidentide retoorikale, et euroalal soovitakse sotsiaalvaldkonnas jõuda AAA-reitinguni, omistatakse neile teisejärguline tähtsus. Komitee silmis on sotsiaalliidu arendamine demokraatliku ja sotsiaalse majandus- ja rahaliidu lahutamatu osa, mitte ripats. |
| --- | --- |

4.1.5.

Seepärast kardab komitee, et aruandes puuduv täieliku fiskaalliidu väljavaade vähendab veelgi euroala legitiimsust liikmesriikides, iseäranis seetõttu, et sama ravimi suuremas koguses võtmine ei paranda kõigi kodanike majanduslikku heaolu ja jätkuvalt domineerib rahvusriiklik perspektiiv. Väljapakutud meetmed tööturgude ja sotsiaalsüsteemide integreerimiseks on komitee silmis täiesti ebapiisavad, muu hulgas sellepärast, et vaatamata presidentide retoorikale, et euroalal soovitakse sotsiaalvaldkonnas jõuda AAA-reitinguni, omistatakse neile teisejärguline tähtsus. Komitee silmis on sotsiaalliidu arendamine demokraatliku ja sotsiaalse majandus- ja rahaliidu lahutamatu osa, mitte ripats.

4.2.   
  Bruegeli analüüs ja ettepanekud

   (15)

| 4.2.1. | Euroopa mõttekoda Bruegel märgib, et majandus- ja rahaliitu iseloomustasid algusest peale olulised erinevused majanduslike, sotsiaalsete ja poliitiliste tingimuste osas, mis vastutavad liikmesriikide poliitiliste vigade ja majanduse ebasobiva juhtimise eest Euroopas. Mõttekoda teeb ettepaneku reformida majanduspoliitilist juhtimist pangandusliidu valdkonnas ja rahandussektori makrotasandi usaldatavusjärelevalve valdkonnas, suurte erinevuste takistamist tööjõukuludes ja fiskaalpoliitilises juhtimises, et võimaldada eri liikmete eelarvete jätkusuutlikkust ja eraldada ressursse panga- ja riigivõlakirjade kriisi korral. Komitee esitas hiljuti oma arvamustes väga sarnaseid ettepanekuid (16). |
| --- | --- |

4.2.1.

Euroopa mõttekoda Bruegel märgib, et majandus- ja rahaliitu iseloomustasid algusest peale olulised erinevused majanduslike, sotsiaalsete ja poliitiliste tingimuste osas, mis vastutavad liikmesriikide poliitiliste vigade ja majanduse ebasobiva juhtimise eest Euroopas. Mõttekoda teeb ettepaneku reformida majanduspoliitilist juhtimist pangandusliidu valdkonnas ja rahandussektori makrotasandi usaldatavusjärelevalve valdkonnas, suurte erinevuste takistamist tööjõukuludes ja fiskaalpoliitilises juhtimises, et võimaldada eri liikmete eelarvete jätkusuutlikkust ja eraldada ressursse panga- ja riigivõlakirjade kriisi korral. Komitee esitas hiljuti oma arvamustes väga sarnaseid ettepanekuid (16).

| 4.2.2. | Kapitalivood eelarveülejäägiga riikidest on kaasa aidanud ülekuumenemise tekkimisele eelarvepuudujäägiga riikides, mille tagajärjel on nominaalpalgad tõusnud. Finantsilisele tasakaalustamatusele on seni pööratud liiga vähe tähelepanu. See on vastuolus kavatsusega süvendada finantsturu integratsiooni. |
| --- | --- |

4.2.2.

Kapitalivood eelarveülejäägiga riikidest on kaasa aidanud ülekuumenemise tekkimisele eelarvepuudujäägiga riikides, mille tagajärjel on nominaalpalgad tõusnud. Finantsilisele tasakaalustamatusele on seni pööratud liiga vähe tähelepanu. See on vastuolus kavatsusega süvendada finantsturu integratsiooni.

| 4.2.3. | 2011.–2013. aasta protsükliline eelarvepoliitika ja vastutsüklilise eelarvepoliitika puudumine 2014. aastal teravdasid sotsiaalprobleeme tarbetult veelgi (17). Seepärast peaks poliitika vajalike struktuurireformide kõrval avama inimestele ka väljavaateid, nt soodsate raamtingimuste abil erainvesteeringuteks, et pikas perspektiivis oleks võimalik tööhõivet jälle taastada. Lisaks tuleks poliitikas võtta meetmeid konkurentsivõime taastamiseks, et luua tulu ja heaolu, mis tagavad kõigile sotsiaalse stabiilsuse. Komitee pooldab seetõttu sõnaselgelt järeldust, et kogunõudlust ja inflatsiooni tuleb lühikese ajaga kindlasti suurendada. Lisaks tuleb Euroopa Keskpank vabastada eelarvepoliitika ja tööjõukulude kohandamise ülesannetest, mis ei ole kooskõlas tema mandaadiga, millega ta aga teiste institutsioonide poliitilise tegevusetuse tõttu tegelikult tegeleb. |
| --- | --- |

4.2.3.

2011.–2013. aasta protsükliline eelarvepoliitika ja vastutsüklilise eelarvepoliitika puudumine 2014. aastal teravdasid sotsiaalprobleeme tarbetult veelgi (17). Seepärast peaks poliitika vajalike struktuurireformide kõrval avama inimestele ka väljavaateid, nt soodsate raamtingimuste abil erainvesteeringuteks, et pikas perspektiivis oleks võimalik tööhõivet jälle taastada. Lisaks tuleks poliitikas võtta meetmeid konkurentsivõime taastamiseks, et luua tulu ja heaolu, mis tagavad kõigile sotsiaalse stabiilsuse. Komitee pooldab seetõttu sõnaselgelt järeldust, et kogunõudlust ja inflatsiooni tuleb lühikese ajaga kindlasti suurendada. Lisaks tuleb Euroopa Keskpank vabastada eelarvepoliitika ja tööjõukulude kohandamise ülesannetest, mis ei ole kooskõlas tema mandaadiga, millega ta aga teiste institutsioonide poliitilise tegevusetuse tõttu tegelikult tegeleb.

| 4.2.4. | Komitee arvates tuleb demokraatliku legitiimsuse põhimõtteliste küsimuste käsitlemiseks teha suuremaid jõupingutusi. Komitee pooldab kindlalt euroala täielikku nn parlamentariseerimist (Euroopa Parlamendi suur komisjon, mille koosseisu kuuluvad kõik majandus- ja rahaliitu kuuluvad ja euroalaga ühineda soovivate riikide parlamendiliikmed). COSACi raames tuleb parandada ka kooskõlastamist euroala riikide parlamendiliikmete vahel majandus- ja rahaliidu pädevuses olevates küsimustes (18). |
| --- | --- |

4.2.4.

Komitee arvates tuleb demokraatliku legitiimsuse põhimõtteliste küsimuste käsitlemiseks teha suuremaid jõupingutusi. Komitee pooldab kindlalt euroala täielikku nn parlamentariseerimist (Euroopa Parlamendi suur komisjon, mille koosseisu kuuluvad kõik majandus- ja rahaliitu kuuluvad ja euroalaga ühineda soovivate riikide parlamendiliikmed). COSACi raames tuleb parandada ka kooskõlastamist euroala riikide parlamendiliikmete vahel majandus- ja rahaliidu pädevuses olevates küsimustes (18).

| 4.2.5. | COSAC juhtis 2014. aastal ise tähelepanu sellele, et paljud parlamendid ei ole veel piisavalt kaasatud, ja väljendas muret, et kodanike ja ELi vaheline side on nii nõrk. Nad kutsusid komisjoni ja nõukogu üles leidma koos parlamendiliikmetega konkreetsete ettepanekute kaudu lahendust (19). Fiskaalkokkuleppe artiklis 13 ette nähtud osalusvormide suund on küll õige, aga nendest ei piisa tõeliseks parlamentariseerimiseks. |
| --- | --- |

4.2.5.

COSAC juhtis 2014. aastal ise tähelepanu sellele, et paljud parlamendid ei ole veel piisavalt kaasatud, ja väljendas muret, et kodanike ja ELi vaheline side on nii nõrk. Nad kutsusid komisjoni ja nõukogu üles leidma koos parlamendiliikmetega konkreetsete ettepanekute kaudu lahendust (19). Fiskaalkokkuleppe artiklis 13 ette nähtud osalusvormide suund on küll õige, aga nendest ei piisa tõeliseks parlamentariseerimiseks.

4.3.   
  Kõigi majandustegevuses osalejate suurem vastutus

| 4.3.1. | Erinevuste kaotamisel tööturgude, palgakujundussüsteemide ja sotsiaalsüsteemide toimimisviisides on demokraatliku ja sotsiaalse majandus- ja rahaliidu jaoks oluline roll. Föderaalne süsteem koos ühtse Euroopa tööturu ja ühtsete institutsioonide ning sotsiaalsüsteemidega nagu USAs ei paista olevat lühiajalises perspektiivis realiseeritav. Lisaks tuleks makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlust sümmeetriliselt tugevdada ja kaasata sellesse sotsiaalpartnereid. |
| --- | --- |

4.3.1.

Erinevuste kaotamisel tööturgude, palgakujundussüsteemide ja sotsiaalsüsteemide toimimisviisides on demokraatliku ja sotsiaalse majandus- ja rahaliidu jaoks oluline roll. Föderaalne süsteem koos ühtse Euroopa tööturu ja ühtsete institutsioonide ning sotsiaalsüsteemidega nagu USAs ei paista olevat lühiajalises perspektiivis realiseeritav. Lisaks tuleks makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlust sümmeetriliselt tugevdada ja kaasata sellesse sotsiaalpartnereid.

| 4.3.2. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et mõni majanduse juhtimise viimaste aastate majanduspoliitiline eesmärk tuleb paremini kooskõlla viia ELi toimimise lepingu artikli 4 lõike 2 kohaste ELi sotsiaalpoliitiliste eesmärkidega ning võimalikud konfliktid majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide vahel tuleb lahendada. Horisontaalse sotsiaalklausli kohaselt tuleb kõigi meetmete kohta Euroopa poolaasta raames teha sotsiaalse mõju hindamine. Hindamise tulemused tuleks avalikustada ja neid arutada nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil. Komitee saab seda oma pädevuse raames toetada. |
| --- | --- |

4.3.2.

Komitee juhib tähelepanu sellele, et mõni majanduse juhtimise viimaste aastate majanduspoliitiline eesmärk tuleb paremini kooskõlla viia ELi toimimise lepingu artikli 4 lõike 2 kohaste ELi sotsiaalpoliitiliste eesmärkidega ning võimalikud konfliktid majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide vahel tuleb lahendada. Horisontaalse sotsiaalklausli kohaselt tuleb kõigi meetmete kohta Euroopa poolaasta raames teha sotsiaalse mõju hindamine. Hindamise tulemused tuleks avalikustada ja neid arutada nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil. Komitee saab seda oma pädevuse raames toetada.

| 4.3.3. | Viie presidendi aruandes on juttu rahandus-, fiskaal- ja poliitilisest liidust, ent sotsiaalset liitu selles ei mainita. Tugevdada tuleb ainulaadset Euroopa mudelit, ent ainulaadsest Euroopa sotsiaalmudelist enam juttu ei ole. Püütakse küll luua pilti „kolmest A-st” sotsiaalvaldkonnas, milleni tuleks jõuda süvendatud majandus- ja rahaliidu raames, ent see jääb äärmiselt ebamääraseks. Sotsiaalküsimusi mainitakse parimal juhul täiendavalt või liikmesriikide tööturgude parema läbitavuse kontekstis. Keskse osa moodustavad sotsiaalkaitse põhialused, tõhusad sotsiaalsüsteemid liikmesriikides ja uued tööõiguse alased turvalise paindlikkuse algatused, ilma et neid lähemalt selgitataks. |
| --- | --- |

4.3.3.

Viie presidendi aruandes on juttu rahandus-, fiskaal- ja poliitilisest liidust, ent sotsiaalset liitu selles ei mainita. Tugevdada tuleb ainulaadset Euroopa mudelit, ent ainulaadsest Euroopa sotsiaalmudelist enam juttu ei ole. Püütakse küll luua pilti „kolmest A-st” sotsiaalvaldkonnas, milleni tuleks jõuda süvendatud majandus- ja rahaliidu raames, ent see jääb äärmiselt ebamääraseks. Sotsiaalküsimusi mainitakse parimal juhul täiendavalt või liikmesriikide tööturgude parema läbitavuse kontekstis. Keskse osa moodustavad sotsiaalkaitse põhialused, tõhusad sotsiaalsüsteemid liikmesriikides ja uued tööõiguse alased turvalise paindlikkuse algatused, ilma et neid lähemalt selgitataks.

| 4.3.4. | Liikmesriikide valitsustel on demokraatliku ja sotsiaalse majandus- ja rahaliidu arendamisel suur vastutus. Sama kehtib ka liikmesriikide ja ELi sotsiaalpartnerite kohta, kelle jaoks majandus- ja rahaliit moodustab üldraamistiku erinevate palgakujundussüsteemide ning tööturu- ja sotsiaalpoliitika kujundamiseks. Majanduslike ja ühiskondlike osalejatena otsustavad nad olulisel määral majandus- ja rahaliidu ühise stabiilsuseesmärgi täitmise üle. |
| --- | --- |

4.3.4.

Liikmesriikide valitsustel on demokraatliku ja sotsiaalse majandus- ja rahaliidu arendamisel suur vastutus. Sama kehtib ka liikmesriikide ja ELi sotsiaalpartnerite kohta, kelle jaoks majandus- ja rahaliit moodustab üldraamistiku erinevate palgakujundussüsteemide ning tööturu- ja sotsiaalpoliitika kujundamiseks. Majanduslike ja ühiskondlike osalejatena otsustavad nad olulisel määral majandus- ja rahaliidu ühise stabiilsuseesmärgi täitmise üle.

| 4.3.5. | Komitee märgib veel kord, et rahaliidus, kus hindade ja palkade areng liikmesriikides on erinev, tekib tingimata sama valuutaala eri piirkondade vahel tasakaalustamatus, mille puhul välised šokid viivad sotsiaalse ja poliitilise kriisini ja erinevused võivad veelgi suureneda (20). Seepärast on komitee seisukohal, et vältimatult on vaja tõsist arutelu majandus- ja rahaliidu kindlapõhjalise ülesehituse üle, mis eeldab konsensust majandus- ja sotsiaaleesmärkide vallas ning kokkulepitud juhtimiskorraldust (21). Komitee järeldab sellest, et ELi makromajanduslik dialoog (MED) peab euroalas tugevamaks ja sügavamaks muutuma. |
| --- | --- |

4.3.5.

Komitee märgib veel kord, et rahaliidus, kus hindade ja palkade areng liikmesriikides on erinev, tekib tingimata sama valuutaala eri piirkondade vahel tasakaalustamatus, mille puhul välised šokid viivad sotsiaalse ja poliitilise kriisini ja erinevused võivad veelgi suureneda (20). Seepärast on komitee seisukohal, et vältimatult on vaja tõsist arutelu majandus- ja rahaliidu kindlapõhjalise ülesehituse üle, mis eeldab konsensust majandus- ja sotsiaaleesmärkide vallas ning kokkulepitud juhtimiskorraldust (21). Komitee järeldab sellest, et ELi makromajanduslik dialoog (MED) peab euroalas tugevamaks ja sügavamaks muutuma.

| 4.3.6. | Makromajandusliku dialoogi seadis Kölnis (1999. aasta juunis) sisse Euroopa Ülemkogu, et saavutada püsivalt majanduskasvule ja stabiilsusele orienteeritud makromajanduslik poliitika, st palgaarengu, raha- ja fiskaalpoliitika pingevaba koostoime. Selle eesmärgid on täna aktuaalsemad kui kunagi varem: suurem majanduskasv ja tööhõive, säilitades hindade stabiilsuse, toodete potentsiaali ärakasutamine ja potentsiaalse majanduskasvu suurendamine (22). Komitee väljendab kahetsust, et see vahend on aja jooksul veidi mõjusust kaotanud ja alates kriisi puhkemisest ei ole seda majanduse juhtimise vahendite demokratiseerimiseks ja vastutustunde tugevdamiseks majandus- ja rahaliidu ühises valuutaalas kasutatud. |
| --- | --- |

4.3.6.

Makromajandusliku dialoogi seadis Kölnis (1999. aasta juunis) sisse Euroopa Ülemkogu, et saavutada püsivalt majanduskasvule ja stabiilsusele orienteeritud makromajanduslik poliitika, st palgaarengu, raha- ja fiskaalpoliitika pingevaba koostoime. Selle eesmärgid on täna aktuaalsemad kui kunagi varem: suurem majanduskasv ja tööhõive, säilitades hindade stabiilsuse, toodete potentsiaali ärakasutamine ja potentsiaalse majanduskasvu suurendamine (22). Komitee väljendab kahetsust, et see vahend on aja jooksul veidi mõjusust kaotanud ja alates kriisi puhkemisest ei ole seda majanduse juhtimise vahendite demokratiseerimiseks ja vastutustunde tugevdamiseks majandus- ja rahaliidu ühises valuutaalas kasutatud.

| 4.3.7. | Komitee on veendunud, et euroala makromajanduslik dialoog (MED-EURO) võib oluliselt kaasa aidata majandus- ja rahaliidu demokraatlikule ja sotsiaalsele arengule, kui dialoogis osalejate ring vastab nõuetele. Seejuures nõuab MED-EURO raames dialoogi pidamise suutlikkuse säilitamine osalejate arvu piiramist. Sotsiaalpartnerite, Euroopa Keskpanga, eurorühma ja komisjoni esindajate kõrval (säilitades täielikult nende autonoomia ja sõltumatuse) peaks selles võrdsel alusel osalema Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni esimees. |
| --- | --- |

4.3.7.

Komitee on veendunud, et euroala makromajanduslik dialoog (MED-EURO) võib oluliselt kaasa aidata majandus- ja rahaliidu demokraatlikule ja sotsiaalsele arengule, kui dialoogis osalejate ring vastab nõuetele. Seejuures nõuab MED-EURO raames dialoogi pidamise suutlikkuse säilitamine osalejate arvu piiramist. Sotsiaalpartnerite, Euroopa Keskpanga, eurorühma ja komisjoni esindajate kõrval (säilitades täielikult nende autonoomia ja sõltumatuse) peaks selles võrdsel alusel osalema Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni esimees.

| 4.3.8. | Komitee arvamuse kohaselt peaks MED-EURO tulema kokku vähemalt kaks korda aastas ja muutuma majandus- ja rahaliidu majanduspoliitilise juhtimise lahutamatuks osaks. Selle tulemusi ja järeldusi tuleb seega arvestada nii iga-aastase majanduskasvu analüüsi väljatöötamisel kui ka tulemustabeli ja riigipõhiste soovituste puhul. Majandus- ja rahaliidu raha-, eelarve- ja palgapoliitika üldises kontekstis on võimalik suurendada usaldust ja jõuda suurema ühtlustatuseni, kahjustamata seejuures vabu kollektiivläbirääkimisi. See võiks analoogselt stabiilsuse ja kasvu paktiga viia kõigi majandustegevuses osalejate suurema (oma)vastutuseni ning toimida stabiilsuse ja tööhõive paktina. Komitee rõhutab seoses sellega raha- ja eelarvepoliitika ning palgaarengu pingevaba koostoime tähtsust, et tagada suurem majanduskasv ja tööhõive, mis suurendaksid usaldust rahaliidu vastu. |
| --- | --- |

4.3.8.

Komitee arvamuse kohaselt peaks MED-EURO tulema kokku vähemalt kaks korda aastas ja muutuma majandus- ja rahaliidu majanduspoliitilise juhtimise lahutamatuks osaks. Selle tulemusi ja järeldusi tuleb seega arvestada nii iga-aastase majanduskasvu analüüsi väljatöötamisel kui ka tulemustabeli ja riigipõhiste soovituste puhul. Majandus- ja rahaliidu raha-, eelarve- ja palgapoliitika üldises kontekstis on võimalik suurendada usaldust ja jõuda suurema ühtlustatuseni, kahjustamata seejuures vabu kollektiivläbirääkimisi. See võiks analoogselt stabiilsuse ja kasvu paktiga viia kõigi majandustegevuses osalejate suurema (oma)vastutuseni ning toimida stabiilsuse ja tööhõive paktina. Komitee rõhutab seoses sellega raha- ja eelarvepoliitika ning palgaarengu pingevaba koostoime tähtsust, et tagada suurem majanduskasv ja tööhõive, mis suurendaksid usaldust rahaliidu vastu.

| 4.3.9. | Seega valitakse sarnaselt Bruegeli ettepanekuga lähenemisviis, mis erineb viie presidendi ettepanekust luua riiklikud konkurentsiorganid, et toetada palgaläbirääkimisi riigi tasandil. Neid riiklikke konkurentsiorganeid tuleb viie presidendi ettepaneku kohaselt veel Euroopa tasandil koordineerida. Enne aruande esitamist oleks olnud mõistlik sotsiaalpartneritega varakult konsulteerida, sest sellisel kujul on viie presidendi ettepaneku edulootused tagasihoidlikud. |
| --- | --- |

4.3.9.

Seega valitakse sarnaselt Bruegeli ettepanekuga lähenemisviis, mis erineb viie presidendi ettepanekust luua riiklikud konkurentsiorganid, et toetada palgaläbirääkimisi riigi tasandil. Neid riiklikke konkurentsiorganeid tuleb viie presidendi ettepaneku kohaselt veel Euroopa tasandil koordineerida. Enne aruande esitamist oleks olnud mõistlik sotsiaalpartneritega varakult konsulteerida, sest sellisel kujul on viie presidendi ettepaneku edulootused tagasihoidlikud.

| 4.3.10. | Tulevikku vaadates: ilma sügavate institutsiooniliste ja poliitiliste reformideta jääb majandus- ja rahaliit alati hapraks. Komitee on äärmiselt mures ELi stabiilsuse pärast, sest vajalikud reformid – lepingumuudatustega või ilma – toimuvad alati alles viimasel minutil ja suurima surve all. ELis tuleb taas tugevdada sotsiaalset, poliitilist ja majanduslikku ühtekuuluvust ning jätkata sidusat majandus- ja rahapoliitilist integratsiooni, mis on toimiva majandus- ja rahaliidu alus. Ilma julgete parlamendiliikmete, poliitikute ja sotsiaalpartneriteta, kes nii riigi kui ka Euroopa tasandil peavad mõttevahetust kodanikuühiskonnaga ja vaidlevad parimate lahenduste leidmiseks, ei saa toimiv majandus- ja rahaliit õnnestuda. |
| --- | --- |

4.3.10.

Tulevikku vaadates: ilma sügavate institutsiooniliste ja poliitiliste reformideta jääb majandus- ja rahaliit alati hapraks. Komitee on äärmiselt mures ELi stabiilsuse pärast, sest vajalikud reformid – lepingumuudatustega või ilma – toimuvad alati alles viimasel minutil ja suurima surve all. ELis tuleb taas tugevdada sotsiaalset, poliitilist ja majanduslikku ühtekuuluvust ning jätkata sidusat majandus- ja rahapoliitilist integratsiooni, mis on toimiva majandus- ja rahaliidu alus. Ilma julgete parlamendiliikmete, poliitikute ja sotsiaalpartneriteta, kes nii riigi kui ka Euroopa tasandil peavad mõttevahetust kodanikuühiskonnaga ja vaidlevad parimate lahenduste leidmiseks, ei saa toimiv majandus- ja rahaliit õnnestuda.

Brüssel, 17. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Heribert Prantl „Europa – Traum oder Alptraum” (Euroopa – unistus või õudusunenägu), ettekanne Ludwigsburgis, 14. juuli 2013.

1

(2)  The EP, the Fiscal compact and the EU-institutions: a „critical engagement”; Elmar Brok (EPP, DE), Roberto Gualtieri (S&D, IT) ja Guy Verhofstadt (ALDE, BE).

2

The EP, the Fiscal compact and the EU-institutions: a „critical engagement”

(3)  Euroopa Komisjon, „Employment and Social Developments in Europe 2014”, 15. jaanuar 2015, http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7736

3

(4)  Austria, Belgia, Hispaania, Madalmaade, Itaalia, Luksemburgi, Poola, Portugali, Prantsusmaa, Saksamaa ja Taani välisministrite Euroopa tuleviku töörühma 17. septembri 2012. aasta lõpparuanne.

4

(5)  Sealsamas, lk 2.

5

(6)  Tihedas koostöös president Barroso, Junckeri ja Draghiga.

6

(7)  „Järgmiste sammude ettevalmistamine majanduse paremaks juhtimiseks euroalal”, analüütiline taustadokument, mille esitas Jean-Claude Juncker tihedas koostöös Donald Tuski, Jeroen Dijsselbloemi ja Mario Draghiga, Euroopa Ülemkogu 12. veebruari 2015. aasta mitteametlik kohtumine.

7

(8)  Viie presidendi aruanne „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine”, http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/5-presidents-report_et.pdf

8

(9)  Komitee arvamus „Ülevaade strateegia „Euroopa 2020” olukorrast” (ELT C 12, 15.1.2015, lk 105).

9

(10)  COM(2013) 690 final, „Majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamine”.

10

(11)  Komitee arvamus „Sotsiaalse dialoogi struktuur ja korraldus tõelise majandus- ja rahaliidu raames” (ELT C 458, 19.12.2014, lk 1).

11

(12)  Euroopa Komisjoni president, Euroopa Ülemkogu eesistuja, Euroopa Parlamendi president, eurorühma esimees ja Euroopa Keskpanga president.

12

(13)  Vt joonealune märkus 8. Järgnevalt käsitletakse ainult neid aruande teemasid, mis on asjakohased käesoleva arvamuse seisukohalt.

13

(14)  Komitee arvamus „Majandus- ja rahaliidu väljakujundamine: poliitiline sammas” (ELT C 332, 8.10.2015, lk 8).

14

(15)  André Sapir, Guntram Wolff: Euro-area governance: what to reform and how to do it, 27. veebruar 2015, http://www.bruegel.org/publications/publication-detail/publication/870-euro-area-governance-what-to-reform-and-how-to-do-it/

15

Euro-area governance: what to reform and how to do it

(16)  Komitee arvamus teemal „Majandus- ja rahaliidu väljakujundamine – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettepanekud ELi järgmiseks õigusloomeperioodiks” (ELT C 451, 16.12.2014, lk 10); „Majandus- ja rahaliidu väljakujundamine: poliitiline sammas” (ELT. C 332, 8.10.2015, lk 8).

16

(17)  Zsolt Darvas ja Olga Tschekassin, Poor and under pressure: the social impact of Europe’s fiscal consolidation, Bruegel Policy Contribution 2015/04, märts 2015.

17

Poor and under pressure: the social impact of Europe’s fiscal consolidation

(18)  Vt joonealune märkus 14.

18

(19)  XLIX COSACi seisukohad, Dublin, juuni 2014.

19

(20)  EMSK, „Majanduspoliitilise juhtimise uute eeskirjade sotsiaalsed mõjud” (ELT C 143, 22.5.2012, lk 23).

20

(21)  Vt joonealune märkus 14.

21

(22)  Euroopa Ülemkogu resolutsioon Euroopa tööhõivepakti kohta, Euroopa Ülemkogu Kölni kohtumine, 3/4. juuni 1999.

22

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/40

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Tõhusate ja usaldusväärsete sotsiaalhoolekandesüsteemide põhimõtted”

(omaalgatuslik arvamus)

(2016/C 013/08)

| Raportöör: | Bernd SCHLÜTER |
| --- | --- |

Raportöör:

Bernd SCHLÜTER

22. jaanuaril 2015 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Tõhusate ja usaldusväärsete sotsiaalhoolekandesüsteemide põhimõtted”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 1. septembril 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16. ja 17. septembril 2015 (17. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 130, vastu hääletas 46, erapooletuks jäi 10.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab tugevamat strateegilist fookust ELi sotsiaalpoliitikas. Sealjuures tuleb võtta õppust kriisist, kriisi lahendamise meetmetest ja elanikkonna usalduse vähenemisest. |
| --- | --- |

1.1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab tugevamat strateegilist fookust ELi sotsiaalpoliitikas. Sealjuures tuleb võtta õppust kriisist, kriisi lahendamise meetmetest ja elanikkonna usalduse vähenemisest.

| 1.2. | Komisjonil palutakse olulise tööprogrammi raames töötada välja üldised sotsiaalpoliitilised põhimõtted, mille kohta komitee esitab ettepanekud punktis 4. Seda võib teostada juhtalgatuse, majanduse juhtimise eeskirjade või valge raamatu vormis. Aluseks on võrreldavate andmete kogumise parandamine ELi tasandil ja liikmesriikides. Ainult eri liikmesriikide sisendnäitajatest (kui palju raha konkreetses liikmesriigis mingi konkreetse sotsiaaltoetuse vormi peale kulutatakse) ei piisa, et saada ettekujutust sotsiaalhoolekandesüsteemide kvaliteedist. |
| --- | --- |

1.2.

Komisjonil palutakse olulise tööprogrammi raames töötada välja üldised sotsiaalpoliitilised põhimõtted, mille kohta komitee esitab ettepanekud punktis 4. Seda võib teostada juhtalgatuse, majanduse juhtimise eeskirjade või valge raamatu vormis. Aluseks on võrreldavate andmete kogumise parandamine ELi tasandil ja liikmesriikides. Ainult eri liikmesriikide sisendnäitajatest (kui palju raha konkreetses liikmesriigis mingi konkreetse sotsiaaltoetuse vormi peale kulutatakse) ei piisa, et saada ettekujutust sotsiaalhoolekandesüsteemide kvaliteedist.

| 1.3. | Sotsiaalsete põhimõtete väljatöötamisel eesmärgiga lähendada sotsiaalstandardeid kõrgema taseme suunas tuleb silmas pidada liikmesriikide ja sotsiaalpartnerite pädevusi ning sotsiaalsüsteemide poliitilisi ja kultuurilisi erinevusi ning tuleks võimalikult palju püüda saavutada konsensust liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

1.3.

Sotsiaalsete põhimõtete väljatöötamisel eesmärgiga lähendada sotsiaalstandardeid kõrgema taseme suunas tuleb silmas pidada liikmesriikide ja sotsiaalpartnerite pädevusi ning sotsiaalsüsteemide poliitilisi ja kultuurilisi erinevusi ning tuleks võimalikult palju püüda saavutada konsensust liikmesriikide vahel.

| 1.4. | Sotsiaalpoliitika põhimõtted peaksid moodustama kindla aluse muu hulgas ka liikmesriikidele tulevikus antavatele soovitustele tõhusalt kujundatud Euroopa poolaasta raames (1). Nimetatud põhimõtted peavad toimima ka struktuurifondide, avatud koordinatsiooni meetodi ja sotsiaalse mõju hindamise kaudu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 9. Meetmete paketi hulgas tuleks püüda kehtestada ka sotsiaalkaitse miinimumtaset (minimum social protection floor). Sealjuures tuleb kasutada olemasolevaid õiguslikke aluseid, |
| --- | --- |

1.4.

Sotsiaalpoliitika põhimõtted peaksid moodustama kindla aluse muu hulgas ka liikmesriikidele tulevikus antavatele soovitustele tõhusalt kujundatud Euroopa poolaasta raames (1). Nimetatud põhimõtted peavad toimima ka struktuurifondide, avatud koordinatsiooni meetodi ja sotsiaalse mõju hindamise kaudu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 9. Meetmete paketi hulgas tuleks püüda kehtestada ka sotsiaalkaitse miinimumtaset (minimum social protection floor). Sealjuures tuleb kasutada olemasolevaid õiguslikke aluseid,

| 1.5. | Sotsiaalsed põhimõtted peaksid olema samuti aluseks ELi institutsioonide tegevusele, eelkõige majanduse juhtimise, eelarve järelevalve ja kriisiohjamise alal. |
| --- | --- |

1.5.

Sotsiaalsed põhimõtted peaksid olema samuti aluseks ELi institutsioonide tegevusele, eelkõige majanduse juhtimise, eelarve järelevalve ja kriisiohjamise alal.

| 1.6. | Sotsiaalpartneritel on oluline roll eelkõige ühiste sotsiaalkindlustussüsteemide ja teiste süsteemide puhul, mis on loodud sotsiaalpartnerite vaheliste läbirääkimiste teel. Sotsiaalpartnerid tuleb kaasata sotsiaalpoliitika põhimõtete kujundamisse. Kodanikuühiskonna osalejad, sotsiaalteenuste osutajad, sotsiaalsed ettevõtted, kohalikud omavalitsused, riigi sotsiaalasutused, sotsiaalkindlustusseltsid, kasutajad ja tarbijad tuleb samuti nende pädevuste raames kaasata. |
| --- | --- |

1.6.

Sotsiaalpartneritel on oluline roll eelkõige ühiste sotsiaalkindlustussüsteemide ja teiste süsteemide puhul, mis on loodud sotsiaalpartnerite vaheliste läbirääkimiste teel. Sotsiaalpartnerid tuleb kaasata sotsiaalpoliitika põhimõtete kujundamisse. Kodanikuühiskonna osalejad, sotsiaalteenuste osutajad, sotsiaalsed ettevõtted, kohalikud omavalitsused, riigi sotsiaalasutused, sotsiaalkindlustusseltsid, kasutajad ja tarbijad tuleb samuti nende pädevuste raames kaasata.

| 1.7. | Komitee esitab siinkohal konkreetsed ettepanekud sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta sotsiaalhoolekandesüsteemide valdkonnas. Eesmärk on parandada sotsiaalhoolekande ja sotsiaalse kaitse, samuti sotsiaalkindlustuse ja tervishoiusüsteemide tõhusust ja kindlust, sõltumata sotsiaaltoetuste või -teenuste pakkuja vormist ja nende liigist. Komitee eesmärk on eelkõige saavutada tänapäevaste ja üldsuse heaolule orienteeritud sotsiaalteenuste tagamine kõigis ELi liikmesriikides õiguslikult ja rahaliselt. |
| --- | --- |

1.7.

Komitee esitab siinkohal konkreetsed ettepanekud sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta sotsiaalhoolekandesüsteemide valdkonnas. Eesmärk on parandada sotsiaalhoolekande ja sotsiaalse kaitse, samuti sotsiaalkindlustuse ja tervishoiusüsteemide tõhusust ja kindlust, sõltumata sotsiaaltoetuste või -teenuste pakkuja vormist ja nende liigist. Komitee eesmärk on eelkõige saavutada tänapäevaste ja üldsuse heaolule orienteeritud sotsiaalteenuste tagamine kõigis ELi liikmesriikides õiguslikult ja rahaliselt.

| 1.8. | Komitee lähtub süsteemide mitmekesisusest ja käsitleb muu hulgas sotsiaalhoolekande eesmärke, liike ja sisu, solidaarsuse ja omavastutuse suhet, õiguslikku tagamist, rahastamist ja kvaliteeti. Ta viitab ka sotsiaalteenuste kasutajate ja nende pakkujate positsioonile. Komitee peab vajalikuks tagada esmane sotsiaalabi ühiste eeskirjade kaudu ELi tasandil. |
| --- | --- |

1.8.

Komitee lähtub süsteemide mitmekesisusest ja käsitleb muu hulgas sotsiaalhoolekande eesmärke, liike ja sisu, solidaarsuse ja omavastutuse suhet, õiguslikku tagamist, rahastamist ja kvaliteeti. Ta viitab ka sotsiaalteenuste kasutajate ja nende pakkujate positsioonile. Komitee peab vajalikuks tagada esmane sotsiaalabi ühiste eeskirjade kaudu ELi tasandil.

2.   Sissejuhatus: taust ja praegune olukord

| 2.1. | Euroopa sotsiaalpoliitika põhineb muu hulgas inimõigustel, maailmasõdadest saadud õppetundidel (2), aluslepingus kinnitatud sotsiaalse turumajanduse põhimõttel, strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidel, produktiivsemate rahvamajanduste vajadusel, vaesusevastase võitluse kohustusel, aluslepingu sotsiaal-, tööhõive- ja tervishoiupoliitika peatükkidel, sotsiaalsel ühtekuuluvusel ning konkurentsi üldeeskirjadel vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 3. Sotsiaalpoliitiline eesmärk vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 151 on muu hulgas edendada tööhõivet, parandada elamistingimusi, tagada piisav sotsiaalkaitse ja võidelda sotsiaalse tõrjutuse vastu. Euroopa sotsiaalmudel on ainulaadse, väärtustel ja kuultuuril põhineva ühenduse väljendus (3), mis ühendab demokraatia ja õigusriigi põhimõtte sotsiaalse vastutuse ja solidaarsusega. Komitee tahaks muuta selle mudeli tugevamaks ja jätkusuutlikumaks. |
| --- | --- |

2.1.

Euroopa sotsiaalpoliitika põhineb muu hulgas inimõigustel, maailmasõdadest saadud õppetundidel (2), aluslepingus kinnitatud sotsiaalse turumajanduse põhimõttel, strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidel, produktiivsemate rahvamajanduste vajadusel, vaesusevastase võitluse kohustusel, aluslepingu sotsiaal-, tööhõive- ja tervishoiupoliitika peatükkidel, sotsiaalsel ühtekuuluvusel ning konkurentsi üldeeskirjadel vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 3. Sotsiaalpoliitiline eesmärk vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 151 on muu hulgas edendada tööhõivet, parandada elamistingimusi, tagada piisav sotsiaalkaitse ja võidelda sotsiaalse tõrjutuse vastu. Euroopa sotsiaalmudel on ainulaadse, väärtustel ja kuultuuril põhineva ühenduse väljendus (3), mis ühendab demokraatia ja õigusriigi põhimõtte sotsiaalse vastutuse ja solidaarsusega. Komitee tahaks muuta selle mudeli tugevamaks ja jätkusuutlikumaks.

| 2.2. | Komitee on veendunud, et sotsiaalpoliitika peab olema nii omaette õigusena kui ka majanduskasvu ja tööhõive jätkusuutliku edendamise vahendina
   (4) ELi poliitika alustala Komitee tervitab tööhõivepoliitikas, koordineerimise teatavates valdkondades ja töökaitse alal juba tehtud edusamme. Sellega kinnitab komitee tõhusa sotsiaalhoolekandesüsteemi kui investeeringu olemust (5) ning osutab puuduliku sotsiaalpoliitika mitteainelistele, sotsiaalsetele ja ainelistele kuludele. Komitee leiab, et tõhusad ja innovatiivsed rahvamajandused ning usaldusväärsed, tõhusad ja tulemuslikud sotsiaalteenused on vastastikuses sõltuvuses. Tänapäevased sotsiaalsüsteemid võivad muuta riikide majandussüsteeme kriisidele vastupidavamaks, pakkuda töövõimalusi ja annavad isegi ebasoodsates oludes olevatele piirkondadele suurt töökohtade loomise potentsiaali (6). Väikesed kulud muu hulgas aktiivsele kaasamisele, tööotsijate tööhõivevõimaluste parandamisele ning laste ja noorte võimaluste parandamisele ei ole kaasaegset tehnoloogia- ja infoühiskonda, demograafilisi arenguid (7) ja sisserännet silmas pidades kuigi jätkusuutlikud konkurentsieelised. Süsteemi arendamisega ühiste põhimõtete alusel saab ELis parandada võrdsete võimaluste tagamist ja konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

2.2.

Komitee on veendunud, et sotsiaalpoliitika peab olema nii omaette õigusena kui ka majanduskasvu ja tööhõive jätkusuutliku edendamise vahendina
   (4) ELi poliitika alustala Komitee tervitab tööhõivepoliitikas, koordineerimise teatavates valdkondades ja töökaitse alal juba tehtud edusamme. Sellega kinnitab komitee tõhusa sotsiaalhoolekandesüsteemi kui investeeringu olemust (5) ning osutab puuduliku sotsiaalpoliitika mitteainelistele, sotsiaalsetele ja ainelistele kuludele. Komitee leiab, et tõhusad ja innovatiivsed rahvamajandused ning usaldusväärsed, tõhusad ja tulemuslikud sotsiaalteenused on vastastikuses sõltuvuses. Tänapäevased sotsiaalsüsteemid võivad muuta riikide majandussüsteeme kriisidele vastupidavamaks, pakkuda töövõimalusi ja annavad isegi ebasoodsates oludes olevatele piirkondadele suurt töökohtade loomise potentsiaali (6). Väikesed kulud muu hulgas aktiivsele kaasamisele, tööotsijate tööhõivevõimaluste parandamisele ning laste ja noorte võimaluste parandamisele ei ole kaasaegset tehnoloogia- ja infoühiskonda, demograafilisi arenguid (7) ja sisserännet silmas pidades kuigi jätkusuutlikud konkurentsieelised. Süsteemi arendamisega ühiste põhimõtete alusel saab ELis parandada võrdsete võimaluste tagamist ja konkurentsivõimet.

| 2.3. | Sotsiaalhoolekande- ja tervishoiusüsteemide ning muude sarnaste süsteemide eesmärk on pakkuda vajalikku sotsiaalset tasakaalu, vähendada vaesust, toetada inimesi elatusvahendite osas ja tagada ühiskonna stabiilsus. Peaaegu iga liidu kodanik vajab mingis oma eluetapis sotsiaalteenuste kaudu pakutavat toetust. Sotsiaalsüsteemid tagavad muu hulgas mõistliku vanaduspensioni ning pakuvad kvalifitseeritud abi muu hulgas hooldust ja abi vajavatele inimestele. |
| --- | --- |

2.3.

Sotsiaalhoolekande- ja tervishoiusüsteemide ning muude sarnaste süsteemide eesmärk on pakkuda vajalikku sotsiaalset tasakaalu, vähendada vaesust, toetada inimesi elatusvahendite osas ja tagada ühiskonna stabiilsus. Peaaegu iga liidu kodanik vajab mingis oma eluetapis sotsiaalteenuste kaudu pakutavat toetust. Sotsiaalsüsteemid tagavad muu hulgas mõistliku vanaduspensioni ning pakuvad kvalifitseeritud abi muu hulgas hooldust ja abi vajavatele inimestele.

| 2.4. | Nii tööandjad kui ka töötajad on huvitatud muu hulgas töö- ja pereelu ühitamisest, tervise parandamisest ja otsustusvabadusest. Professionaalsed sotsiaalteenused parandavad suhtlemis- ja toimetulekuoskusi ja kvalifikatsiooni ning toetavad muu hulgas ka sõltuvusprobleemide korral, kriisiolukorras ning pereliikmete hooldamise ja kasvatamise juures. |
| --- | --- |

2.4.

Nii tööandjad kui ka töötajad on huvitatud muu hulgas töö- ja pereelu ühitamisest, tervise parandamisest ja otsustusvabadusest. Professionaalsed sotsiaalteenused parandavad suhtlemis- ja toimetulekuoskusi ja kvalifikatsiooni ning toetavad muu hulgas ka sõltuvusprobleemide korral, kriisiolukorras ning pereliikmete hooldamise ja kasvatamise juures.

| 2.5. | Komitee märgib, et sotsiaalsüsteemide tõhususe, usaldusväärsuse ja tulemuslikkuse osas valitsevad suured erinevused
   (8). Ühelt poolt on paljudes liikmesriikides olemas hästitoimivad süsteemid, kuid teiselt poolt oleks ühine ühiskondlik arutelu kõigile liikmesriikidele kasulik. Elatusmiinimumi võimaldamine sotsiaaltoetuste abil (minimum income), professionaalsed sotsiaalteenused ning tõhus integreerimine tööturule ja ühiskonda ei ole igal pool tagatud. Eelkõige ei ole sageli tervishoiuteenused kõigile kättesaadavad, näiteks siis, kui ametlikult või mitteametlikult nõutud juurdemakseid ei suudeta tasuda. Professionaalsed teenused, muu hulgas ambulatoorne ravi, tugi puuetega inimestele, kasvatus- ja arenguprobleemide korral ei ole kõikides piirkondades ja liikmesriikides tagatud. Komitee tõdeb, et ka solidaarne rahastamine ja õiguslikud tagatised vajavad kohati parandamist. |
| --- | --- |

2.5.

Komitee märgib, et sotsiaalsüsteemide tõhususe, usaldusväärsuse ja tulemuslikkuse osas valitsevad suured erinevused
   (8). Ühelt poolt on paljudes liikmesriikides olemas hästitoimivad süsteemid, kuid teiselt poolt oleks ühine ühiskondlik arutelu kõigile liikmesriikidele kasulik. Elatusmiinimumi võimaldamine sotsiaaltoetuste abil (minimum income), professionaalsed sotsiaalteenused ning tõhus integreerimine tööturule ja ühiskonda ei ole igal pool tagatud. Eelkõige ei ole sageli tervishoiuteenused kõigile kättesaadavad, näiteks siis, kui ametlikult või mitteametlikult nõutud juurdemakseid ei suudeta tasuda. Professionaalsed teenused, muu hulgas ambulatoorne ravi, tugi puuetega inimestele, kasvatus- ja arenguprobleemide korral ei ole kõikides piirkondades ja liikmesriikides tagatud. Komitee tõdeb, et ka solidaarne rahastamine ja õiguslikud tagatised vajavad kohati parandamist.

| 2.6. | Hiljutises Bertelsmanni Sihtasutuse uuringus (9) toodi esile sotsiaalhoolekandesüsteemide tulemuslikkuse vahelised erinevused, rõhutati vaesuse ja rikkuse murettekitavat arengut ELis ja liikmesriikides ning nõuti, et EL tegeleks sotsiaalpoliitikaga põhjalikumalt. Uuringus näidati, et sotsiaalsüsteem võib olla tõhus ka seal, kus SKP on suhteliselt väike, ning see võib olla puudulik ka riikides, kus SKP on suhteliselt suur. Vaesustendentsid mõjutavad sotsiaalset stabiilsust ja majanduslikku arengut (10). Liikmesriikide vahelise lõhe suurenemise ning murettekitavate poliitiliste suundumuste vastu võitlemiseks tuleks esitada sotsiaalpoliitika alaseid ettepanekuid. |
| --- | --- |

2.6.

Hiljutises Bertelsmanni Sihtasutuse uuringus (9) toodi esile sotsiaalhoolekandesüsteemide tulemuslikkuse vahelised erinevused, rõhutati vaesuse ja rikkuse murettekitavat arengut ELis ja liikmesriikides ning nõuti, et EL tegeleks sotsiaalpoliitikaga põhjalikumalt. Uuringus näidati, et sotsiaalsüsteem võib olla tõhus ka seal, kus SKP on suhteliselt väike, ning see võib olla puudulik ka riikides, kus SKP on suhteliselt suur. Vaesustendentsid mõjutavad sotsiaalset stabiilsust ja majanduslikku arengut (10). Liikmesriikide vahelise lõhe suurenemise ning murettekitavate poliitiliste suundumuste vastu võitlemiseks tuleks esitada sotsiaalpoliitika alaseid ettepanekuid.

| 2.7. | Liikmesriikidele antavate kriisipoliitika kohaste soovituste sisulisi aluseid tuleks parandada. Selle asemel, et tagantjärele humanitaarmeetmeid nõuda, peaks EL järgima ühtseid sotsiaalpoliitilisi põhimõtteid. Pankade riskitehingute kaheldav maksudest rahastatud hüvitamine peaks olema vastutustundlikus tasakaalus investeeringutega sotsiaalsüsteemide toimivusse. Siseturu eeskirjadel näiteks riigiabi ja riigihangete alal on juba praegu märkimisväärne mõju sotsiaalsüsteemidele ja -teenustele, ilma et neid hinnataks selgelt sotsiaalpoliitiliste kriteeriumite alusel. |
| --- | --- |

2.7.

Liikmesriikidele antavate kriisipoliitika kohaste soovituste sisulisi aluseid tuleks parandada. Selle asemel, et tagantjärele humanitaarmeetmeid nõuda, peaks EL järgima ühtseid sotsiaalpoliitilisi põhimõtteid. Pankade riskitehingute kaheldav maksudest rahastatud hüvitamine peaks olema vastutustundlikus tasakaalus investeeringutega sotsiaalsüsteemide toimivusse. Siseturu eeskirjadel näiteks riigiabi ja riigihangete alal on juba praegu märkimisväärne mõju sotsiaalsüsteemidele ja -teenustele, ilma et neid hinnataks selgelt sotsiaalpoliitiliste kriteeriumite alusel.

| 2.8. | Arvestades aluslepingus sisalduvat sotsiaalset turumajandust
   (11) käsitlevat uut eesmärki, peaks ühtse turu poliitikat täiendama sotsiaalsete elementidega (12). Komitee kordab hiljutisi üleskutseid (13) ning innustab komisjoni ja Euroopa Ülemkogu täpsustama ja rakendama sotsiaalpoliitika alaseid avaldusi (14). |
| --- | --- |

2.8.

Arvestades aluslepingus sisalduvat sotsiaalset turumajandust
   (11) käsitlevat uut eesmärki, peaks ühtse turu poliitikat täiendama sotsiaalsete elementidega (12). Komitee kordab hiljutisi üleskutseid (13) ning innustab komisjoni ja Euroopa Ülemkogu täpsustama ja rakendama sotsiaalpoliitika alaseid avaldusi (14).

| 2.9. | Euroopa sotsiaalpoliitika uus faas võiks tugineda näiteks järgmistele ettevalmistustele: nõukogu nõudis juba 1992. aastal garanteeritud miinimumsissetulekut (15). Ta koostas 2000. aastal sotsiaalmeetmete kava. Euroopa Sotsiaalharta artikliga 12 kohustatakse liikmesriike kehtestama sotsiaalkaitsesüsteem. ELi aluslepingud sisaldavad sotsiaalse ühtekuuluvuse ja üldhuviteenuste kaitse eesmärke (16). Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) (17) on avaldanud sotsiaalsüsteemide põhistandardid. Praegune ELi sotsiaalpoliitika valge raamat on pärit 1994. aastast. EL tasandil kehtib õigus piisavatele elatusvahenditele
   (18). ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis on kehtestatud olulised standardid. |
| --- | --- |

2.9.

Euroopa sotsiaalpoliitika uus faas võiks tugineda näiteks järgmistele ettevalmistustele: nõukogu nõudis juba 1992. aastal garanteeritud miinimumsissetulekut (15). Ta koostas 2000. aastal sotsiaalmeetmete kava. Euroopa Sotsiaalharta artikliga 12 kohustatakse liikmesriike kehtestama sotsiaalkaitsesüsteem. ELi aluslepingud sisaldavad sotsiaalse ühtekuuluvuse ja üldhuviteenuste kaitse eesmärke (16). Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) (17) on avaldanud sotsiaalsüsteemide põhistandardid. Praegune ELi sotsiaalpoliitika valge raamat on pärit 1994. aastast. EL tasandil kehtib õigus piisavatele elatusvahenditele
   (18). ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis on kehtestatud olulised standardid.

| 2.10. | Komitee nõuab oma arvamuses SOC/482, nagu ka Euroopa Parlament (19) ja Regioonide Komitee (20) ning mitmed organisatsioonid, piisava miinimumsissetuleku kehtestamist (21). Komitee tõstatas muu hulgas aktiivselt sotsiaalteenuste, sotsiaalsete ettevõtete, sotsiaalsete investeeringute, tööhõive, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 9, noortealgatuse, majanduspoliitika juhtimise ja üldhuviteenuste teemad. Käesolev arvamus on peale selle seotud paljude Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning teiste ELi institutsioonide dokumentidega, millele kõigile ükshaaval viidata ei ole võimalik. |
| --- | --- |

2.10.

Komitee nõuab oma arvamuses SOC/482, nagu ka Euroopa Parlament (19) ja Regioonide Komitee (20) ning mitmed organisatsioonid, piisava miinimumsissetuleku kehtestamist (21). Komitee tõstatas muu hulgas aktiivselt sotsiaalteenuste, sotsiaalsete ettevõtete, sotsiaalsete investeeringute, tööhõive, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 9, noortealgatuse, majanduspoliitika juhtimise ja üldhuviteenuste teemad. Käesolev arvamus on peale selle seotud paljude Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning teiste ELi institutsioonide dokumentidega, millele kõigile ükshaaval viidata ei ole võimalik.

3.   Üldised märkused: arvamuse eesmärgid ja sisu

| 3.1. | Käesolevas arvamuses käsitleb komitee vajalikust sotsiaalpoliitika tegevuskavast ainult osa: sotsiaalhoolekande ja sotsiaalse kaitse, samuti sotsiaalkindlustuse ja tervishoiusüsteemide tõhususe ja usaldusväärsuse parandamine. Komitee käsitleb sotsiaalhoolekannet, mida rahastatakse tervikuna või osaliselt maksudest või sotsiaalkindlustussüsteemi vahenditest ning mis kuulub vastavalt sotsiaalõigusele ja sotsiaalpoliitilistele kokkulepetele kontrollitaval viisil avaliku sotsiaalpoliitilise vastutuse valdkonda. Sotsiaaltoetuse või -teenuse pakkuja liik ei ole sealjuures oluline. Sotsiaaltoetusi või -teenuseid käesoleva arvamuse tähenduses võivad pakkuda riiklikud ja kohalikud omavalitsused, sotsiaalkindlustusseltsid, sõltumatud sotsiaalsed ettevõtted, heategevusorganisatsioonid ja mitmesuguste õiguslike vormidega ettevõtted. Kõigi sellise abi andjaid käsitletakse siin kui sotsiaalteenuste pakkujaid, kui nad sotsiaalteenuseid ise osutavad. „Sotsiaaltoetused ja -teenused” hõlmavad siinkohal kõiki toetuse vorme, muu hulgas teenuseid ja rahalisi toetusi sotsiaal- ja tervishoiusektoris. Sotsiaalkindlustuse all mõistetakse ühiseid ja/või seaduslikke sotsiaalkindlustusseltse ja/või vastastikuseid kindlustusseltse, mis täidavad sotsiaalõiguses või ühiselt korraldatud süsteemides sotsiaalse kaitse otstarvet. |
| --- | --- |

3.1.

Käesolevas arvamuses käsitleb komitee vajalikust sotsiaalpoliitika tegevuskavast ainult osa: sotsiaalhoolekande ja sotsiaalse kaitse, samuti sotsiaalkindlustuse ja tervishoiusüsteemide tõhususe ja usaldusväärsuse parandamine. Komitee käsitleb sotsiaalhoolekannet, mida rahastatakse tervikuna või osaliselt maksudest või sotsiaalkindlustussüsteemi vahenditest ning mis kuulub vastavalt sotsiaalõigusele ja sotsiaalpoliitilistele kokkulepetele kontrollitaval viisil avaliku sotsiaalpoliitilise vastutuse valdkonda. Sotsiaaltoetuse või -teenuse pakkuja liik ei ole sealjuures oluline. Sotsiaaltoetusi või -teenuseid käesoleva arvamuse tähenduses võivad pakkuda riiklikud ja kohalikud omavalitsused, sotsiaalkindlustusseltsid, sõltumatud sotsiaalsed ettevõtted, heategevusorganisatsioonid ja mitmesuguste õiguslike vormidega ettevõtted. Kõigi sellise abi andjaid käsitletakse siin kui sotsiaalteenuste pakkujaid, kui nad sotsiaalteenuseid ise osutavad. „Sotsiaaltoetused ja -teenused” hõlmavad siinkohal kõiki toetuse vorme, muu hulgas teenuseid ja rahalisi toetusi sotsiaal- ja tervishoiusektoris. Sotsiaalkindlustuse all mõistetakse ühiseid ja/või seaduslikke sotsiaalkindlustusseltse ja/või vastastikuseid kindlustusseltse, mis täidavad sotsiaalõiguses või ühiselt korraldatud süsteemides sotsiaalse kaitse otstarvet.

| 3.2. | Sotsiaalsüsteemide, sotsiaaltoetuse vormide, mõistete ja kontseptsioonide mitmekesisus eeldab sotsiaalpoliitika üle peetavates aruteludes ja tõlkimisel erilist tähelepanelikkust. Liikmesriikide sotsiaalsüsteemid vastavad nende sotsiaalpoliitikale, kultuurile ja ajaloole. Neid tuleks edasi arendada Euroopa sotsiaalmudeliga kooskõlas. Eri süsteemide ning vajalike ühiste põhimõtete vahel on vaja luua mõistlik tasakaal (22). |
| --- | --- |

3.2.

Sotsiaalsüsteemide, sotsiaaltoetuse vormide, mõistete ja kontseptsioonide mitmekesisus eeldab sotsiaalpoliitika üle peetavates aruteludes ja tõlkimisel erilist tähelepanelikkust. Liikmesriikide sotsiaalsüsteemid vastavad nende sotsiaalpoliitikale, kultuurile ja ajaloole. Neid tuleks edasi arendada Euroopa sotsiaalmudeliga kooskõlas. Eri süsteemide ning vajalike ühiste põhimõtete vahel on vaja luua mõistlik tasakaal (22).

| 3.3. | EL peaks looma ühise foorumi sotsiaalpoliitika arutamiseks, tänapäevaste standardite väljatöötamiseks ja algatustega esinemiseks. EL peaks edendama lähenemist sotsiaalkaitsesüsteemide edasiarendamisel. Sotsiaalsed põhimõtted võiksid olla sisuline alus komisjoni soovitustele, eelkõige Euroopa poolaasta, strateegia „Euroopa 2020”, avatud koordinatsiooni meetodi ja sotsiaalse mõju hindamise raames vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 9 (23). Sellised põhimõtted peaksid olema ka sisuliseks aluseks kohustuslikule minimaalsele sotsiaalkaitsele ning ELi organite tegevusele ja juhtimisele (24), eelkõige kriisiohjamise, eelarve kontrolli ja majanduspoliitilise juhtimine juures. |
| --- | --- |

3.3.

EL peaks looma ühise foorumi sotsiaalpoliitika arutamiseks, tänapäevaste standardite väljatöötamiseks ja algatustega esinemiseks. EL peaks edendama lähenemist sotsiaalkaitsesüsteemide edasiarendamisel. Sotsiaalsed põhimõtted võiksid olla sisuline alus komisjoni soovitustele, eelkõige Euroopa poolaasta, strateegia „Euroopa 2020”, avatud koordinatsiooni meetodi ja sotsiaalse mõju hindamise raames vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 9 (23). Sellised põhimõtted peaksid olema ka sisuliseks aluseks kohustuslikule minimaalsele sotsiaalkaitsele ning ELi organite tegevusele ja juhtimisele (24), eelkõige kriisiohjamise, eelarve kontrolli ja majanduspoliitilise juhtimine juures.

| 3.4. | Tuleb hinnata sotsiaalsüsteemide jätkusuutlikkust. Sotsiaalteenused tuleks nende kontseptuaalset iseseisvust säilitades siduda demokraatlikult õiguspäraste üldsuse heaolu puudutavate eesmärkidega. |
| --- | --- |

3.4.

Tuleb hinnata sotsiaalsüsteemide jätkusuutlikkust. Sotsiaalteenused tuleks nende kontseptuaalset iseseisvust säilitades siduda demokraatlikult õiguspäraste üldsuse heaolu puudutavate eesmärkidega.

| 3.5. | Sotsiaaltoetuse või -teenuse kodanikele andmise või osutamise üle otsustavad üldjuhul avalikud sotsiaalasutused, sotsiaalkindlustusseltsid või koguni kolmandad osapooled teenuste osutajatena, nt arstid, kes määravad teatud ravi. Sotsiaalhüvitiste andmise otsustamisest lahus tuleb hoida teenuse osutamise või hüvitise maksmise ja selle rahastamise küsimust: muu hulgas on olemas puhtakujulised rahalised maksed kasutajatele koos kohustusega kasutada teatud kvalifitseeritud teenuseid või ilma selle kohustuseta. On olemas sotsiaalteenuste vormid, mida annavad otse kohalikud omavalitsused, muud sotsiaalasutused või sotsiaalkindlustusseltsid. Kui sotsiaalteenuseid osutavad aga sõltumatud pakkujad, siis võib õiguslik suhe ja rahastamine olla väga erinevalt korraldatud: on olemas nt hankesüsteemid, teenuse- ja hüvituskokkulepped sotsiaalteenuste pakkujate ja rahastajate vahel, tagantjärele hüvitamine, tšekisüsteemid ja ühetaolised otsetoetused sotsiaalteenuste pakkujatele, eelkõige konsultatsiooni ja ennetamise jaoks. Lepingu- ja tšekisüsteemide puhul tasub avalik-õiguslik rahastaja sotsiaalse teenuse pakkuja kulud otse vastavalt juhtumite arvule. Kõigi süsteemide puhul tuleks esitada küsimus, kas piisav õiguskaitse ja piisavalt valiku- ja kaasarääkimisvõimalusi kasutajatele on tagatud. |
| --- | --- |

3.5.

Sotsiaaltoetuse või -teenuse kodanikele andmise või osutamise üle otsustavad üldjuhul avalikud sotsiaalasutused, sotsiaalkindlustusseltsid või koguni kolmandad osapooled teenuste osutajatena, nt arstid, kes määravad teatud ravi. Sotsiaalhüvitiste andmise otsustamisest lahus tuleb hoida teenuse osutamise või hüvitise maksmise ja selle rahastamise küsimust: muu hulgas on olemas puhtakujulised rahalised maksed kasutajatele koos kohustusega kasutada teatud kvalifitseeritud teenuseid või ilma selle kohustuseta. On olemas sotsiaalteenuste vormid, mida annavad otse kohalikud omavalitsused, muud sotsiaalasutused või sotsiaalkindlustusseltsid. Kui sotsiaalteenuseid osutavad aga sõltumatud pakkujad, siis võib õiguslik suhe ja rahastamine olla väga erinevalt korraldatud: on olemas nt hankesüsteemid, teenuse- ja hüvituskokkulepped sotsiaalteenuste pakkujate ja rahastajate vahel, tagantjärele hüvitamine, tšekisüsteemid ja ühetaolised otsetoetused sotsiaalteenuste pakkujatele, eelkõige konsultatsiooni ja ennetamise jaoks. Lepingu- ja tšekisüsteemide puhul tasub avalik-õiguslik rahastaja sotsiaalse teenuse pakkuja kulud otse vastavalt juhtumite arvule. Kõigi süsteemide puhul tuleks esitada küsimus, kas piisav õiguskaitse ja piisavalt valiku- ja kaasarääkimisvõimalusi kasutajatele on tagatud.

| 3.6. | Eelkõige sotsiaalkindlustussüsteemide puhul on sotsiaalpartneritel keskne roll. Seega tuleks neid sotsiaalpoliitika põhimõtete kujundamisel esmajärjekorras kaasata. Riigi ja kohaliku omavalitsuse sotsiaalasutustel, sotsiaalkindlustusseltsidel ning sõltumatutel sotsiaalteenuste pakkujatel on oluline roll on muu hulgas ka sotsiaalteenuste osutamisel. Seetõttu tuleks nende esindajaid vastavalt nende pädevusvaldkondadele samuti järjepidevalt kaasata. |
| --- | --- |

3.6.

Eelkõige sotsiaalkindlustussüsteemide puhul on sotsiaalpartneritel keskne roll. Seega tuleks neid sotsiaalpoliitika põhimõtete kujundamisel esmajärjekorras kaasata. Riigi ja kohaliku omavalitsuse sotsiaalasutustel, sotsiaalkindlustusseltsidel ning sõltumatutel sotsiaalteenuste pakkujatel on oluline roll on muu hulgas ka sotsiaalteenuste osutamisel. Seetõttu tuleks nende esindajaid vastavalt nende pädevusvaldkondadele samuti järjepidevalt kaasata.

| 3.7. | Arvestades, et vaja on saavutada mõistlik tasakaal liikmesriikide pädevuste ja ühiste Euroopa väärtuste ning ELis toimiva õiglase konkurentsi vahel, peaksid järgmised põhimõtted andma sisulist hoogu juurde edasistele sotsiaalpoliitilistele sammudele Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

3.7.

Arvestades, et vaja on saavutada mõistlik tasakaal liikmesriikide pädevuste ja ühiste Euroopa väärtuste ning ELis toimiva õiglase konkurentsi vahel, peaksid järgmised põhimõtted andma sisulist hoogu juurde edasistele sotsiaalpoliitilistele sammudele Euroopa Liidus.

4.   Sotsiaalhoolekandesüsteemide põhimõtted

| 4.1. | Minimaalse kaitse põhimõte: põhilise täiendava sotsiaaltoetuse tagamine muu hulgas toimetuleku tagamiseks inimestele, kellel puudub nt tööhõivest või pensionist või muudest sotsiaaltoetuse vormidest laekuv piisav sissetulek. See tähendab, et tuleb välja töötada põhiliste sotsiaaltoetuse vormide ühised näitajad (25). Toimetulekutoetus peaks katma vähemalt tegelikud kulutused toidule, eluasemele, riietusele, veele, elektrile ja esmastele tervishoiuteenustele. |
| --- | --- |

4.1.

Minimaalse kaitse põhimõte: põhilise täiendava sotsiaaltoetuse tagamine muu hulgas toimetuleku tagamiseks inimestele, kellel puudub nt tööhõivest või pensionist või muudest sotsiaaltoetuse vormidest laekuv piisav sissetulek. See tähendab, et tuleb välja töötada põhiliste sotsiaaltoetuse vormide ühised näitajad (25). Toimetulekutoetus peaks katma vähemalt tegelikud kulutused toidule, eluasemele, riietusele, veele, elektrile ja esmastele tervishoiuteenustele.

| 4.2. | Vajaduse põhimõte: tänapäevaste, professionaalsete sotsiaal- ja tervishoiuteenuste väljatöötamine erinevate probleemide lahendamiseks: muu hulgas peredele, puuetega inimestele, haigetele, töötutele, üksikvanematele, lastele, omastehooldajatele, pagulastele, arenguprobleemidega noortele (26), kasvatusprobleemidega lapsevanematele ning koduhoolduse ja teiste majapidamisteenuste (27), võlanõustamise (28), sõltuvusprobleemide, kodutuse ja psühholoogiliste probleemide jaoks. Tõhusate sotsiaalteenuste hulka kuuluvad nõustamine, hooldamine, juhendamine, saatmine, põetamine, arendamine ja kasvatamine, ravi ja teraapia (29). Kuna töötuse põhjused on mitmesugused ning vaesusesse langemist tuleks vältida, siis on mõistlik õiguslikult tagatud ja aktiivsete tööturumeetmete abil toetada kiiret tagasipöördumist tööturule ja tagada kuni tööturule naasmiseni inimväärne toetus kõigile tööotsijatele, iseäranis esimest töökohta ootavatele noortele töötajatele või naistele, kes soovivad pärast pikka karjääripausi tööle naasta. |
| --- | --- |

4.2.

Vajaduse põhimõte: tänapäevaste, professionaalsete sotsiaal- ja tervishoiuteenuste väljatöötamine erinevate probleemide lahendamiseks: muu hulgas peredele, puuetega inimestele, haigetele, töötutele, üksikvanematele, lastele, omastehooldajatele, pagulastele, arenguprobleemidega noortele (26), kasvatusprobleemidega lapsevanematele ning koduhoolduse ja teiste majapidamisteenuste (27), võlanõustamise (28), sõltuvusprobleemide, kodutuse ja psühholoogiliste probleemide jaoks. Tõhusate sotsiaalteenuste hulka kuuluvad nõustamine, hooldamine, juhendamine, saatmine, põetamine, arendamine ja kasvatamine, ravi ja teraapia (29). Kuna töötuse põhjused on mitmesugused ning vaesusesse langemist tuleks vältida, siis on mõistlik õiguslikult tagatud ja aktiivsete tööturumeetmete abil toetada kiiret tagasipöördumist tööturule ja tagada kuni tööturule naasmiseni inimväärne toetus kõigile tööotsijatele, iseäranis esimest töökohta ootavatele noortele töötajatele või naistele, kes soovivad pärast pikka karjääripausi tööle naasta.

| 4.3. | Konkreetse määratletuse põhimõte: sotsiaaltoetustele ja -teenustele selgete sotsiaalpoliitiliste eesmärkide seadmine, nt võrdsed võimalused ja põlvkondade võrdsus, aktiivne kaasamine, halvemuste heastamine, töö- ja pereelu ühitamine, kaitse riskide vastu inimese elus, ennetamine, sekkumine kriisi korral, tööhõives ja ühiskondlikus elus osalemine, materiaalne vanaduspension, mõjuvõimu suurendamine jne. Sellega on seotud sotsiaaltoetuste ja -teenuste liikide sotsiaalõiguslik määratlus: kas rahaline või mitterahaline, ambulatoorne, statsionaarne jne. Sealjuures tuleb leida tasakaal kasutaja enesemääramisõiguse ja sotsiaalabi tõhususe eesmärgi vahel. |
| --- | --- |

4.3.

Konkreetse määratletuse põhimõte: sotsiaaltoetustele ja -teenustele selgete sotsiaalpoliitiliste eesmärkide seadmine, nt võrdsed võimalused ja põlvkondade võrdsus, aktiivne kaasamine, halvemuste heastamine, töö- ja pereelu ühitamine, kaitse riskide vastu inimese elus, ennetamine, sekkumine kriisi korral, tööhõives ja ühiskondlikus elus osalemine, materiaalne vanaduspension, mõjuvõimu suurendamine jne. Sellega on seotud sotsiaaltoetuste ja -teenuste liikide sotsiaalõiguslik määratlus: kas rahaline või mitterahaline, ambulatoorne, statsionaarne jne. Sealjuures tuleb leida tasakaal kasutaja enesemääramisõiguse ja sotsiaalabi tõhususe eesmärgi vahel.

| 4.4. | Juurdepääsu põhimõte: kohapealse, õigeaegse, rahalise ja diskrimineerimisvaba juurdepääsu tagamine sotsiaalhoolekandele ja eriti sotsiaalteenustele. Solidaarne ja jätkusuutlik rahastamine, teenuste pakkumise läbipaistvus ja konkreetne õiguslik tagatis koos kohtumenetluse ja kaebuste esitamise võimalustega soodustavad juurdepääsu. Võimalik juurdemaksmise kohustus peaks olema sotsiaalselt tasakaalustatud ega tohiks mõjuda juurdepääsupiiranguna. Konkreetse abivajaduse bürokraatlik kontrollimine võib teatud liiki sotsiaalabi puhul (näiteks abi sõltuvuse või psühhosotsiaalsete probleemide korral) olla kontraproduktiivne. Kasutajatele tuleks aktiivselt pakkuda eeskätt nõustamis- ja ennetusteenuseid. |
| --- | --- |

4.4.

Juurdepääsu põhimõte: kohapealse, õigeaegse, rahalise ja diskrimineerimisvaba juurdepääsu tagamine sotsiaalhoolekandele ja eriti sotsiaalteenustele. Solidaarne ja jätkusuutlik rahastamine, teenuste pakkumise läbipaistvus ja konkreetne õiguslik tagatis koos kohtumenetluse ja kaebuste esitamise võimalustega soodustavad juurdepääsu. Võimalik juurdemaksmise kohustus peaks olema sotsiaalselt tasakaalustatud ega tohiks mõjuda juurdepääsupiiranguna. Konkreetse abivajaduse bürokraatlik kontrollimine võib teatud liiki sotsiaalabi puhul (näiteks abi sõltuvuse või psühhosotsiaalsete probleemide korral) olla kontraproduktiivne. Kasutajatele tuleks aktiivselt pakkuda eeskätt nõustamis- ja ennetusteenuseid.

| 4.5. | Proportsionaalsuse põhimõte: sotsiaaltoetus või -teenus peab liigi ja ulatuse mõttes olema sobiv ja vajalik. Otsustamisõiguse ja sotsiaalõigusnormide juures tuleks seda arvesse võtta. Sotsiaaltoetuse või -teenuse ressursikulu ja eeldatav tulemus peaksid olema omavahel mõistlikult proportsionaalses suhtes. Kodaniku õiguslik kohustus sotsiaalabi kasutada või muul viisil toimida, õiguste ja kohustuste suhe ning sekkumine põhiõigustesse peaksid samuti olema vastavuses proportsionaalsuse põhimõttega. |
| --- | --- |

4.5.

Proportsionaalsuse põhimõte: sotsiaaltoetus või -teenus peab liigi ja ulatuse mõttes olema sobiv ja vajalik. Otsustamisõiguse ja sotsiaalõigusnormide juures tuleks seda arvesse võtta. Sotsiaaltoetuse või -teenuse ressursikulu ja eeldatav tulemus peaksid olema omavahel mõistlikult proportsionaalses suhtes. Kodaniku õiguslik kohustus sotsiaalabi kasutada või muul viisil toimida, õiguste ja kohustuste suhe ning sekkumine põhiõigustesse peaksid samuti olema vastavuses proportsionaalsuse põhimõttega.

| 4.6. | Solidaarsuse põhimõte: sotsiaaltoetuste ja -teenuste rahastamine peaks põhinema peamiselt solidaarsetel sotsiaalkindlustussüsteemidel ning õiglastel ja solidaarsetel maksusüsteemidel. Solidaarne rahastamine peaks hõlmama, kui vähegi võimalik, kõiki ühiskondlikke rühmasid ja sotsiaalseid kihte. See tugevdaks rahastamise usaldusväärsust, vastuvõetavust ja jätkusuutlikkust. Deklareerimata töö (30) ja maksudest kõrvalehoidumine kahjustab sotsiaalsüsteeme. Tänu demograafilisele ja majandusarengule võib olla mõistlik kõigi tululiikide, sh kapitalitulu kaasamine. Maksu- ja rahastamissüsteemide parem koordineerimine ELis võib aidata parandada rahastamise aluseid. Erasektori investeeringud, annetused, ühiskondlik ja kirikukoguduste töö ning sihtasutuste kaudu rahastamine on tavapärasele rahastamisele teretulnud täiendused, kuid nad ei saa tagada õiguspäraseid nõudeid ega taristuid. |
| --- | --- |

4.6.

Solidaarsuse põhimõte: sotsiaaltoetuste ja -teenuste rahastamine peaks põhinema peamiselt solidaarsetel sotsiaalkindlustussüsteemidel ning õiglastel ja solidaarsetel maksusüsteemidel. Solidaarne rahastamine peaks hõlmama, kui vähegi võimalik, kõiki ühiskondlikke rühmasid ja sotsiaalseid kihte. See tugevdaks rahastamise usaldusväärsust, vastuvõetavust ja jätkusuutlikkust. Deklareerimata töö (30) ja maksudest kõrvalehoidumine kahjustab sotsiaalsüsteeme. Tänu demograafilisele ja majandusarengule võib olla mõistlik kõigi tululiikide, sh kapitalitulu kaasamine. Maksu- ja rahastamissüsteemide parem koordineerimine ELis võib aidata parandada rahastamise aluseid. Erasektori investeeringud, annetused, ühiskondlik ja kirikukoguduste töö ning sihtasutuste kaudu rahastamine on tavapärasele rahastamisele teretulnud täiendused, kuid nad ei saa tagada õiguspäraseid nõudeid ega taristuid.

| 4.7. | Omavastutuse põhimõte: tööotsijaid, ametialase integreerumise raskustega inimesi jne tuleks toetada sotsiaalteenuste ja motiveerimissüsteemide kaudu, et nad saaksid end täielikult või osaliselt omal jõul elatada. Kodanikud peaksid olema täiendavalt kaetud ühiskokkulepete raames, mis täiendavad riiklikke süsteeme ning mis lepitakse kokku ja mida hallatakse kasumit taotlemata. Professionaalne abi kutsekvalifikatsioonide ja isiklike oskuste – näiteks suhtlemisoskuse, sotsiaalsete oskuste ja toimetulekuoskuse – arendamisel on sageli eelduseks piisava omavastutuse ja sotsiaalse vastutuse tekkele. Üksikisikute tervist silmas pidades võivad sotsiaalkindlustussüsteemid võivad ennetavate meetmete, stiimulite ja parema tarbijakaitse kaudu edendada tervislikke eluviise. |
| --- | --- |

4.7.

Omavastutuse põhimõte: tööotsijaid, ametialase integreerumise raskustega inimesi jne tuleks toetada sotsiaalteenuste ja motiveerimissüsteemide kaudu, et nad saaksid end täielikult või osaliselt omal jõul elatada. Kodanikud peaksid olema täiendavalt kaetud ühiskokkulepete raames, mis täiendavad riiklikke süsteeme ning mis lepitakse kokku ja mida hallatakse kasumit taotlemata. Professionaalne abi kutsekvalifikatsioonide ja isiklike oskuste – näiteks suhtlemisoskuse, sotsiaalsete oskuste ja toimetulekuoskuse – arendamisel on sageli eelduseks piisava omavastutuse ja sotsiaalse vastutuse tekkele. Üksikisikute tervist silmas pidades võivad sotsiaalkindlustussüsteemid võivad ennetavate meetmete, stiimulite ja parema tarbijakaitse kaudu edendada tervislikke eluviise.

| 4.8. | Osaluse põhimõte: kõik sotsiaaltoetuse vormid peavad kas üksi või kombinatsioonis koos teiste sotsiaaltoetuse vormidega aitama kaasa kodanike ühiskonnaelus osalemisele. Ühiskonnaelus osalemine hõlmab tööalast, kultuurilist, poliitilist osalust ning osalust ühiskondlikus heaolus. |
| --- | --- |

4.8.

Osaluse põhimõte: kõik sotsiaaltoetuse vormid peavad kas üksi või kombinatsioonis koos teiste sotsiaaltoetuse vormidega aitama kaasa kodanike ühiskonnaelus osalemisele. Ühiskonnaelus osalemine hõlmab tööalast, kultuurilist, poliitilist osalust ning osalust ühiskondlikus heaolus.

| 4.9. | Struktuuripõhimõte: kasutajate, olenevalt süsteemist avalik-õiguslike või sõltumatute sotsiaalteenuste pakkujate, avaliku sektori sotsiaalasutuste või sotsiaalkindlustusseltside vaheliste õiguslike ja rahaliste suhete mõistlik kujundamine Kui sõltumatud sotsiaalteenuste pakkujad on näiteks sotsiaalõiguse eeskirjade ja rahastamise kaudu avalikesse sotsiaalhoolekandesüsteemidesse hõlmatud, siis peaks nende suutlikkus, eelkõige nende rahastamine ja juurdepääs neile vastama siin kirjeldatud põhimõtetele. Need sotsiaalteenused peaksid olema sellisel viisil sotsiaalõiguslikult korraldatud ja solidaarselt rahastatud, et nende pakkujad saaksid kogu elanikkonnale kvaliteetseid sotsiaalteenuseid pakkuda. |
| --- | --- |

4.9.

Struktuuripõhimõte: kasutajate, olenevalt süsteemist avalik-õiguslike või sõltumatute sotsiaalteenuste pakkujate, avaliku sektori sotsiaalasutuste või sotsiaalkindlustusseltside vaheliste õiguslike ja rahaliste suhete mõistlik kujundamine Kui sõltumatud sotsiaalteenuste pakkujad on näiteks sotsiaalõiguse eeskirjade ja rahastamise kaudu avalikesse sotsiaalhoolekandesüsteemidesse hõlmatud, siis peaks nende suutlikkus, eelkõige nende rahastamine ja juurdepääs neile vastama siin kirjeldatud põhimõtetele. Need sotsiaalteenused peaksid olema sellisel viisil sotsiaalõiguslikult korraldatud ja solidaarselt rahastatud, et nende pakkujad saaksid kogu elanikkonnale kvaliteetseid sotsiaalteenuseid pakkuda.

| 4.10. | Kasutajate otsustamisõiguse põhimõte: kasutajad ei ole objektid, vaid abi pakkumises osalejad ja õigustatud abisaajad. Mõistlikes rahalistes piirides peaks neil olema valikuvabadus sotsiaalabi eri vormide vahel, nt ambulatoorsete, statsionaarsete ja muude vormide, näiteks koduhoolduse vahel. Asjaomase abi liik oleneb konkreetsest olukorrast, kvalifitseeritud spetsialistide poolt tuvastatud vajadusest professionaalse abi järele ning inimeste soovidest ja kohapealsest olukorrast. Kui sõltumatud sotsiaalteenuste pakkujad on näiteks sotsiaalõiguse eeskirjade ja rahastamise kaudu avalikesse sotsiaalhoolekandesüsteemidesse hõlmatud, siis peaks kasutajatel olema õigus valida eri teenuste vahel. |
| --- | --- |

4.10.

Kasutajate otsustamisõiguse põhimõte: kasutajad ei ole objektid, vaid abi pakkumises osalejad ja õigustatud abisaajad. Mõistlikes rahalistes piirides peaks neil olema valikuvabadus sotsiaalabi eri vormide vahel, nt ambulatoorsete, statsionaarsete ja muude vormide, näiteks koduhoolduse vahel. Asjaomase abi liik oleneb konkreetsest olukorrast, kvalifitseeritud spetsialistide poolt tuvastatud vajadusest professionaalse abi järele ning inimeste soovidest ja kohapealsest olukorrast. Kui sõltumatud sotsiaalteenuste pakkujad on näiteks sotsiaalõiguse eeskirjade ja rahastamise kaudu avalikesse sotsiaalhoolekandesüsteemidesse hõlmatud, siis peaks kasutajatel olema õigus valida eri teenuste vahel.

| 4.11. | Õiguskindluse põhimõte: sotsiaaltoetuse või -teenuse õiguslik tagamine sotsiaalõigusaktide või muude demokraatlikel alustel õiguslike vahenditega liikmesriikides. Selliste eeskirjade sisu peaks hõlmama järgmist: õigused, otsustusõiguse reeglid, kasutajate osaluskohustus, sotsiaaltoetuse või -teenuse eeltingimuste, kaebuse või kohtumenetluse võimaluste, vajadusel avalikke teenuseid osutavate eraettevõtete avaliku kontrolli, kvaliteedieeskirjade ja juurdepääsutagatiste, infrastruktuurikohustuste, rahastamise viisi jne kirjeldus. Kasutajate tagatud õigused ja nõuded peavad vähemalt esmaste sotsiaal- ja tervishoiuteenuste osas olema garanteeritud. Kaalutlusõiguse abil on teatavates sotsiaalhoolekande valdkondades võimalik olusid paremini arvesse võtta. Õiguslikult tuleb kaitsta eeskätt kaitset vajavate isikute huve (31). Sõltumatud sotsiaalteenuste pakkujad vajavad kaitstud õiguslikku staatust ja diskrimineerimisvaba juurdepääsu teenuste osutamisele, juhul kui ei ole tegemist monopoolse olukorraga. Mõnes liikmesriigis toetab põhiseaduses sätestatud sotsiaalriigi nõue sotsiaalpoliitika positsiooni ja tagab esmase sotsiaalabi ka kriisiaegadel. |
| --- | --- |

4.11.

Õiguskindluse põhimõte: sotsiaaltoetuse või -teenuse õiguslik tagamine sotsiaalõigusaktide või muude demokraatlikel alustel õiguslike vahenditega liikmesriikides. Selliste eeskirjade sisu peaks hõlmama järgmist: õigused, otsustusõiguse reeglid, kasutajate osaluskohustus, sotsiaaltoetuse või -teenuse eeltingimuste, kaebuse või kohtumenetluse võimaluste, vajadusel avalikke teenuseid osutavate eraettevõtete avaliku kontrolli, kvaliteedieeskirjade ja juurdepääsutagatiste, infrastruktuurikohustuste, rahastamise viisi jne kirjeldus. Kasutajate tagatud õigused ja nõuded peavad vähemalt esmaste sotsiaal- ja tervishoiuteenuste osas olema garanteeritud. Kaalutlusõiguse abil on teatavates sotsiaalhoolekande valdkondades võimalik olusid paremini arvesse võtta. Õiguslikult tuleb kaitsta eeskätt kaitset vajavate isikute huve (31). Sõltumatud sotsiaalteenuste pakkujad vajavad kaitstud õiguslikku staatust ja diskrimineerimisvaba juurdepääsu teenuste osutamisele, juhul kui ei ole tegemist monopoolse olukorraga. Mõnes liikmesriigis toetab põhiseaduses sätestatud sotsiaalriigi nõue sotsiaalpoliitika positsiooni ja tagab esmase sotsiaalabi ka kriisiaegadel.

| 4.12. | Üldise heaolu eesmärgi põhimõte: iseäranis üldsuse heaolule orienteeritud ja osalussõbralikele ettevõtte-ja organisatsioonivormidele
   (32) nagu mittetulunduslikud organisatsioonid, sotsiaalsed ettevõtted, avalikud teenused, ühingud, teatud liiki sihtasutused ja ühistud, tarbijaorganisatsioonid ja teised kodanikuühiskonna osalejad peaksid kehtima sobivad finantsalased ja õiguslikud tingimused. Selles valdkonnas tegevate kasumit taotlevate ettevõtete rahastamine sotsiaal- või muudest maksudest nõuab põhjalikku sotsiaalpoliitilist arutelu, asjakohast järelevalvet ja vähemalt kasumi jaotamise raamistikku. |
| --- | --- |

4.12.

Üldise heaolu eesmärgi põhimõte: iseäranis üldsuse heaolule orienteeritud ja osalussõbralikele ettevõtte-ja organisatsioonivormidele
   (32) nagu mittetulunduslikud organisatsioonid, sotsiaalsed ettevõtted, avalikud teenused, ühingud, teatud liiki sihtasutused ja ühistud, tarbijaorganisatsioonid ja teised kodanikuühiskonna osalejad peaksid kehtima sobivad finantsalased ja õiguslikud tingimused. Selles valdkonnas tegevate kasumit taotlevate ettevõtete rahastamine sotsiaal- või muudest maksudest nõuab põhjalikku sotsiaalpoliitilist arutelu, asjakohast järelevalvet ja vähemalt kasumi jaotamise raamistikku.

| 4.13. | Läbipaistvuse põhimõte: avaliku sektori vahendite kasutamine sotsiaalteenuste osutajate ja riigiasutuste kaudu peab olema läbipaistev. Õiguslikud alused, sotsiaaltoetuse andmise või -teenuste osutamise ja hangete otsused jne peavad olema kodanikele ligipääsetavad. |
| --- | --- |

4.13.

Läbipaistvuse põhimõte: avaliku sektori vahendite kasutamine sotsiaalteenuste osutajate ja riigiasutuste kaudu peab olema läbipaistev. Õiguslikud alused, sotsiaaltoetuse andmise või -teenuste osutamise ja hangete otsused jne peavad olema kodanikele ligipääsetavad.

| 4.14. | Võrgustumise põhimõte: inimeste igapäevaelu reaalsus, elumuutused, uued perekonnavormid, vananemine ja sisseränne nõuavad integreeritud ja võrgustunud teenuseid
   (33). Segregatsiooni, tõrjutust ja diskrimineerimist tuleks vältida. |
| --- | --- |

4.14.

Võrgustumise põhimõte: inimeste igapäevaelu reaalsus, elumuutused, uued perekonnavormid, vananemine ja sisseränne nõuavad integreeritud ja võrgustunud teenuseid
   (33). Segregatsiooni, tõrjutust ja diskrimineerimist tuleks vältida.

| 4.15. | Võrdsed tingimused: kasutajatel, sotsiaalasutustel ja sotsiaalteenuste pakkujatel peaksid olema õiguslikult sätestatud ja teostatavad õigused ja kohustused. Kui eeskirjade rikkumise eest on ette nähtud sanktsioonid või hüvitiste maksmine, siis peaks see kehtima mitte ainult kasutajatele, vaid ka avaliku sektori sotsiaalasutustele. |
| --- | --- |

4.15.

Võrdsed tingimused: kasutajatel, sotsiaalasutustel ja sotsiaalteenuste pakkujatel peaksid olema õiguslikult sätestatud ja teostatavad õigused ja kohustused. Kui eeskirjade rikkumise eest on ette nähtud sanktsioonid või hüvitiste maksmine, siis peaks see kehtima mitte ainult kasutajatele, vaid ka avaliku sektori sotsiaalasutustele.

| 4.16. | Kvaliteedi põhimõte: sotsiaalteenused peaksid olema seotud kvaliteedi tagamise meetmetega. Vajaduste analüüs ning meetmete kavandamine ja rakendamine peaksid toimuma sotsiaalteaduste poolt tuvastatud faktidele ja eksperthinnangutele toetudes. Isikupõhiseid teenuseid tuleks koolitusmeetmete, professionaalsuse parandamise ning sobivate palga- ja töötingimuste abil kollektiivläbirääkimiste raames tugevdada. Euroopa üldhuviteenuste kvaliteediraamistik (34) võiks olla eeskujuks ELI soovitustele sotsiaalteenuste kohta. Kui see on mõistlik, tuleks täiendavalt edendada vabatahtlike kaasamist ja õpetamist. |
| --- | --- |

4.16.

Kvaliteedi põhimõte: sotsiaalteenused peaksid olema seotud kvaliteedi tagamise meetmetega. Vajaduste analüüs ning meetmete kavandamine ja rakendamine peaksid toimuma sotsiaalteaduste poolt tuvastatud faktidele ja eksperthinnangutele toetudes. Isikupõhiseid teenuseid tuleks koolitusmeetmete, professionaalsuse parandamise ning sobivate palga- ja töötingimuste abil kollektiivläbirääkimiste raames tugevdada. Euroopa üldhuviteenuste kvaliteediraamistik (34) võiks olla eeskujuks ELI soovitustele sotsiaalteenuste kohta. Kui see on mõistlik, tuleks täiendavalt edendada vabatahtlike kaasamist ja õpetamist.

| 4.17. | Koordineerimispõhimõte: piiriüleste sotsiaalhoolekande või sotsiaalkindlustusega seotud olukordadega toimetulekut tuleb parandada. Sealjuures tuleb arvesse võtta rahastajate ning sotsiaal- ja muude maksude maksjate koormustaluvust ning ühiskondliku solidaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet. Vältida tuleb selliste riikide ühepoolset koormamist, kus on hästi toimiv süsteem. |
| --- | --- |

4.17.

Koordineerimispõhimõte: piiriüleste sotsiaalhoolekande või sotsiaalkindlustusega seotud olukordadega toimetulekut tuleb parandada. Sealjuures tuleb arvesse võtta rahastajate ning sotsiaal- ja muude maksude maksjate koormustaluvust ning ühiskondliku solidaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet. Vältida tuleb selliste riikide ühepoolset koormamist, kus on hästi toimiv süsteem.

Brüssel, 17. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  näiteks soovituste rakendamise rangema hindamise ja järelevalve ning struktuurifondide kaudu. (ELT C 170, 5.6.2014, lk 23).

1

(2)  Winston Churchilli 1946. aastal Zürichis peetud kõne „Me peame looma omamoodi Euroopa Ühendriigid”.

2

(3)  Euroopa Liidu põhiõiguste harta, Euroopa sotsiaalharta.

3

(4)  ELT C 143, 22.5.2012, lk 102.

4

(5)  Vrd. COM(2013) 83, 20.2.2013; ELT C 226, 16.7.2014, lk 21.

5

(6)  ELT C 143, 22.5.2012, lk 23; ELT C 271, 19.9.2013, lk 91; ELT C 226, 16.7.2014, lk 21.

6

(7)  ELT C 161, 6.6.2013, lk 27.

7

(8)  Euroopa poolaasta dokumendid, Caritas Europa: Die Zukunft des Wohlfahrtsstaates (Heaoluriigi tulevik), 2012, sotsiaalkaitse platvormi dokumendid.

8

Die Zukunft des Wohlfahrtsstaates (Heaoluriigi tulevik),

(9)  Social Inclusion Monitor Europe (SIM) – Index Report Social Justice in the EU – A Cross-national Comparison, 2014

9

(10)  OECD In It Together („Ühes paadis”), 2015: enamikus riikides on vaeste ja rikaste vaheline lõhe viimase 30 aasta suurim. OECD riikides teenivad praegu 10 % kõige rikkamat inimest 9,6 korda nii palju kui vaeseimad 10 %. 1980ndatel aastatel see suhe 7,1.

10

In It Together

(11)  Nt Friends of Europe, Social Union, 23.3.2015.

11

Social Union

(12)  Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõige 3.

12

(13)  Vt ELi sotsiaalsete investeeringute pakett; KU Leuven „Social Protection at the Top of the international Agenda” 2014; Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee konverents „Strateegia „Euroopa 2020” tõhustamise suunas – Sotsiaalselt kaasavam ja konkurentsivõimelisem Euroopa – Kodanikuühiskonna ettepanekud”4.12.2014; Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Euroopa tegevuskava”, aprill 2014.

13

„Social Protection at the Top of the international Agenda”

„Strateegia „Euroopa 2020” tõhustamise suunas – Sotsiaalselt kaasavam ja konkurentsivõimelisem Euroopa – Kodanikuühiskonna ettepanekud”

„Euroopa tegevuskava”

(14)  Vt nt COM(2014) 902 final, 28.11.2014; missioonikiri komisjoni volinikule Marianne Thyssenile 1.11.2014; Junckeri komisjoni prioriteedid 12.9.2014; Luksemburgi eesistumisperiood ja sotsiaalministrite kohtumine 16.–17.7.2015: Sotsiaalse mõõtme tugevdamine, sotsiaalkaitsekomitee aruanded.

14

final

(15)  Nõukogu 24. juuni 1992. aasta soovitus (EÜT L 245, 26.8.1992, lk 46).

15

(16)  Eriti Euroopa Liidu lepingu artikkel 2 ja artikli 3 lõige 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 2 lõige 3, artiklid 14, 56, 107, 162 jj, 168, 174 ja artikli 175 lõige 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu protokoll 26.

16

(17)  ILO 2012 soovitused; ILO 2014–2015 World Social Protection Report.

17

World Social Protection Report

(18)  ELi põhiõiguste harta artikkel 1 koostoimes artikli 34 lõikega 3.

18

(19)  20. oktoobri 2010. aasta resolutsioon (2010/2039(INI)) (ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 8); 15. novembri 2011. aasta resolutsioon (2010/2039(INI)) (ELT C 153 E, 31.5.2013, lk 57).

19

(20)  http://toad.cor.europa.eu/corwipdetail.aspx?folderpath=ECOS-V%2f012&id=20923.

20

(21)  ELT C 170, 5.6.2014, lk 23.

21

(22)  Selles mõttes on vaja austada liikmesriikide pädevusi luua oma sotsiaalsüsteemid vastavalt Euroopa liidu toimimiselepingu artikli 153 lõikele 4.

22

(23)  Vt Euroopa ametiühingute instituudi konverents „The sovereign debt crisis, the EU and welfare state reform”, 3.2.2015.

23

(24)  Nõukogu eesistujariik esitas 2015. aasta juulis sotsiaalministritele ettepanekud majanduse juhtimise raamistiku sotsiaalse mõõtme kohta.

24

(25)  ELT C 170, 5.6.2014, lk 23.

25

(26)  Arbeitsgemeinschaft für Kinder- und Jugendhilfe, Die europäische Dimension der Kinder- und Jugendwohlfahrt („Laste ja noorte heaolu Euroopa mõõde”), 2015.

26

Die europäische Dimension der Kinder- und Jugendwohlfahrt

(27)  ELT C 12, 15.1.2015, lk 16; ELT C 21, 21.1.2011, lk 39.

27

(28)  ELT C 311, 12.9.2014, lk 38.

28

(29)  Vt Dahme/Wohlfahrt, 2015.

29

(30)  ELT C 458, 19.12.2014, lk 43.

30

(31)  Näiteks lapsed ja noored, lapseootel naised ning abi vajavad ja teovõimetud isikud.

31

(32)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee algatus sotsiaalse ettevõtluse kohta.

32

(33)  Kocher/Welti, 2010.

33

(34)  Vt teatis „Euroopa üldhuviteenuste kvaliteediraamistik Euroopas” (COM(2011) 900 final).

34

final

---

LISA

Arutelu käigus lükati tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioonis tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel siiski vähemalt veerandi antud häältest.

Punkt 1.3

Sotsiaalsete põhimõtete väljatöötamisel eesmärgiga lähendada sotsiaalstandardeid tuleb silmas pidada liikmesriikide ja sotsiaalpartnerite pädevusi ning sotsiaalsüsteemide poliitilisi ja kultuurilisi erinevusi ning tuleks võimalikult palju püüda saavutada konsensust liikmesriikide vahel.

Muudatusettepaneku 1 hääletamise tulemus:

| Poolt: | 105 |
| --- | --- |
| Vastu: | 51 |
| Erapooletuid: | 15 |

Poolt:

105

Vastu:

51

Erapooletuid:

15

Punkt 4.2

Vajaduse põhimõte: tänapäevaste, professionaalsete sotsiaal- ja tervishoiuteenuste väljatöötamine erinevate probleemide lahendamiseks: muu hulgas peredele, puuetega inimestele, haigetele, töötutele, üksikvanematele, lastele, omastehooldajatele, pagulastele, arenguprobleemidega noortele (1), kasvatusprobleemidega lapsevanematele ning koduhoolduse ja teiste majapidamisteenuste (2), võlanõustamise (3), sõltuvusprobleemide, kodutuse ja psühholoogiliste probleemide jaoks. Tõhusate sotsiaalteenuste hulka kuuluvad nõustamine, hooldamine, juhendamine, saatmine, põetamine, arendamine ja kasvatamine, ravi ja teraapia (4). Kuna töötuse põhjused on mitmesugused ning vaesusesse langemist tuleks vältida, siis on mõistlik õiguslikult tagatud ja aktiivsete tööturumeetmete abil toetada kiiret tagasipöördumist tööturule ja orienteeruda rahaliste toetuste osas kuni tööturule naasmiseni muu hulgas senise elatustaseme või sotsiaalmaksude järgi.

Muudatusettepaneku 3 hääletamise tulemus:

| Poolt: | 119 |
| --- | --- |
| Vastu: | 53 |
| Erapooletuid: | 9 |

Poolt:

119

Vastu:

53

Erapooletuid:

9

Punkt 4.4

Juurdepääsu põhimõte: kohapealse, õigeaegse, rahalise ja diskrimineerimisvaba juurdepääsu tagamine sotsiaalhoolekandele ja eriti sotsiaalteenustele. Solidaarne ja jätkusuutlik rahastamine, teenuste pakkumise läbipaistvus ja konkreetne õiguslik tagatis koos kohtumenetluse ja kaebuste esitamise võimalustega soodustavad juurdepääsu. Juurdemaksmise kohustus võib olla mõistlik juhtimiselement. See peaks olema sotsiaalselt tasakaalustatud ega tohiks mõjuda juurdepääsupiiranguna. Konkreetse abivajaduse bürokraatlik kontrollimine võib teatud liiki sotsiaalabi puhul (näiteks abi sõltuvuse või psühhosotsiaalsete probleemide korral) olla kontraproduktiivne. Kasutajatele tuleks aktiivselt pakkuda eeskätt nõustamis- ja ennetusteenuseid.

Muudatusettepaneku 4 hääletamise tulemus:

| Poolt: | 114 |
| --- | --- |
| Vastu: | 59 |
| Erapooletuid: | 13 |

Poolt:

114

Vastu:

59

Erapooletuid:

13

Punkt 4.7

Omavastutuse põhimõte: tööotsijaid, ametialase integreerumise raskustega inimesi jne tuleks toetada sotsiaalteenuste ja motiveerimissüsteemide kaudu, et saaksid end täielikult või osaliselt omal jõul elatada. Kodanikule tuleb pakkuda stiimuleid täiendavaks, jõukohaseks ja ohutuks iseseisvaks äraelamiseks. Professionaalne abi kutsekvalifikatsioonide ja isiklike oskuste –näiteks suhtlemisoskuse, sotsiaalsete oskuste ja toimetulekuoskuse – arendamisel on sageli eelduseks piisava omavastutuse ja sotsiaalse vastutuse tekkele. Ka tervise säilitamine sõltub osaliselt eelkõige isiku omavastutusest. Sotsiaalkindlustussüsteemid võivad ennetavate meetmete, stiimulite motivatsioonimeetmete ja parema tarbijakaitse kaudu edendada tervislikke eluviise.

Muudatusettepaneku 5 hääletamise tulemus:

| Poolt: | 117 |
| --- | --- |
| Vastu: | 62 |
| Erapooletuid: | 11 |

Poolt:

117

Vastu:

62

Erapooletuid:

11

---

(1)  Arbeitsgemeinschaft für Kinder- und Jugendhilfe, Die europäische Dimension der Kinder- und Jugendwohlfahrt („Laste ja noorte heaolu Euroopa mõõde”), 2015.

(2)  ELT C 12, 15.1.2015, lk 16; ELT C 21, 21.1.2011, lk 39.

(3)  ELT. C 311, 12.9.2014, lk 38.

(4)  Vt Dahme/Wohlfahrt, 2015.

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/49

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Mitteformaalse ja informaalse õppimise käigus omandatud oskuste ja kvalifikatsioonide valideerimine – organiseeritud kodanikuühiskonna praktiline panus”

(omaalgatuslik arvamus)

(2016/C 013/09)

| Raportöör: | Pavel TRANTINA |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Marie ZVOLSKÁ |

Raportöör:

Pavel TRANTINA

Kaasraportöör:

Marie ZVOLSKÁ

22. jaanuaril 2015 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Mitteformaalse ja informaalse õppimise käigus omandatud oskuste ja kvalifikatsioonide valideerimine – organiseeritud kodanikuühiskonna praktiline panus”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 17. juunil 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16. ja 17. septembril 2015 (16. septembri 2015 istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 212, erapooletuks jäi 8.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on veendunud, et tähelepanu tuleks pöörata mitteformaalse ja informaalse õppe väljundite kindlakstegemisele, dokumenteerimisele, hindamisele ja lõpuks väärtustamisele võimalikult võrreldaval viisil, mis on arusaadav kõigile asjaosalistele, eriti tööandjatele ja haridusasutustele. |
| --- | --- |

1.1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on veendunud, et tähelepanu tuleks pöörata mitteformaalse ja informaalse õppe väljundite kindlakstegemisele, dokumenteerimisele, hindamisele ja lõpuks väärtustamisele võimalikult võrreldaval viisil, mis on arusaadav kõigile asjaosalistele, eriti tööandjatele ja haridusasutustele.

| 1.2. | Liikmesriigid peaksid andma eri vanuses ja eri kvalifikatsioonitasemega inimestele võimaluse oma mitteformaalse ja informaalse õppe väljundite valideerimiseks. See võib nõuda täiendavat koostööd mitteformaalse ja informaalse õppe pakkujate, ametiasutuste ja muude huvitatud isikute vahel, sealhulgas sellistes küsimustes nagu rahastamine ja tunnustamine. |
| --- | --- |

1.2.

Liikmesriigid peaksid andma eri vanuses ja eri kvalifikatsioonitasemega inimestele võimaluse oma mitteformaalse ja informaalse õppe väljundite valideerimiseks. See võib nõuda täiendavat koostööd mitteformaalse ja informaalse õppe pakkujate, ametiasutuste ja muude huvitatud isikute vahel, sealhulgas sellistes küsimustes nagu rahastamine ja tunnustamine.

| 1.3. | Komitee kutsub üles toetama kõiki sidusrühmi, eriti sotsiaalpartnereid ja muid kodanikuühiskonna organisatsioone, et teavitada selliste oskuste tunnustamise kasulikkusest ja võimaldada neil osaleda aktiivselt riiklike kvalifikatsiooniraamistike koostamisel ja kutsekvalifikatsioonide kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

1.3.

Komitee kutsub üles toetama kõiki sidusrühmi, eriti sotsiaalpartnereid ja muid kodanikuühiskonna organisatsioone, et teavitada selliste oskuste tunnustamise kasulikkusest ja võimaldada neil osaleda aktiivselt riiklike kvalifikatsiooniraamistike koostamisel ja kutsekvalifikatsioonide kindlaksmääramisel.

| 1.4. | Kodanikele tuleb anda asjaomast teavet oskuste tunnustamise kasutegurite kohta ning võimaluste ja mehhanismide kohta, kuidas seda teha. Komitee soovitab liikmesriikidel laiendada niisuguseid suuniseid ja nõustamist pakkuvate asutuste ringi ning kaasata eeskätt tööhõivetalitused, noorsoo teabekeskused, haridusasutused, tööandjad, ametiühingud, karjäärinõustamiskeskused, noorte- ja naisteorganisatsioonid, sisserändajaid ja puudega inimesi toetavad organisatsioonid ning riigiasutused. |
| --- | --- |

1.4.

Kodanikele tuleb anda asjaomast teavet oskuste tunnustamise kasutegurite kohta ning võimaluste ja mehhanismide kohta, kuidas seda teha. Komitee soovitab liikmesriikidel laiendada niisuguseid suuniseid ja nõustamist pakkuvate asutuste ringi ning kaasata eeskätt tööhõivetalitused, noorsoo teabekeskused, haridusasutused, tööandjad, ametiühingud, karjäärinõustamiskeskused, noorte- ja naisteorganisatsioonid, sisserändajaid ja puudega inimesi toetavad organisatsioonid ning riigiasutused.

| 1.5. | Selle eelduseks on hea riiklik õigusraamistik, mille abil tagatakse formaalse õppe ning informaalse ja mitteformaalse õppe käigus saadud tunnistuste võrdväärsus. See asjaolu seab märkimisväärseid nõudmisi valideerimisprotsesside kvaliteedile ning neid protsesse tuleks ka rahaliselt toetada näiteks Euroopa Sotsiaalfondi kaudu. |
| --- | --- |

1.5.

Selle eelduseks on hea riiklik õigusraamistik, mille abil tagatakse formaalse õppe ning informaalse ja mitteformaalse õppe käigus saadud tunnistuste võrdväärsus. See asjaolu seab märkimisväärseid nõudmisi valideerimisprotsesside kvaliteedile ning neid protsesse tuleks ka rahaliselt toetada näiteks Euroopa Sotsiaalfondi kaudu.

| 1.6. | Komitee kutsub haridusasutusi, eriti kutsekeskharidus- ja rakenduskõrgharidusasutusi ning ülikoole üles edendama informaalselt omandatud oskuste ja teadmiste valideerimist. ELil on palju heade tavade näiteid selles valdkonnas ja neid tuleks levitada. |
| --- | --- |

1.6.

Komitee kutsub haridusasutusi, eriti kutsekeskharidus- ja rakenduskõrgharidusasutusi ning ülikoole üles edendama informaalselt omandatud oskuste ja teadmiste valideerimist. ELil on palju heade tavade näiteid selles valdkonnas ja neid tuleks levitada.

| 1.7. | Komitee on veendunud, et kollektiivläbirääkimistel ja sotsiaaldialoogil ametiühingute ja tööandjate vahel võib olla oluline roll mitteformaalse ja informaalse hariduse ning pidevõppe valdkonnas. Selle abil tuleks tegeleda mitteformaalse ja informaalse õppimise tunnustamisega, kuna see on oluline panus arutellu tööalase konkurentsivõime ja vahendite üle selle edendamiseks. |
| --- | --- |

1.7.

Komitee on veendunud, et kollektiivläbirääkimistel ja sotsiaaldialoogil ametiühingute ja tööandjate vahel võib olla oluline roll mitteformaalse ja informaalse hariduse ning pidevõppe valdkonnas. Selle abil tuleks tegeleda mitteformaalse ja informaalse õppimise tunnustamisega, kuna see on oluline panus arutellu tööalase konkurentsivõime ja vahendite üle selle edendamiseks.

| 1.8. | Noorte suurt tööpuudust arvestades tuleb luua võimalused koostööks avaliku ja erasektori tööhõiveasutuste, (eelkõige noorte) vabatahtlike organisatsioonide ja tööandjate vahel. See võib aidata suurendada vabatahtlikes organisatsioonides omandatud mitteformaalse hariduse ja informaalse õppe nähtavust ja teadlikkust selle tähtsuse ja väärtuse kohta ning tugevdada vastastikust usaldust. |
| --- | --- |

1.8.

Noorte suurt tööpuudust arvestades tuleb luua võimalused koostööks avaliku ja erasektori tööhõiveasutuste, (eelkõige noorte) vabatahtlike organisatsioonide ja tööandjate vahel. See võib aidata suurendada vabatahtlikes organisatsioonides omandatud mitteformaalse hariduse ja informaalse õppe nähtavust ja teadlikkust selle tähtsuse ja väärtuse kohta ning tugevdada vastastikust usaldust.

| 1.9. | Toetada tuleb selliste enesehindamisvahendite arendamist ja kasutamist, mis aitavad inimestel kindlaks määrata ja kirjeldada kodanikuühiskonna organisatsioonides osalemise käigus omandatud õpiväljundite olemust. Komitee on juba toetanud Euroopa oskuste passi loomist ja ka vahendit „Europassi kogemused”. Seetõttu on komitee pettunud, et Euroopa Komisjon on Europassi kogemusi käsitleva ettevalmistava töö peatanud, ja kutsub komisjoni üles seda algatust teoks tegema. |
| --- | --- |

1.9.

Toetada tuleb selliste enesehindamisvahendite arendamist ja kasutamist, mis aitavad inimestel kindlaks määrata ja kirjeldada kodanikuühiskonna organisatsioonides osalemise käigus omandatud õpiväljundite olemust. Komitee on juba toetanud Euroopa oskuste passi loomist ja ka vahendit „Europassi kogemused”. Seetõttu on komitee pettunud, et Euroopa Komisjon on Europassi kogemusi käsitleva ettevalmistava töö peatanud, ja kutsub komisjoni üles seda algatust teoks tegema.

2.   Sissejuhatus: mitteformaalne ja informaalne õpe

| 2.1. | Hoolimata praegusest ebasoodsast majanduslikust ja sotsiaalsest olukorrast paljudes ELi riikides, kus isegi formaalne haridus ei taga töökoha leidmist tööturul, on komitee seisukohal, et EL ei saa endale lubada nende varjatud aarete tunnustamata jätmist, mida kujutavad endast mitteformaalsel või informaalsel viisil omandatud kogemused ja oskused. |
| --- | --- |

2.1.

Hoolimata praegusest ebasoodsast majanduslikust ja sotsiaalsest olukorrast paljudes ELi riikides, kus isegi formaalne haridus ei taga töökoha leidmist tööturul, on komitee seisukohal, et EL ei saa endale lubada nende varjatud aarete tunnustamata jätmist, mida kujutavad endast mitteformaalsel või informaalsel viisil omandatud kogemused ja oskused.

| 2.2. | Selline tunnustamine võib pakkuda uusi võimalusi iseäranis teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele inimrühmadele (naised, sisserändajad, noored, eakamad töötajad). Siiski ei tohiks tekitada tühje lootusi, et tunnustatud oskusi on võimalik tööturul kiiresti maksma panna. See nõuab majandus- ja sotsiaalpoliitikat, mis on suunatud rohkem investeeringutele, kvaliteetsete töökohtade loomisele ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohu vähendamisele. Kõnealused poliitikameetmed peavad samas edendama ja toetama haridus-, koolitus- ja ümberõppesüsteemi tugevdamist. |
| --- | --- |

2.2.

Selline tunnustamine võib pakkuda uusi võimalusi iseäranis teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele inimrühmadele (naised, sisserändajad, noored, eakamad töötajad). Siiski ei tohiks tekitada tühje lootusi, et tunnustatud oskusi on võimalik tööturul kiiresti maksma panna. See nõuab majandus- ja sotsiaalpoliitikat, mis on suunatud rohkem investeeringutele, kvaliteetsete töökohtade loomisele ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohu vähendamisele. Kõnealused poliitikameetmed peavad samas edendama ja toetama haridus-, koolitus- ja ümberõppesüsteemi tugevdamist.

| 2.3. | Komitee tugineb selles osas olulisele dokumendile ehk nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitusele mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (1). Soovituses rõhutatakse, et „[m]itteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud õpiväljundite, nimelt teadmiste, oskuste ja pädevuste valideerimine võib mängida olulist rolli tööalase konkurentsivõime ja liikuvuse edendamisel, samuti motivatsiooni suurendamisel elukestvaks õppeks, eelkõige sotsiaal- majanduslikult ebasoodsas olukorras olevate või madala kvalifikatsiooniga inimeste hulgas. [A]sjakohaste teadmiste, oskuste ja pädevuste valideerimine [on] veelgi väärtuslikum panus, mille abil parandada tööturu toimimist, edendada liikuvust ning tõhustada konkurentsivõimet ja suurendada majanduskasvu.” |
| --- | --- |

2.3.

Komitee tugineb selles osas olulisele dokumendile ehk nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitusele mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (1). Soovituses rõhutatakse, et „[m]itteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud õpiväljundite, nimelt teadmiste, oskuste ja pädevuste valideerimine võib mängida olulist rolli tööalase konkurentsivõime ja liikuvuse edendamisel, samuti motivatsiooni suurendamisel elukestvaks õppeks, eelkõige sotsiaal- majanduslikult ebasoodsas olukorras olevate või madala kvalifikatsiooniga inimeste hulgas. [A]sjakohaste teadmiste, oskuste ja pädevuste valideerimine [on] veelgi väärtuslikum panus, mille abil parandada tööturu toimimist, edendada liikuvust ning tõhustada konkurentsivõimet ja suurendada majanduskasvu.”

| 2.4. | Nõukogu seisukoha järgi on määrav tähtsussidusrühmadel, kellel on oluline roll mitteformaalse ja informaalse õppe võimaluste lihtsustamisel ja õppimisega seotud valideerimismenetlustes ning kelle hulka kuuluvad tööandjate liidud, tööandjad, ametiühingud, tööstus-, kaubandus- ja käsitöökojad, kutsekvalifikatsioonide valideerimise protsessiga ning õpiväljundite hindamise ja sertifitseerimisega seotud riigiasutused, tööhõivetalitused, noorteorganisatsioonid, noorsootöötajad, üldhariduse ja kutseõppe pakkujad ning samuti kodanikuühiskonna organisatsioonid. |
| --- | --- |

2.4.

Nõukogu seisukoha järgi on määrav tähtsussidusrühmadel, kellel on oluline roll mitteformaalse ja informaalse õppe võimaluste lihtsustamisel ja õppimisega seotud valideerimismenetlustes ning kelle hulka kuuluvad tööandjate liidud, tööandjad, ametiühingud, tööstus-, kaubandus- ja käsitöökojad, kutsekvalifikatsioonide valideerimise protsessiga ning õpiväljundite hindamise ja sertifitseerimisega seotud riigiasutused, tööhõivetalitused, noorteorganisatsioonid, noorsootöötajad, üldhariduse ja kutseõppe pakkujad ning samuti kodanikuühiskonna organisatsioonid.

| 2.5. | Nagu on märgitud nõukogu 2012. aasta soovituses, peaksid liikmesriigid „kehtestama 2018. aastaks – kooskõlas riigi olukorra ja eripäradega ning nagu nad peavad asjakohaseks – mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise meetmed, mis võimaldavad isikutel






  — | valideerida mitteformaalse ja informaalse õppe käigus, sealhulgas vajaduse korral avatud haridusvahendeid kasutades omandatud oskused, teadmised ja pädevused; |
| --- | --- | --- |

2.5.

Nagu on märgitud nõukogu 2012. aasta soovituses, peaksid liikmesriigid „kehtestama 2018. aastaks – kooskõlas riigi olukorra ja eripäradega ning nagu nad peavad asjakohaseks – mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise meetmed, mis võimaldavad isikutel

—

valideerida mitteformaalse ja informaalse õppe käigus, sealhulgas vajaduse korral avatud haridusvahendeid kasutades omandatud oskused, teadmised ja pädevused;

| — | omandada täielik või – vajaduse korral – osaline kvalifikatsioon valideeritud mitteformaalse ja informaalse õppe kogemuste alusel [–-].” |
| --- | --- |

—

omandada täielik või – vajaduse korral – osaline kvalifikatsioon valideeritud mitteformaalse ja informaalse õppe kogemuste alusel [–-].”

| 2.6. | Nõukogu soovituse kohaselt peaksid liikmesriigid „lisama, kui see on asjakohane, mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise meetmetesse järgmised formatiivsed ja summaarsed elemendid, võimaldades igal isikul kasutada neid kas eraldi või koos, vastavalt tema vajadustele:






  — | isiku mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud õpiväljundite KINDLAKSTEGEMINE; |
| --- | --- | --- |

2.6.

Nõukogu soovituse kohaselt peaksid liikmesriigid „lisama, kui see on asjakohane, mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise meetmetesse järgmised formatiivsed ja summaarsed elemendid, võimaldades igal isikul kasutada neid kas eraldi või koos, vastavalt tema vajadustele:

—

isiku mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud õpiväljundite KINDLAKSTEGEMINE;

| — | isiku mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud õpiväljundite DOKUMENTEERIMINE; |
| --- | --- |

—

isiku mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud õpiväljundite DOKUMENTEERIMINE;

| — | isiku mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud õpiväljundite HINDAMINE; |
| --- | --- |

—

isiku mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud õpiväljundite HINDAMINE;

| — | isiku mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud õpiväljundite hindamise tulemuste SERTIFITSEERIMINE kvalifikatsiooni vormis, kvalifikatsiooni saamiseks vajalike ainepunktide alusel või muul asjakohasel viisil.” |
| --- | --- |

—

isiku mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud õpiväljundite hindamise tulemuste SERTIFITSEERIMINE kvalifikatsiooni vormis, kvalifikatsiooni saamiseks vajalike ainepunktide alusel või muul asjakohasel viisil.”

Üksikisikutele ja organisatsioonidele, kes vastutavad valideerimine algatamise, arendamise, rakendamise ja toimimise eest, koostati 2009. aastal Euroopa suunised mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (2) (ajakohastatud versioon aastast 2015). Asjaomased isikud tegutsevad mitmel tasandil – Euroopa, riigi, sektori ja kohalikul tasandil – ja mitmes valdkonnas – avalikus, era- ja vabatahtlikus sektoris, hariduse ja kutseõppe ning tööturuteenuste valdkonnas. Suuniste eesmärk on täpsustada valideerimise läbiviimise tingimusi ja teavitada sidusrühmi nende võimalustest protsessi eri etappides.

| 2.7. | Komitee on mitmel korral tunnistanud mitteformaalse hariduse kasulikkust ning rõhutanud sellise hariduse tunnustamise tähtsust. Käesolev arvamus on aga esimene kord, kui komitee käsitleb seda teemat kõikehõlmavalt. Arvamuse eesmärk on võtta kokku tööandjate, töötajate ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajate arvamused valideerimise praktilise korra kohta ning pakkuda välja nende seisukohast toimivad lahendused. |
| --- | --- |

2.7.

Komitee on mitmel korral tunnistanud mitteformaalse hariduse kasulikkust ning rõhutanud sellise hariduse tunnustamise tähtsust. Käesolev arvamus on aga esimene kord, kui komitee käsitleb seda teemat kõikehõlmavalt. Arvamuse eesmärk on võtta kokku tööandjate, töötajate ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajate arvamused valideerimise praktilise korra kohta ning pakkuda välja nende seisukohast toimivad lahendused.

3.   Mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud oskused ja pädevused

| 3.1. | Tootmise vähenemine spetsialiseerunud, oskustööjõudu vajavatel tegevusaladel, tehnoloogilised muutused ja teenuste sektori kasv tähendab seda, et 21. sajandi tööandjad panevad suuremat rõhku töötajate isiksusele või horisontaalsetele ja ülekantavatele oskustele. Suureneb ka pidevõppe ning väljaspool haridussüsteemi omandatud teadmiste ja oskuste valideerimise tähtsus. |
| --- | --- |

3.1.

Tootmise vähenemine spetsialiseerunud, oskustööjõudu vajavatel tegevusaladel, tehnoloogilised muutused ja teenuste sektori kasv tähendab seda, et 21. sajandi tööandjad panevad suuremat rõhku töötajate isiksusele või horisontaalsetele ja ülekantavatele oskustele. Suureneb ka pidevõppe ning väljaspool haridussüsteemi omandatud teadmiste ja oskuste valideerimise tähtsus.

| 3.2. | Bathi ülikool ja GHK Consulting korraldasid 2012. aastal Euroopa Noortefoorumi tellimusel uuringu, milles käsitleti noorteorganisatsioonides omandatud mitteformaalse hariduse mõju noorte tööalasele konkurentsivõimele (3). Noorteorganisatsioonid on olulised sellise hariduse pakkujad. Seda tüüpi hariduse andmine noorteorganisatsioonides ei ole esmajoones suunatud tööalase konkurentsivõime parandamisele, kuid nagu uuring näitas, võivad selle käigus saadud oskused aidata seda saavutada. |
| --- | --- |

3.2.

Bathi ülikool ja GHK Consulting korraldasid 2012. aastal Euroopa Noortefoorumi tellimusel uuringu, milles käsitleti noorteorganisatsioonides omandatud mitteformaalse hariduse mõju noorte tööalasele konkurentsivõimele (3). Noorteorganisatsioonid on olulised sellise hariduse pakkujad. Seda tüüpi hariduse andmine noorteorganisatsioonides ei ole esmajoones suunatud tööalase konkurentsivõime parandamisele, kuid nagu uuring näitas, võivad selle käigus saadud oskused aidata seda saavutada.

| 3.3. | Uuringust selgus üldiselt, et oskused, mida tööandjad vajavad, vastavad selgelt neile oskustele, mida mitteformaalse ja informaalse õppe sektor arendab. Kuuest kõige enam nõutud nn pehmest oskusest viis on need, mida arendavad noorteorganisatsioonid – ainus erand on arvutamisoskus. Nn pehmed oskused, mida tööandjad enim vajavad, on suhtlemine, organiseerimine ja planeerimine, otsuste tegemine, meeskonnatöö, usaldusväärsus/iseseisvus ja arvutamisoskus. Neid pehmeid oskusi nähakse eduka töötamise põhioskustena. Samuti edendatakse neis organisatsioonides teatavate isikuomaduste arengut, nii on näiteks isiklik motivatsioon, algatusvõime ja töökus isikuomadused, mis seostuvad usaldusväärsuse/iseseisvuse ja ettevõtlikkusega. |
| --- | --- |

3.3.

Uuringust selgus üldiselt, et oskused, mida tööandjad vajavad, vastavad selgelt neile oskustele, mida mitteformaalse ja informaalse õppe sektor arendab. Kuuest kõige enam nõutud nn pehmest oskusest viis on need, mida arendavad noorteorganisatsioonid – ainus erand on arvutamisoskus. Nn pehmed oskused, mida tööandjad enim vajavad, on suhtlemine, organiseerimine ja planeerimine, otsuste tegemine, meeskonnatöö, usaldusväärsus/iseseisvus ja arvutamisoskus. Neid pehmeid oskusi nähakse eduka töötamise põhioskustena. Samuti edendatakse neis organisatsioonides teatavate isikuomaduste arengut, nii on näiteks isiklik motivatsioon, algatusvõime ja töökus isikuomadused, mis seostuvad usaldusväärsuse/iseseisvuse ja ettevõtlikkusega.

| 3.4. | Informaalsel ja mitteformaalsel viisil õpivad pidevõppe protsessis kõik inimesed. Näiteks arendavad paljud naised (ja mehed) pereküsimuste lahendamisel oskusi, mida saab üle kanda töökohale, iseäranis sotsiaalteenuste vallas. Kui nad peavad koondamise või perega seotud olukorra pärast töökohta vahetama, saavad nad neid teadmisi kasutada uuele tööle üleminekul või – naissoost sisserändajate puhul – oma esimese töökoha leidmisel. Komitee kutsus juba varem liikmesriike üles (4)„kiirendama välismaal omandatud kutsekvalifikatsioonide ja kogemuste tunnustamise menetlusi, võimaldamaks naistel leida töö vastavalt nende oskustele ja ootustele, võttes arvesse asjaolu, et töö teatud sektorites (koristamine, lastehoid, eakate hooldamine, majutus ja toitlustus, põllumajandus jne) võib pakkuda võimalusi madalama kvalifikatsiooniga sisserändajatest naistele eeldusel, et kõnealused sektorid tuuakse välja mitteametlikku töö ulatuse alt, neid professionaliseeritakse ja väärtustatakse ning et naistele pakutakse koolitusi nimetatud valdkondades ja antakse võimalus oma karjääri edendamiseks.” Sotsiaalpartnereid kutsuti üles „lihtsustama kollektiivlepingutes sisserändajatest naiste kvalifikatsioonide tunnustamist”. |
| --- | --- |

3.4.

Informaalsel ja mitteformaalsel viisil õpivad pidevõppe protsessis kõik inimesed. Näiteks arendavad paljud naised (ja mehed) pereküsimuste lahendamisel oskusi, mida saab üle kanda töökohale, iseäranis sotsiaalteenuste vallas. Kui nad peavad koondamise või perega seotud olukorra pärast töökohta vahetama, saavad nad neid teadmisi kasutada uuele tööle üleminekul või – naissoost sisserändajate puhul – oma esimese töökoha leidmisel. Komitee kutsus juba varem liikmesriike üles (4)„kiirendama välismaal omandatud kutsekvalifikatsioonide ja kogemuste tunnustamise menetlusi, võimaldamaks naistel leida töö vastavalt nende oskustele ja ootustele, võttes arvesse asjaolu, et töö teatud sektorites (koristamine, lastehoid, eakate hooldamine, majutus ja toitlustus, põllumajandus jne) võib pakkuda võimalusi madalama kvalifikatsiooniga sisserändajatest naistele eeldusel, et kõnealused sektorid tuuakse välja mitteametlikku töö ulatuse alt, neid professionaliseeritakse ja väärtustatakse ning et naistele pakutakse koolitusi nimetatud valdkondades ja antakse võimalus oma karjääri edendamiseks.” Sotsiaalpartnereid kutsuti üles „lihtsustama kollektiivlepingutes sisserändajatest naiste kvalifikatsioonide tunnustamist”.

| 3.5. | Informaalse ja mitteformaalse õppe edukaks valideerimiseks on oluline rohkem rõhuda õppe väljunditele. Seda on selgesõnaliselt soodustatud ka alates 2004. aastast ELi hariduse, koolituse ja tööhõive poliitilises tegevuskavas. Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse hiljutine uuring (mille aluseks oli 2013.–2015. aastal läbiviidud teadusuuring) näitab, et õpiväljunditele keskendumine muutub kogu Euroopas järjest tähtsamaks – näiteks riiklike kvalifikatsiooniraamistike koostamisel, kutseoskuste kindlaksmääramisel ja kirjeldamisel, õpiväljundite kasutamisel õppekavades ja hindamistes ning valideerimise võrdlusalusena. See peaks suurendama läbipaistvust, asjakohasust ja kvaliteeti ning suurendama avatust mitteformaalsele ja informaalsele haridusele. Praktilisel tasandil on oluline, et õppijatel oleksid selged eesmärgid: see tagab motivatsiooni, võimaldab teha paindlikke õppimisplaane ja suunata fookuse väljundite hindamisele. Samal ajal tuleb parandada õpetamise ja õppimise meetodeid ja protsesse, et tagada hariduse kõrge kvaliteet. |
| --- | --- |

3.5.

Informaalse ja mitteformaalse õppe edukaks valideerimiseks on oluline rohkem rõhuda õppe väljunditele. Seda on selgesõnaliselt soodustatud ka alates 2004. aastast ELi hariduse, koolituse ja tööhõive poliitilises tegevuskavas. Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse hiljutine uuring (mille aluseks oli 2013.–2015. aastal läbiviidud teadusuuring) näitab, et õpiväljunditele keskendumine muutub kogu Euroopas järjest tähtsamaks – näiteks riiklike kvalifikatsiooniraamistike koostamisel, kutseoskuste kindlaksmääramisel ja kirjeldamisel, õpiväljundite kasutamisel õppekavades ja hindamistes ning valideerimise võrdlusalusena. See peaks suurendama läbipaistvust, asjakohasust ja kvaliteeti ning suurendama avatust mitteformaalsele ja informaalsele haridusele. Praktilisel tasandil on oluline, et õppijatel oleksid selged eesmärgid: see tagab motivatsiooni, võimaldab teha paindlikke õppimisplaane ja suunata fookuse väljundite hindamisele. Samal ajal tuleb parandada õpetamise ja õppimise meetodeid ja protsesse, et tagada hariduse kõrge kvaliteet.

| 3.6. | Sellest tulenevalt peaks rõhu asetama mitteformaalse õppe väljundite hindamisele ja registreerimisele viisil, mis on arusaadav kõigile asjaosalistele, eriti tööandjatele ja haridusasutustele. Seejärel saab väljundeid juhul, kui inimesed on sellest huvitatud ja selleks vajalikud tingimused on kehtestatud, tunnustada formaalse hariduse programmidega võrdsetel alustel standardsete kutsekvalifikatsioonidena. |
| --- | --- |

3.6.

Sellest tulenevalt peaks rõhu asetama mitteformaalse õppe väljundite hindamisele ja registreerimisele viisil, mis on arusaadav kõigile asjaosalistele, eriti tööandjatele ja haridusasutustele. Seejärel saab väljundeid juhul, kui inimesed on sellest huvitatud ja selleks vajalikud tingimused on kehtestatud, tunnustada formaalse hariduse programmidega võrdsetel alustel standardsete kutsekvalifikatsioonidena.

4.   Oskuste ja kvalifikatsioonide tunnustamise praktiline väljavaade

4.1.   
  Suunised, eksperditeadmised ja teave

| 4.1.1. | Liikmesriigid peaksid valideerimise protsessi raames tagama, et üksikisikutele ja organisatsioonidele oleksid kättesaadavad teave ja suunised valideerimise kasulikkuse ja selle võimaluste ning asjaomase korra kohta ning et mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist toetavad asjakohased suunised ja nõustamine, mis oleksid kergesti kättesaadavad. |
| --- | --- |

4.1.1.

Liikmesriigid peaksid valideerimise protsessi raames tagama, et üksikisikutele ja organisatsioonidele oleksid kättesaadavad teave ja suunised valideerimise kasulikkuse ja selle võimaluste ning asjaomase korra kohta ning et mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist toetavad asjakohased suunised ja nõustamine, mis oleksid kergesti kättesaadavad.

| 4.1.2. | Mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise meetmed tuleb kehtestada asjakohaselt, arvestades riigi, piirkonna ja/või kohalikke ning sektoripõhiseid vajadusi ja tingimusi. |
| --- | --- |

4.1.2.

Mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise meetmed tuleb kehtestada asjakohaselt, arvestades riigi, piirkonna ja/või kohalikke ning sektoripõhiseid vajadusi ja tingimusi.

| 4.1.3. | Tuleb luua võimalused eri vanuses ja eri kvalifikatsioonitasemega inimeste osalemiseks. See võib nõuda täiendavat koostööd mittetulundussektori, ametiasutuste ja muude huvitatud isikute vahel, sealhulgas sellistes küsimustes nagu rahastamine ja valideerimine. |
| --- | --- |

4.1.3.

Tuleb luua võimalused eri vanuses ja eri kvalifikatsioonitasemega inimeste osalemiseks. See võib nõuda täiendavat koostööd mittetulundussektori, ametiasutuste ja muude huvitatud isikute vahel, sealhulgas sellistes küsimustes nagu rahastamine ja valideerimine.

| 4.1.4. | Inimesi tuleks teavitada vabatahtlikes organisatsioonides püsiva osalemise muust kasust. Isegi lühiajaline osalemine võib oluliselt mõjutada oskuste arengut ja suurendada tööalast konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

4.1.4.

Inimesi tuleks teavitada vabatahtlikes organisatsioonides püsiva osalemise muust kasust. Isegi lühiajaline osalemine võib oluliselt mõjutada oskuste arengut ja suurendada tööalast konkurentsivõimet.

| 4.1.5. | Kooskõlastatult tuleb kaasata ka üldsus ja anda talle asjaomast teavet oskuste valideerimise kasutegurite ning selle tegemise võimaluste ja mehhanismide kohta. Komitee soovitab liikmesriikidel laiendada niisuguseid suuniseid ja nõustamist pakkuvate asutuste ringi ja kaasata eeskätt tööhõivetalitused, noorsoo teabekeskused, haridusasutused, tööandjad, ametiühingud, karjäärinõustamiskeskused, vabatahtlikud organisatsioonid, noorteorganisatsioonid ja riigiasutused. |
| --- | --- |

4.1.5.

Kooskõlastatult tuleb kaasata ka üldsus ja anda talle asjaomast teavet oskuste valideerimise kasutegurite ning selle tegemise võimaluste ja mehhanismide kohta. Komitee soovitab liikmesriikidel laiendada niisuguseid suuniseid ja nõustamist pakkuvate asutuste ringi ja kaasata eeskätt tööhõivetalitused, noorsoo teabekeskused, haridusasutused, tööandjad, ametiühingud, karjäärinõustamiskeskused, vabatahtlikud organisatsioonid, noorteorganisatsioonid ja riigiasutused.

| 4.1.6. | Juhendamine on valideerimisprotsessis oluline ja kasulik – eriti noorte jaoks – kõigil etappidel, alustades kindlaksmääramisest kuni sertifitseerimiseni. See peaks aitama






  — | inimestel määrata kindlaks nende vajadused ja motiveerida neid valideerimisprotsessis osalema; |
| --- | --- | --- |

4.1.6.

Juhendamine on valideerimisprotsessis oluline ja kasulik – eriti noorte jaoks – kõigil etappidel, alustades kindlaksmääramisest kuni sertifitseerimiseni. See peaks aitama

—

inimestel määrata kindlaks nende vajadused ja motiveerida neid valideerimisprotsessis osalema;

| — | luua turvalise keskkonna usalduse suurendamiseks nõustajate vastu – need ei tohiks olla liiga institutsioonilised, et inimesed tunneksid ennast vabalt; |
| --- | --- |

—

luua turvalise keskkonna usalduse suurendamiseks nõustajate vastu – need ei tohiks olla liiga institutsioonilised, et inimesed tunneksid ennast vabalt;

| — | kaasata asjakohaselt teavet valideerimise kui tunnustatud meetodi kohta, mis on suunatud koolitusi läbinud inimestele, kasutades selleks olemasolevat teavet ja nõuandvaid mehhanisme – teisisõnu näidata valideerimist võimaliku teena, tekitamata sealjuures ebarealistlikke ootusi. |
| --- | --- |

—

kaasata asjakohaselt teavet valideerimise kui tunnustatud meetodi kohta, mis on suunatud koolitusi läbinud inimestele, kasutades selleks olemasolevat teavet ja nõuandvaid mehhanisme – teisisõnu näidata valideerimist võimaliku teena, tekitamata sealjuures ebarealistlikke ootusi.

4.2.   
  Sidusrühmade koordineerimine

| 4.2.1. | Nõukogu seisukoha järgi peaksid liikmesriigid „edendama [kõigi] asjaomaste sidusrühmade [koordineerimist ja nende] kaasatust [valideerimise] elementide ja põhimõtete arendamisesse ja rakendamisesse. Selles protsessis osalemise edendamiseks






  — | peaksid tööandjad, noorteorganisatsioonid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid edendama ja hõlbustama töö või vabatahtliku tegevuse kaudu omandatud õpiväljundite kindlaksmääramist ja dokumenteerimist, kasutades selleks asjakohaseid liidu läbipaistvuse tagamise vahendeid, nagu Europassi raamistikus ja Noortepassi alusel loodud vahendid; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Nõukogu seisukoha järgi peaksid liikmesriigid „edendama [kõigi] asjaomaste sidusrühmade [koordineerimist ja nende] kaasatust [valideerimise] elementide ja põhimõtete arendamisesse ja rakendamisesse. Selles protsessis osalemise edendamiseks

—

peaksid tööandjad, noorteorganisatsioonid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid edendama ja hõlbustama töö või vabatahtliku tegevuse kaudu omandatud õpiväljundite kindlaksmääramist ja dokumenteerimist, kasutades selleks asjakohaseid liidu läbipaistvuse tagamise vahendeid, nagu Europassi raamistikus ja Noortepassi alusel loodud vahendid;

| — | peaksid hariduse ja koolituse pakkujad lihtsustama juurdepääsu formaalharidusele ja -koolitusele mitteformaalses ja informaalses õpikeskkonnas omandatud õpiväljundite alusel ning vajaduse ja võimaluse korral tegema erandeid ja/või andma ainepunkte sellises õpikeskkonnas omandatud asjaomaste õpiväljundite eest.” |
| --- | --- |

—

peaksid hariduse ja koolituse pakkujad lihtsustama juurdepääsu formaalharidusele ja -koolitusele mitteformaalses ja informaalses õpikeskkonnas omandatud õpiväljundite alusel ning vajaduse ja võimaluse korral tegema erandeid ja/või andma ainepunkte sellises õpikeskkonnas omandatud asjaomaste õpiväljundite eest.”

| 4.2.2. | Seetõttu peab komitee oluliseks kõigi sidusrühmade, eriti sotsiaalpartnerite ja muude kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamist, et neid saaks teavitada valideerimise kasuteguritest ning et nad saaksid aktiivselt osaleda riiklike kvalifikatsiooniraamistike koostamisel ja kutsekvalifikatsioonide kindlaksmääramisel. Tegutsemine asjaosaliste suhtumise tõelise muutmise nimel võib olla väga keeruline, eriti liikmesriikides, kus seda valdkonda ei peeta prioriteetseks või kus juurdepääsu informaalse või mitteformaalse õppe valideerimisele tegelikult riiklikult ei toetata. Kasulik oleks tagada platvorm/toetus vms neile, kes on selles valdkonnas riiklikul tasandil tehtud jõupingutustes juba edu saavutanud (näiteks katseprojektide kaudu). |
| --- | --- |

4.2.2.

Seetõttu peab komitee oluliseks kõigi sidusrühmade, eriti sotsiaalpartnerite ja muude kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamist, et neid saaks teavitada valideerimise kasuteguritest ning et nad saaksid aktiivselt osaleda riiklike kvalifikatsiooniraamistike koostamisel ja kutsekvalifikatsioonide kindlaksmääramisel. Tegutsemine asjaosaliste suhtumise tõelise muutmise nimel võib olla väga keeruline, eriti liikmesriikides, kus seda valdkonda ei peeta prioriteetseks või kus juurdepääsu informaalse või mitteformaalse õppe valideerimisele tegelikult riiklikult ei toetata. Kasulik oleks tagada platvorm/toetus vms neile, kes on selles valdkonnas riiklikul tasandil tehtud jõupingutustes juba edu saavutanud (näiteks katseprojektide kaudu).

4.3.   
  Valideerimine ning riiklikud kvalifikatsiooniraamistikud ja -süsteemid

| 4.3.1. | Liikmesriigid peaksid võimaldama inimestel omandada täieliku või – vajaduse korral – osalise kvalifikatsiooni valideeritud mitteformaalse ja informaalse õppe kogemuste alusel. Nad peaksid tagama, et valideerimise meetmed on seotud riiklike kvalifikatsiooniraamistikega ja kooskõlas Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga ning et valideerimise meetmed ning formaalharidus- ja koolitussüsteemis kohaldatavad ainepunktisüsteemid, näiteks ECTS ja ECVET, on omavahel kooskõlas. |
| --- | --- |

4.3.1.

Liikmesriigid peaksid võimaldama inimestel omandada täieliku või – vajaduse korral – osalise kvalifikatsiooni valideeritud mitteformaalse ja informaalse õppe kogemuste alusel. Nad peaksid tagama, et valideerimise meetmed on seotud riiklike kvalifikatsiooniraamistikega ja kooskõlas Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga ning et valideerimise meetmed ning formaalharidus- ja koolitussüsteemis kohaldatavad ainepunktisüsteemid, näiteks ECTS ja ECVET, on omavahel kooskõlas.

| 4.3.2. | Iseäranis sotsiaalpartnereid ja muid kodanikuühiskonna organisatsioone tuleks riiklike kvalifikatsiooniraamistike kujundamisse kaasata võimalikult suurel määral ning neid nõuetekohaselt motiveerida. Mitme liikmesriigi kogemus näitab, et valideerimisprotsessi rakendamiseks sektori tasandil tuleb moodustada sektoripõhiste oskuste komiteed ja üksused, kuhu kuuluvad pädevad inimesed. Siis on võimalik koostada kindlaksmääratud valdkondades konkreetsete kutsealade riiklikke standardeid ja kutsekvalifikatsioone. |
| --- | --- |

4.3.2.

Iseäranis sotsiaalpartnereid ja muid kodanikuühiskonna organisatsioone tuleks riiklike kvalifikatsiooniraamistike kujundamisse kaasata võimalikult suurel määral ning neid nõuetekohaselt motiveerida. Mitme liikmesriigi kogemus näitab, et valideerimisprotsessi rakendamiseks sektori tasandil tuleb moodustada sektoripõhiste oskuste komiteed ja üksused, kuhu kuuluvad pädevad inimesed. Siis on võimalik koostada kindlaksmääratud valdkondades konkreetsete kutsealade riiklikke standardeid ja kutsekvalifikatsioone.

4.4.   
  Valideerimise kvaliteedi tagamine

| 4.4.1. | Liikmesriigid peaksid tagama selliste läbipaistvate kvaliteedi tagamise meetmete kehtestamise, mis oleksid kooskõlas kehtivate kvaliteedi tagamise raamistikega, sest seda tüüpi meetmega toetatakse usaldusväärseid, kehtivaid ja asjakohaseid hindamise meetodeid ja vahendeid. See tähendab peamiselt asjakohaseid õigusnorme – valideerimise õigusraamistikku ja tagatisi, mis on saadud Euroopa kvaliteediraamistiku põhjal välja töötatud riiklike kvalifikatsiooniraamistikega kooskõlas oleva sertifitseerimise kaudu. |
| --- | --- |

4.4.1.

Liikmesriigid peaksid tagama selliste läbipaistvate kvaliteedi tagamise meetmete kehtestamise, mis oleksid kooskõlas kehtivate kvaliteedi tagamise raamistikega, sest seda tüüpi meetmega toetatakse usaldusväärseid, kehtivaid ja asjakohaseid hindamise meetodeid ja vahendeid. See tähendab peamiselt asjakohaseid õigusnorme – valideerimise õigusraamistikku ja tagatisi, mis on saadud Euroopa kvaliteediraamistiku põhjal välja töötatud riiklike kvalifikatsiooniraamistikega kooskõlas oleva sertifitseerimise kaudu.

| 4.4.2. | Komitee jaoks tähendab see seda, et formaalse ja informaalse hariduse kaudu või mitteformaalse õppe käigus saadud tunnistustele tuleb tagada võrdsed tingimused. See asjaolu seab märkimisväärseid nõudmisi valideerimisprotsesside kvaliteedile ning neid protsesse tuleks ka rahaliselt toetada näiteks Euroopa Sotsiaalfondi kaudu. |
| --- | --- |

4.4.2.

Komitee jaoks tähendab see seda, et formaalse ja informaalse hariduse kaudu või mitteformaalse õppe käigus saadud tunnistustele tuleb tagada võrdsed tingimused. See asjaolu seab märkimisväärseid nõudmisi valideerimisprotsesside kvaliteedile ning neid protsesse tuleks ka rahaliselt toetada näiteks Euroopa Sotsiaalfondi kaudu.

4.5.   
  Valideerimine haridusasutustes

| 4.5.1. | Haridusasutused on valideerimises kesksel kohal. Nõukogu soovituse kohaselt „peaksid hariduse ja koolituse pakkujad lihtsustama juurdepääsu formaalharidusele ja -koolitusele mitteformaalses ja informaalses õpikeskkonnas omandatud õpiväljundite alusel ning vajaduse korral ja võimalusel tegema erandeid ja/või andma ainepunkte sellises õpikeskkonnas omandatud asjaomaste õpiväljundite eest.” |
| --- | --- |

4.5.1.

Haridusasutused on valideerimises kesksel kohal. Nõukogu soovituse kohaselt „peaksid hariduse ja koolituse pakkujad lihtsustama juurdepääsu formaalharidusele ja -koolitusele mitteformaalses ja informaalses õpikeskkonnas omandatud õpiväljundite alusel ning vajaduse korral ja võimalusel tegema erandeid ja/või andma ainepunkte sellises õpikeskkonnas omandatud asjaomaste õpiväljundite eest.”

| 4.5.2. | Komitee kutsub kõrgkoole üles edendama informaalselt omandatud oskuste ja teadmiste valideerimist. Siinjuures võib näiteks tuua Iirimaa. Iirimaa kõrghariduse riiklikus strateegias aastani 2030 toetatakse kõrghariduse ühiskondlikku suunitlust ning selle kaasamist ühiskonda laiemalt kui kõrghariduse ühte kolmest üksteisega seotud peamisest rollist. See on strateegias määratletud järgmiselt: „koostöö ettevõtjate, kodanikuühiskonna, riigi poliitika, kunsti-, kultuuri- ja spordivaldkonna ning kogukonna ja piirkonna haridusasutustega; see hõlmab järjest enam ka rahvusvahelisse tegevusse kaasamise tähtsustamist” (5). |
| --- | --- |

4.5.2.

Komitee kutsub kõrgkoole üles edendama informaalselt omandatud oskuste ja teadmiste valideerimist. Siinjuures võib näiteks tuua Iirimaa. Iirimaa kõrghariduse riiklikus strateegias aastani 2030 toetatakse kõrghariduse ühiskondlikku suunitlust ning selle kaasamist ühiskonda laiemalt kui kõrghariduse ühte kolmest üksteisega seotud peamisest rollist. See on strateegias määratletud järgmiselt: „koostöö ettevõtjate, kodanikuühiskonna, riigi poliitika, kunsti-, kultuuri- ja spordivaldkonna ning kogukonna ja piirkonna haridusasutustega; see hõlmab järjest enam ka rahvusvahelisse tegevusse kaasamise tähtsustamist” (5).

| 4.5.3. | Siiski ei ole ainult ülikoolid need, kes võivad tunnustada mitteformaalse ja informaalse õppe väljundeid. Näiteks Maltal tunnustatakse 2010. aasta septembris esitatud keskhariduse tunnistuse ja profiili raames mis tahes vormis õppimist keskkooli viie aasta jooksul. Nii formaalse kui ka mitteformaalse õppimise eest antakse ainepunkte, mis julgustavad edasi õppima ja omandama kõrghariduse. |
| --- | --- |

4.5.3.

Siiski ei ole ainult ülikoolid need, kes võivad tunnustada mitteformaalse ja informaalse õppe väljundeid. Näiteks Maltal tunnustatakse 2010. aasta septembris esitatud keskhariduse tunnistuse ja profiili raames mis tahes vormis õppimist keskkooli viie aasta jooksul. Nii formaalse kui ka mitteformaalse õppimise eest antakse ainepunkte, mis julgustavad edasi õppima ja omandama kõrghariduse.

4.6.   
  Valideerimine seoses tööturuga

| 4.6.1. | Nõukogu soovituses rõhutatakse, kui tähtis on valideerimise rakendamine töökohal, ja soovitatakse liikmesriikidel „edenda[d]a [kõigi] asjaomaste sidusrühmade, näiteks tööandjate, ametiühingute, tööstus-, kaubandus- ja käsitöökodade ning kutsekvalifikatsioonide tunnustamise protsessiga seotud riiklike üksuste kaasatust. Tööandjad [peaksid] edendama ja hõlbustama töö [–-] kaudu omandatud õpiväljundite kindlaksmääramist ja dokumenteerimist.” |
| --- | --- |

4.6.1.

Nõukogu soovituses rõhutatakse, kui tähtis on valideerimise rakendamine töökohal, ja soovitatakse liikmesriikidel „edenda[d]a [kõigi] asjaomaste sidusrühmade, näiteks tööandjate, ametiühingute, tööstus-, kaubandus- ja käsitöökodade ning kutsekvalifikatsioonide tunnustamise protsessiga seotud riiklike üksuste kaasatust. Tööandjad [peaksid] edendama ja hõlbustama töö [–-] kaudu omandatud õpiväljundite kindlaksmääramist ja dokumenteerimist.”

| 4.6.2. | Mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimine võib olla kollektiivlepingute osa (nagu Madalmaades). See on suurepärane näide töötajatele valideerimisele juurdepääsu tagamise kohta ja aitab kaasa tõhusale personalijuhtimisele ettevõtetes. Tööandjad peaksid osalema aktiivselt teadmiste, oskuste ja pädevuste hindamises nii töökohal kui ka haridus- ja koolitusprogrammide koostamisel, sest see aitab parandada valideerimise väärtust ja suurendada usaldust selle vastu. |
| --- | --- |

4.6.2.

Mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimine võib olla kollektiivlepingute osa (nagu Madalmaades). See on suurepärane näide töötajatele valideerimisele juurdepääsu tagamise kohta ja aitab kaasa tõhusale personalijuhtimisele ettevõtetes. Tööandjad peaksid osalema aktiivselt teadmiste, oskuste ja pädevuste hindamises nii töökohal kui ka haridus- ja koolitusprogrammide koostamisel, sest see aitab parandada valideerimise väärtust ja suurendada usaldust selle vastu.

| 4.6.3. | Kollektiivläbirääkimistel ja sotsiaaldialoogil ametiühingute ja tööandjate vahel võib olla oluline roll mitteformaalse ja informaalse hariduse ning pidevõppe valideerimise protsessis. Konkreetne näide üleeuroopalisel tasandil on Euroopa Metallitööliste Liit (FEM), kes tegutseb mitteformaalse ja informaalse õppimise tunnustamise huvides, kuna see on oluline panus arutellu tööalase konkurentsivõime ja vahendite üle selle edendamiseks. |
| --- | --- |

4.6.3.

Kollektiivläbirääkimistel ja sotsiaaldialoogil ametiühingute ja tööandjate vahel võib olla oluline roll mitteformaalse ja informaalse hariduse ning pidevõppe valideerimise protsessis. Konkreetne näide üleeuroopalisel tasandil on Euroopa Metallitööliste Liit (FEM), kes tegutseb mitteformaalse ja informaalse õppimise tunnustamise huvides, kuna see on oluline panus arutellu tööalase konkurentsivõime ja vahendite üle selle edendamiseks.

| 4.6.4. | Mõnes riigis võtavad ametiühinguaktivistid endale uue rolli: nad pakuvad tööajal nõustamisteenuseid ja peavad läbirääkimisi tööandjatega vaba juurdepääsu üle haridusvõimalustele töökohal. Austrias, Taanis, Soomes, Norras, Rootsis ja Ühendkuningriigis tegutsevad ametiühingute esindajad nn hariduse saadikutena: nad julgustavad töötajaid ennast täiendama ja jätkama võimalike puudujääkide kõrvaldamist nende oskustes ning nõustavad ettevõtteid koolitusvajaduste osas (6). |
| --- | --- |

4.6.4.

Mõnes riigis võtavad ametiühinguaktivistid endale uue rolli: nad pakuvad tööajal nõustamisteenuseid ja peavad läbirääkimisi tööandjatega vaba juurdepääsu üle haridusvõimalustele töökohal. Austrias, Taanis, Soomes, Norras, Rootsis ja Ühendkuningriigis tegutsevad ametiühingute esindajad nn hariduse saadikutena: nad julgustavad töötajaid ennast täiendama ja jätkama võimalike puudujääkide kõrvaldamist nende oskustes ning nõustavad ettevõtteid koolitusvajaduste osas (6).

| 4.6.5. | Arvestades tõika, et tööandjad hindavad vähese töökogemuse või ilma töökogemuseta noorte töölevõtmisel kõrgelt osalemist noorteorganisatsioonide tegevuses, tuleks seda osalemist toetada kui ühte võimalust, kuidas aidata noortel minna koolist üle tööle (7). |
| --- | --- |

4.6.5.

Arvestades tõika, et tööandjad hindavad vähese töökogemuse või ilma töökogemuseta noorte töölevõtmisel kõrgelt osalemist noorteorganisatsioonide tegevuses, tuleks seda osalemist toetada kui ühte võimalust, kuidas aidata noortel minna koolist üle tööle (7).

| 4.6.6. | Peale selle tuleks kõigile, kes on huvitatud õpiväljundite valideerimisest, anda paremaid suuniseid ja juhiseid, et nad oskaksid töökoha taotlemisel esitada paremini mitteformaalsete ja informaalsete vahendite abil omandatud oskusi ja pädevusi ning mõistaksid paremini, kuidas need oskused töökeskkonnas kasuks tulevad ja aitavad neid konkreetsete tööülesannete täitmisel. Sellele protsessile saavad kaasa aidata karjäärinõustajad, nõustajad koolides ja ülikoolides, noorsoosektor ja tööhõivetalitused, aga ka tööandjad ja rahvusvahelised organisatsioonid. Nad saavad noori selles aidata ka teabe ja kasulike nõuannete andmisega. |
| --- | --- |

4.6.6.

Peale selle tuleks kõigile, kes on huvitatud õpiväljundite valideerimisest, anda paremaid suuniseid ja juhiseid, et nad oskaksid töökoha taotlemisel esitada paremini mitteformaalsete ja informaalsete vahendite abil omandatud oskusi ja pädevusi ning mõistaksid paremini, kuidas need oskused töökeskkonnas kasuks tulevad ja aitavad neid konkreetsete tööülesannete täitmisel. Sellele protsessile saavad kaasa aidata karjäärinõustajad, nõustajad koolides ja ülikoolides, noorsoosektor ja tööhõivetalitused, aga ka tööandjad ja rahvusvahelised organisatsioonid. Nad saavad noori selles aidata ka teabe ja kasulike nõuannete andmisega.

4.7.   
  Valideerimine vabatahtlikus sektoris

| 4.7.1. | Nõukogu viitab oma soovituses sellele, kui tähtis on vabatahtliku sektori aktiivne kaasamine valideerimise protsessi. „[N]oorteorganisatsioonid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid [peaksid] edendama ja hõlbustama töö või vabatahtliku tegevuse kaudu omandatud õpiväljundite kindlaksmääramist ja dokumenteerimist, kasutades selleks asjakohaseid [–] läbipaistvuse tagamise vahendeid, nagu Europassi raamistikus ja Noortepassi alusel loodud vahendid.” |
| --- | --- |

4.7.1.

Nõukogu viitab oma soovituses sellele, kui tähtis on vabatahtliku sektori aktiivne kaasamine valideerimise protsessi. „[N]oorteorganisatsioonid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid [peaksid] edendama ja hõlbustama töö või vabatahtliku tegevuse kaudu omandatud õpiväljundite kindlaksmääramist ja dokumenteerimist, kasutades selleks asjakohaseid [–] läbipaistvuse tagamise vahendeid, nagu Europassi raamistikus ja Noortepassi alusel loodud vahendid.”

| 4.7.2. | Inimesed peaksid olema teadlikumad sellest, kui kõrgelt hindavad tööandjad mitteformaalselt või informaalselt, näiteks vabatahtliku tegevuse käigus omandatud oskusi ja pädevusi. See kehtib eeskätt madalama haridustasemega inimeste kohta, kes on vähem teadlikud sellist tüüpi tegevuse väärtusest tööandjate jaoks ja keda on vähem õpetatud neid oskusi esile tooma. |
| --- | --- |

4.7.2.

Inimesed peaksid olema teadlikumad sellest, kui kõrgelt hindavad tööandjad mitteformaalselt või informaalselt, näiteks vabatahtliku tegevuse käigus omandatud oskusi ja pädevusi. See kehtib eeskätt madalama haridustasemega inimeste kohta, kes on vähem teadlikud sellist tüüpi tegevuse väärtusest tööandjate jaoks ja keda on vähem õpetatud neid oskusi esile tooma.

| 4.7.3. | Noorte suurt tööpuudust arvestades tuleb luua võimalused koostööks avaliku ja erasektori tööhõiveasutuste, vabatahtlike organisatsioonide (sh noorteorganisatsioonide) ja töötajate vahel. See võib aidata suurendada vabatahtlikes organisatsioonides omandatud mitteformaalse ja informaalse hariduse nähtavust ja teadlikkust selle tähtsusest ja väärtusest ning tugevdada vastastikust usaldust. |
| --- | --- |

4.7.3.

Noorte suurt tööpuudust arvestades tuleb luua võimalused koostööks avaliku ja erasektori tööhõiveasutuste, vabatahtlike organisatsioonide (sh noorteorganisatsioonide) ja töötajate vahel. See võib aidata suurendada vabatahtlikes organisatsioonides omandatud mitteformaalse ja informaalse hariduse nähtavust ja teadlikkust selle tähtsusest ja väärtusest ning tugevdada vastastikust usaldust.

| 4.7.4. | Toetada tuleks vabatahtlike organisatsioonide hindamis- ja koolituskavade arendamist, sest nende olemasolu on seotud oskuste arendamisega kõrgemal deklareeritud tasemel. Sellega seoses on oluline silmas pidada ka asjaolu, et vabatahtlike organisatsioonide tegevused on märkimisväärselt erinevad. Sama kehtib ka näitajate suhtes, mida vabatahtlike organisatsioonid kasutavad oma tegevuse käigus omandatud oskuste hindamisel. Seetõttu tuleks vabatahtliku tegevuse valdkonnas senisest suuremal määral ühtlustada terminoloogiat ja hindamismeetodeid. Näitajate ühtlustamise tulemusel võib näiteks rohkem vabatahtlikke olla teadlik oskustest, mida nad omandavad vabatahtlikes sotsiaalteenustes osalemise kaudu. |
| --- | --- |

4.7.4.

Toetada tuleks vabatahtlike organisatsioonide hindamis- ja koolituskavade arendamist, sest nende olemasolu on seotud oskuste arendamisega kõrgemal deklareeritud tasemel. Sellega seoses on oluline silmas pidada ka asjaolu, et vabatahtlike organisatsioonide tegevused on märkimisväärselt erinevad. Sama kehtib ka näitajate suhtes, mida vabatahtlike organisatsioonid kasutavad oma tegevuse käigus omandatud oskuste hindamisel. Seetõttu tuleks vabatahtliku tegevuse valdkonnas senisest suuremal määral ühtlustada terminoloogiat ja hindamismeetodeid. Näitajate ühtlustamise tulemusel võib näiteks rohkem vabatahtlikke olla teadlik oskustest, mida nad omandavad vabatahtlikes sotsiaalteenustes osalemise kaudu.

4.8.   
  Valideerimise vahendid

| 4.8.1. | Nõukogu soovituses tuuakse läbipaistvuse tagamiseks esile ühtsed Euroopa valideerimise vahendid nagu Europassi raamistik ja Noortepass. Liikmesriigid peaksid tagama, et „valideerimise meetmed ning formaalharidus- ja koolitussüsteemis kohaldatavad ainepunktisüsteemid, näiteks ECTS ja ECVET, [oleksid] omavahel kooskõlas”. |
| --- | --- |

4.8.1.

Nõukogu soovituses tuuakse läbipaistvuse tagamiseks esile ühtsed Euroopa valideerimise vahendid nagu Europassi raamistik ja Noortepass. Liikmesriigid peaksid tagama, et „valideerimise meetmed ning formaalharidus- ja koolitussüsteemis kohaldatavad ainepunktisüsteemid, näiteks ECTS ja ECVET, [oleksid] omavahel kooskõlas”.

| 4.8.2. | Kodanikuühiskonna organisatsioonides osalemise käigus omandatud teadmised ja oskused on väärtuslikud ka tööturul, kuid need on sageli dokumenteerimata või ei ole piisavalt nähtavad. Seetõttu tuleb toetada selliste enesehindamisvahendite arendamist ja kasutamist, mis aitavad inimestel kindlaks määrata ja kirjeldada kodanikuühiskonna organisatsioonides osalemise käigus omandatud õpiväljundeid. Näiteks isikliku dokumendikausta koostamine omandatud pädevuste kohta võib pakkuda inimestele lisaväärtust tulevastes haridus- ja karjäärialastes püüdlustes. |
| --- | --- |

4.8.2.

Kodanikuühiskonna organisatsioonides osalemise käigus omandatud teadmised ja oskused on väärtuslikud ka tööturul, kuid need on sageli dokumenteerimata või ei ole piisavalt nähtavad. Seetõttu tuleb toetada selliste enesehindamisvahendite arendamist ja kasutamist, mis aitavad inimestel kindlaks määrata ja kirjeldada kodanikuühiskonna organisatsioonides osalemise käigus omandatud õpiväljundeid. Näiteks isikliku dokumendikausta koostamine omandatud pädevuste kohta võib pakkuda inimestele lisaväärtust tulevastes haridus- ja karjäärialastes püüdlustes.

| 4.8.3. | Tunnistused ja dokumendikaustad on mitteformaalselt ja informaalselt omandatud pädevuste ja kvalifikatsioonide valideerimise oluline vahend. Mitteformaalse hariduse pakkujad peaksid seadma eesmärgiks selliste tunnistuste/dokumentide väljastamise, milles kirjeldatakse üksikasjalikult haridustegevuses osalemise olemust ja väljundeid, ning teavitama inimesi selle tegevuse väärtusest. Kõnealused dokumendid on väärtuslikud eelkõige hariduse seisukohast (parandavad inimeste teadlikkust oskustest ja pädevustest, mille nad on omandanud kodanikuühiskonna organisatsioonides, ja sellest, kuidas nad saavad neid oskusi kasutada töö otsimisel ja edaspidises õppes), mitte saavutuse tõendamise vahendina. |
| --- | --- |

4.8.3.

Tunnistused ja dokumendikaustad on mitteformaalselt ja informaalselt omandatud pädevuste ja kvalifikatsioonide valideerimise oluline vahend. Mitteformaalse hariduse pakkujad peaksid seadma eesmärgiks selliste tunnistuste/dokumentide väljastamise, milles kirjeldatakse üksikasjalikult haridustegevuses osalemise olemust ja väljundeid, ning teavitama inimesi selle tegevuse väärtusest. Kõnealused dokumendid on väärtuslikud eelkõige hariduse seisukohast (parandavad inimeste teadlikkust oskustest ja pädevustest, mille nad on omandanud kodanikuühiskonna organisatsioonides, ja sellest, kuidas nad saavad neid oskusi kasutada töö otsimisel ja edaspidises õppes), mitte saavutuse tõendamise vahendina.

| 4.8.4. | Komitee on juba toetanud Euroopa oskuste passi loomist ja ka vahendit „Europassi kogemused”. Komitee on seetõttu pettunud, et Euroopa Komisjon on selle algatuse rakendamise peatanud. |
| --- | --- |

4.8.4.

Komitee on juba toetanud Euroopa oskuste passi loomist ja ka vahendit „Europassi kogemused”. Komitee on seetõttu pettunud, et Euroopa Komisjon on selle algatuse rakendamise peatanud.

Brüssel, 16. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:398:0001:0005:ET:PDF

1

(2)  http://www.cedefop.europa.eu/en/publications-and-resources/publications/4054

2

(3)  http://issuu.com/yomag/docs/reportnfe_print

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Sisserändajatest naiste kaasamine tööturule” (ELT C 242, 23.7.2015, lk 9).

4

(5)  National Strategy for Higher Education to 2030. www.hei.ie

5

(6)  Learning while working. Success stories on workplace learning in Europe, lk 59, Cedefop 2011.

6

(7)  http://issuu.com/yomag/docs/reportnfe_print

7

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/57

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Riiklike duaalsete haridussüsteemide kvaliteedi parandamine”

(omaalgatuslik arvamus)

(2016/C 013/10)

| Raportöör: | Dorthe ANDERSEN |
| --- | --- |

Raportöör:

Dorthe ANDERSEN

19. veebruaril 2015 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal:

„Riiklike duaalsete haridussüsteemide kvaliteedi parandamine”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 1. septembril 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16.-17. septembril 2015 (16. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 206, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 8.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Kriis on noori eurooplasi rängalt tabanud mitmes liikmesriigis, avaldades tohutut inimlikku, sotsiaalset ja majanduslikku mõju; noorte kõrgem töötuse määr ei ole siiski uus nähtus ja viitab struktuursetele probleemidele, mis muudavad ülemineku koolist tööturule raskeks. |
| --- | --- |

1.1.

Kriis on noori eurooplasi rängalt tabanud mitmes liikmesriigis, avaldades tohutut inimlikku, sotsiaalset ja majanduslikku mõju; noorte kõrgem töötuse määr ei ole siiski uus nähtus ja viitab struktuursetele probleemidele, mis muudavad ülemineku koolist tööturule raskeks.

| 1.2. | Hästitoimivad duaalsel haridusel põhinevad kutsehariduse ja -koolituse süsteemid aitavad suurendada noorte tööhõivet ning hõlbustada noorte meeste ja naiste, sh ka ebasoodsatest oludest pärit noorte, üleminekut koolist tööturule. |
| --- | --- |

1.2.

Hästitoimivad duaalsel haridusel põhinevad kutsehariduse ja -koolituse süsteemid aitavad suurendada noorte tööhõivet ning hõlbustada noorte meeste ja naiste, sh ka ebasoodsatest oludest pärit noorte, üleminekut koolist tööturule.

| 1.3. | Komitee rõhutab, et ühtset optimaalset mudelit duaalse hariduse jaoks ei ole; eesmärk on edendada kvaliteetset duaalset haridust, mis toimib. |
| --- | --- |

1.3.

Komitee rõhutab, et ühtset optimaalset mudelit duaalse hariduse jaoks ei ole; eesmärk on edendada kvaliteetset duaalset haridust, mis toimib.

1.4.   
  Euroopa tasand

| 1.4.1. | Komitee arvates on vajalik Euroopa kvaliteedihindamise vahend, mille abil dokumenteerida arengut ning nende reformide mõju, mis liikmesriigid on läbi viinud eesmärgiga parandada kutsehariduse ja -koolituse ning duaalsete haridussüsteemide tõhusust. |
| --- | --- |

1.4.1.

Komitee arvates on vajalik Euroopa kvaliteedihindamise vahend, mille abil dokumenteerida arengut ning nende reformide mõju, mis liikmesriigid on läbi viinud eesmärgiga parandada kutsehariduse ja -koolituse ning duaalsete haridussüsteemide tõhusust.

| 1.4.2. | Komitee soovitab komisjonil koos asjaomaste partneritega arendada välja vahendid, et jälgida ja koguda andmeid, hinnata seda, mis toimib liikmesriikides ning määratleda hästitoimivate duaalsete haridussüsteemide võtmeelemendid. Eesmärk on mõõta ja hinnata toimivaid mudeleid, tagada haridussüsteemide kvaliteet ning rõhutada duaalse hariduse ja tööhõive seoseid. |
| --- | --- |

1.4.2.

Komitee soovitab komisjonil koos asjaomaste partneritega arendada välja vahendid, et jälgida ja koguda andmeid, hinnata seda, mis toimib liikmesriikides ning määratleda hästitoimivate duaalsete haridussüsteemide võtmeelemendid. Eesmärk on mõõta ja hinnata toimivaid mudeleid, tagada haridussüsteemide kvaliteet ning rõhutada duaalse hariduse ja tööhõive seoseid.

| 1.4.3. | Kvaliteetsed ning tööturu jaoks vajalikud kutseoskused ja kvalifikatsioonid moodustavad ka edaspidi tööturgude ja Euroopa konkurentsivõime keskse väärtuse. Seepärast teeb komitee ettepaneku seada kutsehariduse ja -koolituse ning duaalse hariduse valdkonnas ELi eesmärk, mis võiks olla suunanäitajaks noorte tööhõivevõimaluste parandamisel. See eesmärk võiks sisalduda uuendatud „Euroopa 2020” strateegias ning seetõttu kutsub komitee komisjoni üles võimalusi uurima. |
| --- | --- |

1.4.3.

Kvaliteetsed ning tööturu jaoks vajalikud kutseoskused ja kvalifikatsioonid moodustavad ka edaspidi tööturgude ja Euroopa konkurentsivõime keskse väärtuse. Seepärast teeb komitee ettepaneku seada kutsehariduse ja -koolituse ning duaalse hariduse valdkonnas ELi eesmärk, mis võiks olla suunanäitajaks noorte tööhõivevõimaluste parandamisel. See eesmärk võiks sisalduda uuendatud „Euroopa 2020” strateegias ning seetõttu kutsub komitee komisjoni üles võimalusi uurima.

| 1.4.4. | Komitee leiab, et kutsehariduse ja -koolituse ELi eesmärk ning andmete kogumine võiksid aidata hoida liikmesriike haridustaseme parandamise kursil ning tagada, et noored saavad haridussüsteemist positiivse kogemuse ja et nad lahkuvad haridussüsteemist tööturul vajaminevate oskustega. |
| --- | --- |

1.4.4.

Komitee leiab, et kutsehariduse ja -koolituse ELi eesmärk ning andmete kogumine võiksid aidata hoida liikmesriike haridustaseme parandamise kursil ning tagada, et noored saavad haridussüsteemist positiivse kogemuse ja et nad lahkuvad haridussüsteemist tööturul vajaminevate oskustega.

1.5.   
  Liikmesriigid ja sotsiaalpartnerid

| 1.5.1. | Komitee soovitab liikmesriikidel, kus puuduvad hästitoimivad duaalsed haridussüsteemid, uurida selliste süsteemide arendamisega kaasnevaid kulusid ja võrrelda neid kompromisside ja kasuga, mida need toovad kaasa ettevõtete konkurentsivõimele ja noorte töövõimalustele. |
| --- | --- |

1.5.1.

Komitee soovitab liikmesriikidel, kus puuduvad hästitoimivad duaalsed haridussüsteemid, uurida selliste süsteemide arendamisega kaasnevaid kulusid ja võrrelda neid kompromisside ja kasuga, mida need toovad kaasa ettevõtete konkurentsivõimele ja noorte töövõimalustele.

| 1.5.2. | Komitee rõhutab koolide, koolituskeskuste, ametiühingute ja äriringkondade vahelise partnerluse tähtsust. Sotsiaalpartnerid mängivad otsustavat rolli hästitoimiva duaalse haridussüsteemi kõikides etappides (kujundamisel, rakendamisel, järelevalves, hindamisel jne). Sotsiaaldialoogi tugevdamine ja selle parem kasutamine kõigil tasanditel võib olla tõhus vahend duaalse hariduse kvaliteedi parandamisel ja atraktiivsuse suurendamisel. |
| --- | --- |

1.5.2.

Komitee rõhutab koolide, koolituskeskuste, ametiühingute ja äriringkondade vahelise partnerluse tähtsust. Sotsiaalpartnerid mängivad otsustavat rolli hästitoimiva duaalse haridussüsteemi kõikides etappides (kujundamisel, rakendamisel, järelevalves, hindamisel jne). Sotsiaaldialoogi tugevdamine ja selle parem kasutamine kõigil tasanditel võib olla tõhus vahend duaalse hariduse kvaliteedi parandamisel ja atraktiivsuse suurendamisel.

| 1.5.3. | Komitee kutsub liikmesriike üles looma või süstemaatiliselt läbi vaatama ametialaseid arenguvõimalusi kutsehariduse ja -koolituse õpetajatele, mentoritele ja koolitajatele, eelkõige ettevõttesisestele koolitajatele, kuna neil on otsustav roll kutsehariduse ja -koolitussüsteemide tõhustamisel. |
| --- | --- |

1.5.3.

Komitee kutsub liikmesriike üles looma või süstemaatiliselt läbi vaatama ametialaseid arenguvõimalusi kutsehariduse ja -koolituse õpetajatele, mentoritele ja koolitajatele, eelkõige ettevõttesisestele koolitajatele, kuna neil on otsustav roll kutsehariduse ja -koolitussüsteemide tõhustamisel.

| 1.5.4. | Komitee rõhutab tööandjate tähtsust ja usub, et tööandjad, sealhulgas VKEd, hakkavad õpipoisiõppe kavades aktiivsemalt osalema, kui need vastavad tööandjate tegelikele vajadustele ja kui tööandjatel on koolidega head suhted. Järgnevatel aastatel tuleks keskenduda selliste duaalsete haridussüsteemide loomisele, mis võimaldavad tööandjaid kulutõhusalt kaasata ja suurendavad nende vastutust. |
| --- | --- |

1.5.4.

Komitee rõhutab tööandjate tähtsust ja usub, et tööandjad, sealhulgas VKEd, hakkavad õpipoisiõppe kavades aktiivsemalt osalema, kui need vastavad tööandjate tegelikele vajadustele ja kui tööandjatel on koolidega head suhted. Järgnevatel aastatel tuleks keskenduda selliste duaalsete haridussüsteemide loomisele, mis võimaldavad tööandjaid kulutõhusalt kaasata ja suurendavad nende vastutust.

| 1.5.5. | Komitee soovitab Euroopa sotsiaalpartneritel jätkata tööd selles valdkonnas oma individuaalsete tööprogrammide raames. |
| --- | --- |

1.5.5.

Komitee soovitab Euroopa sotsiaalpartneritel jätkata tööd selles valdkonnas oma individuaalsete tööprogrammide raames.

2.   Sissejuhatus – praegune olukord Euroopas

| 2.1. | Majanduskriis Euroopas on mõjutanud eriti rängalt noori. 4,5 miljonit 15–24aastast noort on tööta (1), kuigi mõnes ELi liikmesriigis ei ole noorte töötuse kõrge määr midagi uut; kriis on seda lihtsalt võimendanud. ELi noorte töötuse määr on kaks korda kõrgem kui täiskasvanute oma – vastavalt 20,9 % ja 9,8 %. Ligi 7 miljonit noort eurooplast ei tööta ega õpi (NEET-noored) (2). Suhteliselt viletsaid lühiajalisi majanduslikke väljavaateid arvestades, on noorte töötus mõnes liikmesriigis saavutanud äärmiselt kõrge taseme, põhjustades tohutuid inimlikke, sotsiaalseid ja majanduslikke kulusid. |
| --- | --- |

2.1.

Majanduskriis Euroopas on mõjutanud eriti rängalt noori. 4,5 miljonit 15–24aastast noort on tööta (1), kuigi mõnes ELi liikmesriigis ei ole noorte töötuse kõrge määr midagi uut; kriis on seda lihtsalt võimendanud. ELi noorte töötuse määr on kaks korda kõrgem kui täiskasvanute oma – vastavalt 20,9 % ja 9,8 %. Ligi 7 miljonit noort eurooplast ei tööta ega õpi (NEET-noored) (2). Suhteliselt viletsaid lühiajalisi majanduslikke väljavaateid arvestades, on noorte töötus mõnes liikmesriigis saavutanud äärmiselt kõrge taseme, põhjustades tohutuid inimlikke, sotsiaalseid ja majanduslikke kulusid.

| 2.2. | Ka enne kriisi oli noorte tööpuudus suurem kui täiskasvanute oma. See viitab struktuursetele probleemidele tihedama sideme loomisel haridus- ja koolitussüsteemide ning tööturu vahel. Sellele viitab ka tõsiasi, et paljudes riikides on küll kõrge noorte töötuse määr, kuid samal ajal on tööandjatel raske leida õigete oskustega töötajaid. |
| --- | --- |

2.2.

Ka enne kriisi oli noorte tööpuudus suurem kui täiskasvanute oma. See viitab struktuursetele probleemidele tihedama sideme loomisel haridus- ja koolitussüsteemide ning tööturu vahel. Sellele viitab ka tõsiasi, et paljudes riikides on küll kõrge noorte töötuse määr, kuid samal ajal on tööandjatel raske leida õigete oskustega töötajaid.

| 2.3. | Olukord nõuab uut lähenemisviisi, mis parandaks tööhõive ja majanduskasvu aluseid, et arendada kvaliteetseid ja tööturu nõudmistele vastavaid kutseoskusi ja kvalifikatsioone ning hästitoimivaid tööturgusid. |
| --- | --- |

2.3.

Olukord nõuab uut lähenemisviisi, mis parandaks tööhõive ja majanduskasvu aluseid, et arendada kvaliteetseid ja tööturu nõudmistele vastavaid kutseoskusi ja kvalifikatsioone ning hästitoimivaid tööturgusid.

| 2.4. | ELi liikmesriikide kogemused, mis seonduvad noorte tööturule integreerimisega, on oluliselt erinevad. |
| --- | --- |

2.4.

ELi liikmesriikide kogemused, mis seonduvad noorte tööturule integreerimisega, on oluliselt erinevad.

| 2.5. | Paljudes riikides moodustavad kutseharidusega inimesed suurema osa erasektori töötajatest, kuid neil on otsustav roll ka mõnedes avaliku sektori valdkondades. Hetkel õpib ligi pool Euroopa keskkooliastme õpilastest kutsehariduse ja -koolituse programmis ja neist umbes veerand osaleb kombineeritud kooli- ja tööpõhises õppes (3). Kuid peamine väljakutse on kutsehariduse ja -koolituse atraktiivsuse suurendamine ning kvaliteedi ja asjakohasuse parandamine. |
| --- | --- |

2.5.

Paljudes riikides moodustavad kutseharidusega inimesed suurema osa erasektori töötajatest, kuid neil on otsustav roll ka mõnedes avaliku sektori valdkondades. Hetkel õpib ligi pool Euroopa keskkooliastme õpilastest kutsehariduse ja -koolituse programmis ja neist umbes veerand osaleb kombineeritud kooli- ja tööpõhises õppes (3). Kuid peamine väljakutse on kutsehariduse ja -koolituse atraktiivsuse suurendamine ning kvaliteedi ja asjakohasuse parandamine.

| 2.6. | Komitee on mitmes oma arvamuses (4) rõhutanud seda, kui oluline on luua noortele õiged tingimused, et hõlbustada üleminekut koolist tööle, suurendades nende võimalusi osaleda kvaliteetse kutsehariduse ja -koolituse raames duaalse hariduse eri vormides. |
| --- | --- |

2.6.

Komitee on mitmes oma arvamuses (4) rõhutanud seda, kui oluline on luua noortele õiged tingimused, et hõlbustada üleminekut koolist tööle, suurendades nende võimalusi osaleda kvaliteetse kutsehariduse ja -koolituse raames duaalse hariduse eri vormides.

| 2.7. | Komitee usub, et oluline on hoida arengutempot ja tagada, et liikmesriigid koos sotsiaalpartneritega kohandaksid oma kutsehariduse ja -koolituse süsteeme, kaasates neisse duaalse õppe elemente. |
| --- | --- |

2.7.

Komitee usub, et oluline on hoida arengutempot ja tagada, et liikmesriigid koos sotsiaalpartneritega kohandaksid oma kutsehariduse ja -koolituse süsteeme, kaasates neisse duaalse õppe elemente.

3.   Mõisted – duaalsed haridussüsteemid Euroopas

| 3.1. | Käesolevas arvamuses keskendutakse kutsehariduse ja -koolituse duaalsele haridussüsteemile. Duaalne haridus on üldmõiste, mis hõlmab erinevaid riiklikke mudeleid. Cedefopi kohaselt tähendab duaalne haridus haridust või koolitust, mis toimub osaliselt koolis või koolituskeskuses ja osaliselt töökohal. Duaalsus viitab õppimisvõimalustele (koolid/kutsehariduse ja -koolituse pakkujad ja koolitusettevõtjad, kes jagavad vastutust teoreetilise ja praktilise hariduse eest) ja osalejate duaalsusele (avaliku ja erasektori osalejad). |
| --- | --- |

3.1.

Käesolevas arvamuses keskendutakse kutsehariduse ja -koolituse duaalsele haridussüsteemile. Duaalne haridus on üldmõiste, mis hõlmab erinevaid riiklikke mudeleid. Cedefopi kohaselt tähendab duaalne haridus haridust või koolitust, mis toimub osaliselt koolis või koolituskeskuses ja osaliselt töökohal. Duaalsus viitab õppimisvõimalustele (koolid/kutsehariduse ja -koolituse pakkujad ja koolitusettevõtjad, kes jagavad vastutust teoreetilise ja praktilise hariduse eest) ja osalejate duaalsusele (avaliku ja erasektori osalejad).

| 3.2. | Kõikides liikmesriikides on süsteemid, mis hõlmavad tööpõhist aspekti, kuid nende kvaliteet, tulemused ja ulatus on liikmesriigiti erinevad (5). Näiteks, kui palju aega veedetakse töökohal? Kas õppija ja tööandja vahel on sõlmitud leping või kas õppijale makstakse ning milline on sotsiaalpartnerite roll? |
| --- | --- |

3.2.

Kõikides liikmesriikides on süsteemid, mis hõlmavad tööpõhist aspekti, kuid nende kvaliteet, tulemused ja ulatus on liikmesriigiti erinevad (5). Näiteks, kui palju aega veedetakse töökohal? Kas õppija ja tööandja vahel on sõlmitud leping või kas õppijale makstakse ning milline on sotsiaalpartnerite roll?

| 3.3. | Pole olemas ühtset ja parimat mudelit ning duaalse süsteemi arendamine sõltub paljudest majanduslikest ja sotsiaalsetest taustatingimustest. |
| --- | --- |

3.3.

Pole olemas ühtset ja parimat mudelit ning duaalse süsteemi arendamine sõltub paljudest majanduslikest ja sotsiaalsetest taustatingimustest.

| 3.4. | Praegu on kutsehariduse ja -koolituse saamiseks kolm võimalust:






  — | õpipoisiõppes kombineeritakse vaheldumisi ettevõttes toimuvat väljaõpet kooliharidusega ja see aitab jõuda riiklikult tunnustatud kvalifikatsioonini. Sageli on tööandja ja õpipoisi vahel sõlmitud leping, mille alusel makstakse viimasele palka (nt Austria, Taani, Saksamaa); |
| --- | --- | --- |

3.4.

Praegu on kutsehariduse ja -koolituse saamiseks kolm võimalust:

—

õpipoisiõppes kombineeritakse vaheldumisi ettevõttes toimuvat väljaõpet kooliharidusega ja see aitab jõuda riiklikult tunnustatud kvalifikatsioonini. Sageli on tööandja ja õpipoisi vahel sõlmitud leping, mille alusel makstakse viimasele palka (nt Austria, Taani, Saksamaa);

| — | koolis toimuv kutseharidus ja -koolitus koos töökohal toimuva väljaõppega. See hõlmab lühemaid perioode töökohal toimuva väljaõppega (nt praktikat) kutsehariduse ja -koolituse programmide kohustusliku või vabatahtliku osana ja viib ametliku kvalifikatsiooni saamiseni; |
| --- | --- |

—

koolis toimuv kutseharidus ja -koolitus koos töökohal toimuva väljaõppega. See hõlmab lühemaid perioode töökohal toimuva väljaõppega (nt praktikat) kutsehariduse ja -koolituse programmide kohustusliku või vabatahtliku osana ja viib ametliku kvalifikatsiooni saamiseni;

| — | koolipõhised programmid. |
| --- | --- |

—

koolipõhised programmid.

| 3.5. | Märksõnaks on tihe seos töökohaga ja koostoime kujundamine õpilase, teoreetilise aluse ning praktilise õppimise ja töökohal toimuva arengu vahel. |
| --- | --- |

3.5.

Märksõnaks on tihe seos töökohaga ja koostoime kujundamine õpilase, teoreetilise aluse ning praktilise õppimise ja töökohal toimuva arengu vahel.

4.   Euroopa poliitikameetmete tagamaad

| 4.1. | 27.–28. juunil 2013. aastal (6) võttis Euroopa Ülemkogu vastu uue strateegia noorte tööpuuduse vastu võitlemiseks, sealhulgas eesmärgi „edendada kvaliteetset õpipoisiõpet ja väljaõpet töökohal”. 22 liikmesriiki on saanud riigipõhised soovitused kohandada oma kutsehariduse ja -koolitussüsteeme, pöörates rohkem tähelepanu koolituse tööpõhistele komponentidele ja noorte kvaliteetse praktika võimalustele. |
| --- | --- |

4.1.

27.–28. juunil 2013. aastal (6) võttis Euroopa Ülemkogu vastu uue strateegia noorte tööpuuduse vastu võitlemiseks, sealhulgas eesmärgi „edendada kvaliteetset õpipoisiõpet ja väljaõpet töökohal”. 22 liikmesriiki on saanud riigipõhised soovitused kohandada oma kutsehariduse ja -koolitussüsteeme, pöörates rohkem tähelepanu koolituse tööpõhistele komponentidele ja noorte kvaliteetse praktika võimalustele.

| 4.2. | ELi tasandil on võetud terve rida meetmeid. Näiteks on vastu võetud noortegarantii, Euroopa Sotsiaalfondist on riikidele eraldatud vahendeid praktikakohtade, sealhulgas duaalse haridussüsteemi arendamiseks, ning loodud on Euroopa Õpipoisiõppe Liit. |
| --- | --- |

4.2.

ELi tasandil on võetud terve rida meetmeid. Näiteks on vastu võetud noortegarantii, Euroopa Sotsiaalfondist on riikidele eraldatud vahendeid praktikakohtade, sealhulgas duaalse haridussüsteemi arendamiseks, ning loodud on Euroopa Õpipoisiõppe Liit.

| 4.3. | 2013. aasta juunis vastuvõetud noorte tööhõivet käsitlevate meetmete raamistikus (7) rõhutasid Euroopa sotsiaalpartnerid töökohal toimuva väljaõppe mudelite, sh duaalse haridussüsteemi, väärtust. |
| --- | --- |

4.3.

2013. aasta juunis vastuvõetud noorte tööhõivet käsitlevate meetmete raamistikus (7) rõhutasid Euroopa sotsiaalpartnerid töökohal toimuva väljaõppe mudelite, sh duaalse haridussüsteemi, väärtust.

| 4.4. | Eesistujariik Läti kiitis Brugge kommünikee läbivaatamise raames heaks viis eesmärki. Esimene eesmärk on edendada töökohal toimuvat väljaõpet, pöörates erilist tähelepanu praktikalaadsele koolitusele (8). |
| --- | --- |

4.4.

Eesistujariik Läti kiitis Brugge kommünikee läbivaatamise raames heaks viis eesmärki. Esimene eesmärk on edendada töökohal toimuvat väljaõpet, pöörates erilist tähelepanu praktikalaadsele koolitusele (8).

5.   Duaalne haridus kui võimalus siseneda tööellu

| 5.1. | Cedefopi ja Euroopa Komisjoni uuringutes näiteks viidatakse positiivsele seosele duaalsel haridusel põhinevate kutsehariduse ja -koolitussüsteemide ja noorte tööhõive vahel (9). |
| --- | --- |

5.1.

Cedefopi ja Euroopa Komisjoni uuringutes näiteks viidatakse positiivsele seosele duaalsel haridusel põhinevate kutsehariduse ja -koolitussüsteemide ja noorte tööhõive vahel (9).

| 5.2. | Kogemus ja arvud räägivad selgelt enda eest. Riigid, kus on asjakohane ja atraktiivne kutseõppesüsteem, mis põhineb duaalse hariduse põhimõttel, saavutavad paremaid tulemusi noorte integreerimisel tööturule. Mõned riigid, sh Austria, pakuvad selliseid häid näiteid koolitusvõimaluste kohta ebasoodsamas olukorras olevatele noortele nagu nõustamine töökohal ja praktikantide turvavõrk. |
| --- | --- |

5.2.

Kogemus ja arvud räägivad selgelt enda eest. Riigid, kus on asjakohane ja atraktiivne kutseõppesüsteem, mis põhineb duaalse hariduse põhimõttel, saavutavad paremaid tulemusi noorte integreerimisel tööturule. Mõned riigid, sh Austria, pakuvad selliseid häid näiteid koolitusvõimaluste kohta ebasoodsamas olukorras olevatele noortele nagu nõustamine töökohal ja praktikantide turvavõrk.

| 5.3. | Hästitoimiv duaalne haridussüsteem annab noortele esialgse töökogemuse ja muudab nad seega ettevõtjate ja tulevaste tööandjate jaoks atraktiivsemaks. Saksamaal jääb enam kui 2/3 praktikantidest pärast praktika lõppemist sama tööandja juurde (10). Taanis näitavad arvud (11), et kutsehariduse ja -koolituse lõpetanud on ühed kiiremad leidma uusi töökohti, kui nad on koondatud, ning et paljud neist asutavad oma ettevõtte. |
| --- | --- |

5.3.

Hästitoimiv duaalne haridussüsteem annab noortele esialgse töökogemuse ja muudab nad seega ettevõtjate ja tulevaste tööandjate jaoks atraktiivsemaks. Saksamaal jääb enam kui 2/3 praktikantidest pärast praktika lõppemist sama tööandja juurde (10). Taanis näitavad arvud (11), et kutsehariduse ja -koolituse lõpetanud on ühed kiiremad leidma uusi töökohti, kui nad on koondatud, ning et paljud neist asutavad oma ettevõtte.

| 5.4. | Siiski ei ole kutseharidus ja -koolitus ning õpipoisiõppe paljude noorte ja nende vanemate silmis nii atraktiivsed kui akadeemiline haridus või peetakse neid lihtsalt tavapärasteks tööhõivevormideks töölisklassi jaoks. Seejuures unustatakse konkurentsivõimelised teadmised, mida on võimalik omandada duaalse hariduse kaudu, seega ei ole noortel ainult üks karjäärivõimalus, vaid nad omandavad konkurentsivõimelised teadmised, mida võib veelgi edasi arendada. |
| --- | --- |

5.4.

Siiski ei ole kutseharidus ja -koolitus ning õpipoisiõppe paljude noorte ja nende vanemate silmis nii atraktiivsed kui akadeemiline haridus või peetakse neid lihtsalt tavapärasteks tööhõivevormideks töölisklassi jaoks. Seejuures unustatakse konkurentsivõimelised teadmised, mida on võimalik omandada duaalse hariduse kaudu, seega ei ole noortel ainult üks karjäärivõimalus, vaid nad omandavad konkurentsivõimelised teadmised, mida võib veelgi edasi arendada.

| 5.5. | ELi eesmärki, mis seondub kutseharidust ja -koolitust ning duaalset haridust omandavate noorte osakaaluga, tuleks vaadelda uuendatud „Euroopa 2020” strateegia osana. Selles võiks pöörata rohkem tähelepanu suurele tööalasele konkurentsivõimele ja kaasatavusele, mis kaasnevad duaalse hariduse ja õpipoisiõppega. Selles võiks pöörata rohkem tähelepanu suurele tööalasele konkurentsivõimele ja kaasatavusele, mis kaasnevad duaalse hariduse ja õpipoisiõppega. |
| --- | --- |

5.5.

ELi eesmärki, mis seondub kutseharidust ja -koolitust ning duaalset haridust omandavate noorte osakaaluga, tuleks vaadelda uuendatud „Euroopa 2020” strateegia osana. Selles võiks pöörata rohkem tähelepanu suurele tööalasele konkurentsivõimele ja kaasatavusele, mis kaasnevad duaalse hariduse ja õpipoisiõppega. Selles võiks pöörata rohkem tähelepanu suurele tööalasele konkurentsivõimele ja kaasatavusele, mis kaasnevad duaalse hariduse ja õpipoisiõppega.

| 5.6. | Seada tuleb kõrge eesmärk, kuna tõendid näitavad positiivset seost tööhõivega, ning selle puhul tuleb arvesse võtta nõudmisi, mis tööturg edaspidi esitab keskmise kvalifikatsiooniga oskustöölistele |
| --- | --- |

5.6.

Seada tuleb kõrge eesmärk, kuna tõendid näitavad positiivset seost tööhõivega, ning selle puhul tuleb arvesse võtta nõudmisi, mis tööturg edaspidi esitab keskmise kvalifikatsiooniga oskustöölistele

| 5.7. | Maine parandamiseks ja atraktiivsuse suurendamiseks peavad koolid, koolituskeskused ja ettevõtted, sotsiaalpartnerid ja poliitikud tegema ühiseid jõupingutusi. Kutsehariduse ja -koolituse koolid ja koolituskeskused peaksid olema paremini kohandatavad tööturu ja majanduse muutuvatele vajadustele. Kutseoskuste võistlusi ja eeskujusid võiks innustada, et tutvustada oskuseid ja koole ning innustada noori mehi ja naisi. Luues uusi teid kõrghariduse juurde, et õpilased ja nende vanemad ei suhtuks õpipoisiõppesse nagu tulevikuperspektiivideta valikusse, või tõhustades selliseid ELi-sisese liikuvuse programme nagu Erasmus+, oleks võimalik suurendada nende õppekavade atraktiivsust. |
| --- | --- |

5.7.

Maine parandamiseks ja atraktiivsuse suurendamiseks peavad koolid, koolituskeskused ja ettevõtted, sotsiaalpartnerid ja poliitikud tegema ühiseid jõupingutusi. Kutsehariduse ja -koolituse koolid ja koolituskeskused peaksid olema paremini kohandatavad tööturu ja majanduse muutuvatele vajadustele. Kutseoskuste võistlusi ja eeskujusid võiks innustada, et tutvustada oskuseid ja koole ning innustada noori mehi ja naisi. Luues uusi teid kõrghariduse juurde, et õpilased ja nende vanemad ei suhtuks õpipoisiõppesse nagu tulevikuperspektiivideta valikusse, või tõhustades selliseid ELi-sisese liikuvuse programme nagu Erasmus+, oleks võimalik suurendada nende õppekavade atraktiivsust.

| 5.8. | Kvaliteetsetel varajastel kutsealase suunamise ja nõustamise teenustel on võtmetähtsus duaalsest haridussüsteemist arusaamise ja nende maine parandamisel. |
| --- | --- |

5.8.

Kvaliteetsetel varajastel kutsealase suunamise ja nõustamise teenustel on võtmetähtsus duaalsest haridussüsteemist arusaamise ja nende maine parandamisel.

| 5.9. | Ka õpetajatel on oluline roll duaalsete haridussüsteemide atraktiivsemaks muutmisel, mõjutades otseselt noorte inimeste suhtumist kutseharidusse ja -koolitusse. Töötada õpetajana kutseharidus- ja koolitussüsteemis peaks olema atraktiivne ettepanek. Üks võimalus on tagada kutseharidus- ja koolitussüsteemis töötavate õpetajate ametialaste ja pedagoogiliste oskuste pidev ajakohastamine, parandades koolide ja ettevõtete koostööd, et õpetajad oleksid kursis näiteks ettevõtete nõudmiste, praktilise töö, uue tehnoloogiaga. |
| --- | --- |

5.9.

Ka õpetajatel on oluline roll duaalsete haridussüsteemide atraktiivsemaks muutmisel, mõjutades otseselt noorte inimeste suhtumist kutseharidusse ja -koolitusse. Töötada õpetajana kutseharidus- ja koolitussüsteemis peaks olema atraktiivne ettepanek. Üks võimalus on tagada kutseharidus- ja koolitussüsteemis töötavate õpetajate ametialaste ja pedagoogiliste oskuste pidev ajakohastamine, parandades koolide ja ettevõtete koostööd, et õpetajad oleksid kursis näiteks ettevõtete nõudmiste, praktilise töö, uue tehnoloogiaga.

| 5.10. | Duaalses süsteemis peaks sellise kvalifitseeritud ja motiveeritud töötaja kohalolu, kes täidab ettevõttes juhendaja või koolitaja ülesandeid, olema esmatähtis nõue kvaliteedi tagamise seisukohast. Suuremat tähelepanu tuleb pöörata ettevõttesiseste koolitajate vastutusele. Selgemad ja üksikasjalikumad kirjeldused omandatavate pädevuste kohta võivad tõsta tööpõhise õppimise kvaliteeti. |
| --- | --- |

5.10.

Duaalses süsteemis peaks sellise kvalifitseeritud ja motiveeritud töötaja kohalolu, kes täidab ettevõttes juhendaja või koolitaja ülesandeid, olema esmatähtis nõue kvaliteedi tagamise seisukohast. Suuremat tähelepanu tuleb pöörata ettevõttesiseste koolitajate vastutusele. Selgemad ja üksikasjalikumad kirjeldused omandatavate pädevuste kohta võivad tõsta tööpõhise õppimise kvaliteeti.

6.   Kutseharidus- ja koolitussüsteemide ning poliitikameetmete pidev tõenduspõhine järelevalve ja hindamine.

| 6.1. | Mitmeid uuringuid on juba läbi viidud, mille põhjal võib öelda, et nt Saksamaa, Šveitsi ja Austria duaalsed haridussüsteemid toimivad hästi, kuna nad annavad noortele asjakohase koolituse ja hea lähtepositsiooni tööellu sisenemiseks. Kuid ei ole olemas ühte optimaalset mudelit – eesmärk on teha kindlaks edukad struktuurid ja tavad. |
| --- | --- |

6.1.

Mitmeid uuringuid on juba läbi viidud, mille põhjal võib öelda, et nt Saksamaa, Šveitsi ja Austria duaalsed haridussüsteemid toimivad hästi, kuna nad annavad noortele asjakohase koolituse ja hea lähtepositsiooni tööellu sisenemiseks. Kuid ei ole olemas ühte optimaalset mudelit – eesmärk on teha kindlaks edukad struktuurid ja tavad.

| 6.2. | Suurem hulk läbipaistvat teavet põhjuste/sisu/tulemuste kohta võiks olla abiks nende võtmeelementide määratlemisel, mis iseloomustavad hästitoimivat duaalset haridussüsteemi. Samal ajal kui enamik liikmesriike ja Cedefop koguvad andmeid kutsehariduse- ja koolituse lõpetanud noorte töölesobivuse kohta, võiks kõnealuseid andmeid suuremal määral ära kasutada süsteemide, sh duaalse hariduse, parandamiseks. |
| --- | --- |

6.2.

Suurem hulk läbipaistvat teavet põhjuste/sisu/tulemuste kohta võiks olla abiks nende võtmeelementide määratlemisel, mis iseloomustavad hästitoimivat duaalset haridussüsteemi. Samal ajal kui enamik liikmesriike ja Cedefop koguvad andmeid kutsehariduse- ja koolituse lõpetanud noorte töölesobivuse kohta, võiks kõnealuseid andmeid suuremal määral ära kasutada süsteemide, sh duaalse hariduse, parandamiseks.

| 6.3. | Osa, mille moodustab tööpõhine õpe, võiks näiteks kasutada ELi tööalase konkurentsivõime võrdlusaluse muutujana Duaalse hariduse Euroopa võrdlusaluse abil võiks tuua esile seoseid duaalsete haridussüsteemide ja noorte tööhõive vahel. Andmeid võrdlusaluse jaoks võiks koguda igal aastal läbiviidavate tööjõuküsitlusega. |
| --- | --- |

6.3.

Osa, mille moodustab tööpõhine õpe, võiks näiteks kasutada ELi tööalase konkurentsivõime võrdlusaluse muutujana Duaalse hariduse Euroopa võrdlusaluse abil võiks tuua esile seoseid duaalsete haridussüsteemide ja noorte tööhõive vahel. Andmeid võrdlusaluse jaoks võiks koguda igal aastal läbiviidavate tööjõuküsitlusega.

| 6.4. | Koostöös Cedefopiga võiks Eurostat (Eurobaromeeter) viia läbi süstemaatilisema uuringu kutsehariduse ja -koolituse omandanud noorte kohta, kellel on nõutud oskused, ning selle kohta, kuidas duaalne haridus ettevõttes on aidanud neid oskuste omandamisel. |
| --- | --- |

6.4.

Koostöös Cedefopiga võiks Eurostat (Eurobaromeeter) viia läbi süstemaatilisema uuringu kutsehariduse ja -koolituse omandanud noorte kohta, kellel on nõutud oskused, ning selle kohta, kuidas duaalne haridus ettevõttes on aidanud neid oskuste omandamisel.

| 6.5. | Kasulik oleks koguda selliseid võrreldavaid andmeid riikide kohta, mille alusel hinnata riikide tulemuslikkust seoses erinevate duaalsete haridussüsteemide rakendamise ja tulemustega Euroopas. Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus, Eurostat ja komisjon koguvad juba andmeid ET 2020 ja Kopenhaageni strateegia raames, kuid EL vajab ühtset töövahendit, mis kajastaks nende reformide edenemist ja mõju, mida paljud liikmesriigid hetkel ellu viivad, et parandada riiklike kutsehariduse ja -koolitussüsteemide tulemuslikkust ja kvaliteeti.
  Komitee teeb ettepaneku, et selline kvaliteedi hindamise vahend peaks hõlmama vähemalt järgmisi poliitikaküsimusi:






  — | kuidas ja miks toob duaalne haridus kaasa tööhõive kasvu? |
| --- | --- | --- |

6.5.

Kasulik oleks koguda selliseid võrreldavaid andmeid riikide kohta, mille alusel hinnata riikide tulemuslikkust seoses erinevate duaalsete haridussüsteemide rakendamise ja tulemustega Euroopas. Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus, Eurostat ja komisjon koguvad juba andmeid ET 2020 ja Kopenhaageni strateegia raames, kuid EL vajab ühtset töövahendit, mis kajastaks nende reformide edenemist ja mõju, mida paljud liikmesriigid hetkel ellu viivad, et parandada riiklike kutsehariduse ja -koolitussüsteemide tulemuslikkust ja kvaliteeti.

Komitee teeb ettepaneku, et selline kvaliteedi hindamise vahend peaks hõlmama vähemalt järgmisi poliitikaküsimusi:

—

kuidas ja miks toob duaalne haridus kaasa tööhõive kasvu?

| — | Kas duaalne haridus vähendab ebakõlasid tööturul, näiteks lühiajalisem töötusperiood ja parem oskuste vastavus tööturu vajadustega? |
| --- | --- |

—

Kas duaalne haridus vähendab ebakõlasid tööturul, näiteks lühiajalisem töötusperiood ja parem oskuste vastavus tööturu vajadustega?

| — | Kuidas saab duaalne haridus suurendada liikuvust nii ühe sektori sees kui eri sektorite vahel? |
| --- | --- |

—

Kuidas saab duaalne haridus suurendada liikuvust nii ühe sektori sees kui eri sektorite vahel?

| 6.6. | Ajapõhiseid suhteliselt lihtsaid parameetreid võib kasutada hoolauana kvalitatiivsemate analüüside läbiviimiseks ja samal ajal võib neid kasutada ka selleks, et jälgida iga riigi arengut kutsehariduse ja -koolituse süsteemide kohandamisel duaalse hariduse põhimõtetele ja johtuvat kasu. Selline andmeplatvorm võiks samuti anda panuse Euroopa Õpipoisiõppe Liidu töösse ja EQAVETi (Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas) alal tehtavasse töösse. |
| --- | --- |

6.6.

Ajapõhiseid suhteliselt lihtsaid parameetreid võib kasutada hoolauana kvalitatiivsemate analüüside läbiviimiseks ja samal ajal võib neid kasutada ka selleks, et jälgida iga riigi arengut kutsehariduse ja -koolituse süsteemide kohandamisel duaalse hariduse põhimõtetele ja johtuvat kasu. Selline andmeplatvorm võiks samuti anda panuse Euroopa Õpipoisiõppe Liidu töösse ja EQAVETi (Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas) alal tehtavasse töösse.

7.   Riiklike duaalsete haridussüsteemide tõhustamine ja ettevõtete kaasamine

| 7.1. | Mitmeid probleeme, näiteks praktika kvaliteeti ja praktika tähtsust ettevõttele, ei võeta jätkuvalt tõsiselt. |
| --- | --- |

7.1.

Mitmeid probleeme, näiteks praktika kvaliteeti ja praktika tähtsust ettevõttele, ei võeta jätkuvalt tõsiselt.

| 7.2. | Õpipoisiõppel on oluline roll täita ettevõtetele vajalike kutseoskustega seonduvad lüngad ning aidata samas noortel tööturule siseneda. Õpipoisiõpe pakub tööandjatele mitmeid eelised, sealhulgas oskuste parem vastavus tööturu vajadustele tänu töökohas toimunud väljaõppele, uued teadmised ja väljavaated. Täisväärtusliku praktikaga kaasnevad mitmed õigused ja kohustused kõigile asjaosalistele. |
| --- | --- |

7.2.

Õpipoisiõppel on oluline roll täita ettevõtetele vajalike kutseoskustega seonduvad lüngad ning aidata samas noortel tööturule siseneda. Õpipoisiõpe pakub tööandjatele mitmeid eelised, sealhulgas oskuste parem vastavus tööturu vajadustele tänu töökohas toimunud väljaõppele, uued teadmised ja väljavaated. Täisväärtusliku praktikaga kaasnevad mitmed õigused ja kohustused kõigile asjaosalistele.

| 7.3. | Ettevõtted peavad seda käsitlema kui investeeringut tulevasse kvalifitseeritud personali ja võtma vastutuse tegeliku väljaõppe andmise eest noortele. Selleks et ettevõtted, sealhulgas VKEd, käsitleksid praktikat investeeringuna, on vaja võtta meetmeid, et tagada nende suurem isevastutus praktikasüsteemide raames, sealhulgas õppekavade kujundamisel. |
| --- | --- |

7.3.

Ettevõtted peavad seda käsitlema kui investeeringut tulevasse kvalifitseeritud personali ja võtma vastutuse tegeliku väljaõppe andmise eest noortele. Selleks et ettevõtted, sealhulgas VKEd, käsitleksid praktikat investeeringuna, on vaja võtta meetmeid, et tagada nende suurem isevastutus praktikasüsteemide raames, sealhulgas õppekavade kujundamisel.

| 7.4. | Mõni tööandja kardab, et praktikandi väljaõpetamise kulu on suurem kui sellega kaasnev tulu, kuid seda mõtteviisi tuleb muuta. Šveitsis läbiviidud kulude-tulude analüüs näitas, et praktikandi tootlik panus ületab koolituskulud (sealhulgas praktikandi palk) rohkem kui 6 000 euro võrra praktikakoha (12) kohta ning BusinessEurope teeb hetkel uuringut õpipoisiõppe kulude ja tulude kohta. |
| --- | --- |

7.4.

Mõni tööandja kardab, et praktikandi väljaõpetamise kulu on suurem kui sellega kaasnev tulu, kuid seda mõtteviisi tuleb muuta. Šveitsis läbiviidud kulude-tulude analüüs näitas, et praktikandi tootlik panus ületab koolituskulud (sealhulgas praktikandi palk) rohkem kui 6 000 euro võrra praktikakoha (12) kohta ning BusinessEurope teeb hetkel uuringut õpipoisiõppe kulude ja tulude kohta.

| 7.5. | Mõnes riigis on loodud kulude jagamise fondid, mille puhul ettevõtted maksavad sellesse fondi teatud summa, et hüvitada koolis veedetud aega või transpordikulusid (Taanis tööandjate õppetoetus „arbejdsgivernes uddannelsesbidrag”). Austrias saavad ettevõtted boonust hea hinnangu saanud praktikandi koolitamise eest. Austrias, Vorarlbergi liidumaal, on kasutusel koormuse jagamise mudel, mille kohaselt maksavad ettevõtjad 0,2 % õpipoisi palgast koolitusfondi. Pärast hindamist, mis järgneb 18 kuud kestnud õpipoisiõppele, makstakse hea tööpõhise koolituse läbiviinud ettevõttele boonust. |
| --- | --- |

7.5.

Mõnes riigis on loodud kulude jagamise fondid, mille puhul ettevõtted maksavad sellesse fondi teatud summa, et hüvitada koolis veedetud aega või transpordikulusid (Taanis tööandjate õppetoetus „arbejdsgivernes uddannelsesbidrag”). Austrias saavad ettevõtted boonust hea hinnangu saanud praktikandi koolitamise eest. Austrias, Vorarlbergi liidumaal, on kasutusel koormuse jagamise mudel, mille kohaselt maksavad ettevõtjad 0,2 % õpipoisi palgast koolitusfondi. Pärast hindamist, mis järgneb 18 kuud kestnud õpipoisiõppele, makstakse hea tööpõhise koolituse läbiviinud ettevõttele boonust.

| 7.6. | Kulude-tulude analüüsi tulemused võivad eri sektorites ja erinevates kutsehariduse ja -koolitussüsteemides siiski erineda. Seetõttu on vaja riiklikke haridussüsteeme pidevalt hinnata ja vajaduse korral kohandada, tagamaks, et need aitavad suurendada Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet. Selles võivad liikmesriikidele abiks olla ka võrreldavad ja kvaliteetsed hindamisvahendid. |
| --- | --- |

7.6.

Kulude-tulude analüüsi tulemused võivad eri sektorites ja erinevates kutsehariduse ja -koolitussüsteemides siiski erineda. Seetõttu on vaja riiklikke haridussüsteeme pidevalt hinnata ja vajaduse korral kohandada, tagamaks, et need aitavad suurendada Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet. Selles võivad liikmesriikidele abiks olla ka võrreldavad ja kvaliteetsed hindamisvahendid.

| 7.7. | Sama tähtis on praktika ja duaalsete haridussüsteemide, sealhulgas töötingimuste hea kvaliteedi tagamine ja hindamine, milles võivad osaleda ka sotsiaalpartnerid. Eelkõige tuleb duaalse hariduse riiklike õigusnormide väljatöötamisse kaasata sotsiaalpartnereid, kes asjakohasele kollektiivläbirääkimiste tavale tuginedes saavad aidata tagada kvaliteetse õpipoisiõppe ja muud töötamispõhise väljaõppe vormid. Ametiühingud ja ühingute esindajad võivad samuti aktiivsemalt osaleda noorte koolitamisel ja heaolu kujundamisel ettevõttes. |
| --- | --- |

7.7.

Sama tähtis on praktika ja duaalsete haridussüsteemide, sealhulgas töötingimuste hea kvaliteedi tagamine ja hindamine, milles võivad osaleda ka sotsiaalpartnerid. Eelkõige tuleb duaalse hariduse riiklike õigusnormide väljatöötamisse kaasata sotsiaalpartnereid, kes asjakohasele kollektiivläbirääkimiste tavale tuginedes saavad aidata tagada kvaliteetse õpipoisiõppe ja muud töötamispõhise väljaõppe vormid. Ametiühingud ja ühingute esindajad võivad samuti aktiivsemalt osaleda noorte koolitamisel ja heaolu kujundamisel ettevõttes.

Brüssel, 16. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Noorte töötus: faktid ja arvud, Eurostat, märts 2015.

1

(2)  Eurostat [tesem150], 2014.

2

(3)  Euroopa Komisjon, hariduse ja koolituse aruanne, november 2014.

3

(4)  Näiteks:

4

| — | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Keskharidusjärgse kutsehariduse ja -koolituse atraktiivsemaks muutmine” (ELT C 68, 6.3.2012, lk 1); |
| --- | --- |

—

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Keskharidusjärgse kutsehariduse ja -koolituse atraktiivsemaks muutmine” (ELT C 68, 6.3.2012, lk 1);

| — | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Praktika kvaliteediraamistik” (ELT C 214, 8.7.2014, lk 36); |
| --- | --- |

—

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Praktika kvaliteediraamistik” (ELT C 214, 8.7.2014, lk 36);

| — | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Noorte tööalane konkurentsivõime – tööstuse vajadustega sobiv koolitus kokkuhoiuajastul” (ELT C 311, 12.9.2014, lk 7); |
| --- | --- |

—

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Noorte tööalane konkurentsivõime – tööstuse vajadustega sobiv koolitus kokkuhoiuajastul” (ELT C 311, 12.9.2014, lk 7);

| — | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Noorte tööhõivemeetmed – parimad tavad” (ELT C 424, 26.11.2014, lk 1). |
| --- | --- |

—

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Noorte tööhõivemeetmed – parimad tavad” (ELT C 424, 26.11.2014, lk 1).

(5)  Euroopa parlamendi uuring, Dual education: a bridge over troubled waters, juuni 2014.

5

(6)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-104-2013-EXT-1/et/pdf

6

(7)  https://www.etuc.org/sites/www.etuc.org/files/201306_Framework_of_Actions_Youth_Employment_1.pdf

7

(8)  Eesistujariigi järeldused, Riia, 22. juuni 2015.

8

(9)  Nt Cedefop Labour market outcomes of VET in Europe 2013, Euroopa Komisjon, Education and training Monitor 2014 ja OECD, Learning for Jobs, reviews of VET 2010.

9

(10)  Germany trade & invest, DIHK, föderaalne haridus- ja teadusministeerium, IAB, föderaalne statistikaamet, 2013.

10

(11)  http://www.da.dk/bilag/AMR09%2CArbejdsmarkedsrapport%202009.pdf

11

(12)  EENEE POLICY BRIEF 3/2012 NOVEMBER 2012, „Apprenticeship Training Can Be Profitable for Firms and Apprentices Alike”, Stefan C. Wolter, Berni ülikool.

12

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/63

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Korruptsioonivastane võitlus ELis: ettevõtjate ja kodanikuühiskonna mureküsimustele vastamine”

(omaalgatuslik arvamus)

(2016/C 013/11)

| Raportöör: | Filip HAMRO-DROTZ |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Pierre GENDRE |

Raportöör:

Filip HAMRO-DROTZ

Kaasraportöör:

Pierre GENDRE

16. oktoobril 2014. aastal otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Korruptsioonivastane võitlus ELis: ettevõtjate ja kodanikuühiskonna mureküsimustele vastamine”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööstuse muutuste nõuandekomisjon võttis arvamuse vastu 15. juulil 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16.–17. septembril 2015 (16. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 184, erapooletuks jäi 1.

1.   Soovitused

| 1.1. | Euroopa Liit peaks töötama viivitamata välja ühtse ja tervikliku viie aasta korruptsioonivastase strateegia ja selle juurde kuuluva tegevuskava, mida toetavad Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi presidendid ning Euroopa Ülemkogu eesistuja. ELi eesistujariigid ja ELi institutsioonid peaksid pühenduma oma programmides ja institutsioonidevahelises koostöös selgetele korruptsioonivastastele eesmärkidele. Neil peaks olema tulevikku vaatav tegevuskava ja nad peaksid keskenduma laiahaardelistele korruptsioonivastastele küsimustele ELis ja ELi välissuhetes, liikmesriikide suuremale toetamisele, piiriülese koostöö tugevdamisele, institutsioonide ausameelsuse ja usaldusväärsuse parandamisele ning ELi finantshuvide kaitsmisele. Läbipaistvuse edendamine ja korruptsiooni takistamine peaksid olema kõigi ELi meetmete põhieesmärgid. Strateegias tuleks võtta arvesse käesolevas arvamuses tehtud soovitusi. |
| --- | --- |

1.1.

Euroopa Liit peaks töötama viivitamata välja ühtse ja tervikliku viie aasta korruptsioonivastase strateegia ja selle juurde kuuluva tegevuskava, mida toetavad Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi presidendid ning Euroopa Ülemkogu eesistuja. ELi eesistujariigid ja ELi institutsioonid peaksid pühenduma oma programmides ja institutsioonidevahelises koostöös selgetele korruptsioonivastastele eesmärkidele. Neil peaks olema tulevikku vaatav tegevuskava ja nad peaksid keskenduma laiahaardelistele korruptsioonivastastele küsimustele ELis ja ELi välissuhetes, liikmesriikide suuremale toetamisele, piiriülese koostöö tugevdamisele, institutsioonide ausameelsuse ja usaldusväärsuse parandamisele ning ELi finantshuvide kaitsmisele. Läbipaistvuse edendamine ja korruptsiooni takistamine peaksid olema kõigi ELi meetmete põhieesmärgid. Strateegias tuleks võtta arvesse käesolevas arvamuses tehtud soovitusi.

| 1.1.1. | Esmane prioriteet peaks olema liikmesriikide jõupingutuste toetamine olemasolevate riiklike, ELi ja rahvusvaheliste vahendite rakendamisel ja jõustamisel. |
| --- | --- |

1.1.1.

Esmane prioriteet peaks olema liikmesriikide jõupingutuste toetamine olemasolevate riiklike, ELi ja rahvusvaheliste vahendite rakendamisel ja jõustamisel.

| 1.1.2. | Nimetatud strateegia edusammud tuleks üle vaadata osana Euroopa poolaasta läbiviimisest, võttes arvesse komisjoni korruptsioonivastaseid aruandeid ja korrapäraseid uuringuid. Korruptsiooni levimust tuleb arvesse võtta ka ELi järelevalves õigusriigi toimimise üle liikmesriikides ning seda tuleb konkreetselt käsitleda osana liikmesriikide ja kolmandate riikidega kokku lepitud majandusliku toetuse programmide tingimustest. |
| --- | --- |

1.1.2.

Nimetatud strateegia edusammud tuleks üle vaadata osana Euroopa poolaasta läbiviimisest, võttes arvesse komisjoni korruptsioonivastaseid aruandeid ja korrapäraseid uuringuid. Korruptsiooni levimust tuleb arvesse võtta ka ELi järelevalves õigusriigi toimimise üle liikmesriikides ning seda tuleb konkreetselt käsitleda osana liikmesriikide ja kolmandate riikidega kokku lepitud majandusliku toetuse programmide tingimustest.

| 1.2. | Laiendatud ja kaasav rahvusvaheline korruptsioonivastane koostöö peaks olema strateegia võtmeküsimus. |
| --- | --- |

1.2.

Laiendatud ja kaasav rahvusvaheline korruptsioonivastane koostöö peaks olema strateegia võtmeküsimus.

| 1.2.1. | Euroopa Komisjon ja ELi liikmesriigid peaksid tugevdama rahvusvahelist korruptsioonivastast koostööd ELi sisejulgeoleku uuendatud strateegia 2015–2020 raames, COM(2015) 185, parandama koordineerimist asjaomaste asutuste vahel (OLAF, Eurojust, Europol, Euroopa Ombudsman, Euroopa Kontrollikoda) ning tagama Euroopa korruptsioonivastase võrgustiku (EACN) tulemusliku juhtimise. Nad peaksid suurendama heade tavade vahetamist ning tõhustama riigiprokuratuuride vahelist koordineerimist ja koostööd piiriüleste kuritegude korral, nt kuritegeliku vara hüvitamisel ja repatrieerimisel. |
| --- | --- |

1.2.1.

Euroopa Komisjon ja ELi liikmesriigid peaksid tugevdama rahvusvahelist korruptsioonivastast koostööd ELi sisejulgeoleku uuendatud strateegia 2015–2020 raames, COM(2015) 185, parandama koordineerimist asjaomaste asutuste vahel (OLAF, Eurojust, Europol, Euroopa Ombudsman, Euroopa Kontrollikoda) ning tagama Euroopa korruptsioonivastase võrgustiku (EACN) tulemusliku juhtimise. Nad peaksid suurendama heade tavade vahetamist ning tõhustama riigiprokuratuuride vahelist koordineerimist ja koostööd piiriüleste kuritegude korral, nt kuritegeliku vara hüvitamisel ja repatrieerimisel.

| 1.2.2. | Euroopa Ülemkogu, kellel on strateegias võtmeroll, saab korruptsioonivastast võitlust innustada järgmiselt:






  — | algatades kavasid teadlikkuse ja harituse edendamiseks liikmesriikides seoses ausameelsuse väärtustamisega ühiskonnas ja majanduses: korruptsiooni olemus ja ulatus poliitikas, kohtusüsteem ja riigiasutused, korruptsiooni roll meediavabaduse piiramises, organiseeritud kuritegevuse levik ja konkurentsivõime kahjustamine; ning algatades sisulise arutelu demokraatliku juhtimise tuleviku üle Euroopas; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Euroopa Ülemkogu, kellel on strateegias võtmeroll, saab korruptsioonivastast võitlust innustada järgmiselt:

—

algatades kavasid teadlikkuse ja harituse edendamiseks liikmesriikides seoses ausameelsuse väärtustamisega ühiskonnas ja majanduses: korruptsiooni olemus ja ulatus poliitikas, kohtusüsteem ja riigiasutused, korruptsiooni roll meediavabaduse piiramises, organiseeritud kuritegevuse levik ja konkurentsivõime kahjustamine; ning algatades sisulise arutelu demokraatliku juhtimise tuleviku üle Euroopas;

| — | edendades ja võttes kasutusele tugevdatud meetmeid korruptsiooni ennetamiseks; algatades kõnealuses kontekstis ka meetmeid ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni rakendamise jälgimiseks ja edendamiseks ELis (vastavalt ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni artiklile 63 ja resolutsioonile 3/1); |
| --- | --- |

—

edendades ja võttes kasutusele tugevdatud meetmeid korruptsiooni ennetamiseks; algatades kõnealuses kontekstis ka meetmeid ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni rakendamise jälgimiseks ja edendamiseks ELis (vastavalt ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni artiklile 63 ja resolutsioonile 3/1);

| — | suurendades jõupingutusi siseriiklike kriminaalõiguse sätete lähendamisel, juhul kui esineb takistusi korruptsioonijuhtumite tõhusas uurimises ja kriminaalvastutusele võtmisel. Iseäranis tuleks tähelepanu pöörata korruptsiooni määratluse ühtlustamisele ja huvide konfliktile. Selleks tuleks eelistatult kasutada ELi õigusakte või teha seda erinevate raamistike, nt avatud koordinatsiooni meetodi abil, et selgitada välja õiguslikud raamid, millest liikmesriigid saaksid juhinduda; |
| --- | --- |

—

suurendades jõupingutusi siseriiklike kriminaalõiguse sätete lähendamisel, juhul kui esineb takistusi korruptsioonijuhtumite tõhusas uurimises ja kriminaalvastutusele võtmisel. Iseäranis tuleks tähelepanu pöörata korruptsiooni määratluse ühtlustamisele ja huvide konfliktile. Selleks tuleks eelistatult kasutada ELi õigusakte või teha seda erinevate raamistike, nt avatud koordinatsiooni meetodi abil, et selgitada välja õiguslikud raamid, millest liikmesriigid saaksid juhinduda;

| — | nõustudes viivitamata määrusega Euroopa Prokuratuuri loomise kohta ning uuenenud määrusega Eurojusti kohta. |
| --- | --- |

—

nõustudes viivitamata määrusega Euroopa Prokuratuuri loomise kohta ning uuenenud määrusega Eurojusti kohta.

| 1.2.3. | Kolmepoolse sotsiaaltippkohtumise raames peaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 152–155 tuginedes kaaluma seda, kuidas sotsiaalküsimuste alane dialoog nii horisontaalsel kui ka sektori tasandil võiks aidata kaasa korruptsiooni ennetamisele ja korruptsioonivastasele võitlusele. |
| --- | --- |

1.2.3.

Kolmepoolse sotsiaaltippkohtumise raames peaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 152–155 tuginedes kaaluma seda, kuidas sotsiaalküsimuste alane dialoog nii horisontaalsel kui ka sektori tasandil võiks aidata kaasa korruptsiooni ennetamisele ja korruptsioonivastasele võitlusele.

| 1.2.4. | Seoses ELi korruptsioonivastaste algatustega tuleks tõhustada kodanikuühiskonnaga konsulteerimist ja selle kaasamist vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 11, aga ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa Regioonide Komiteega konsulteerimist ja nende kaasamist. |
| --- | --- |

1.2.4.

Seoses ELi korruptsioonivastaste algatustega tuleks tõhustada kodanikuühiskonnaga konsulteerimist ja selle kaasamist vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 11, aga ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa Regioonide Komiteega konsulteerimist ja nende kaasamist.

| 1.2.5. | ELi institutsioonid ja vastavad ametkonnad peaksid koostöös liikmesriikidega tugevdama jõupingutusi, et suurendada üldsuse teadlikkust sellest, kuidas kodanikke kaasata korruptsioonivastasesse võitlusse, tõstes esile ELi õigusaktide õigusi ja õiguskaitset. Oleks tarvis massiteabevahenditele suunatud teavituskampaaniat, nt et informeerida kodanikke korruptsioonikahtlusest ja ELi vahendite kuritarvitamisest teavitamise võimaluste kohta. Selline tegutsemisviis peaks käima käsikäes suurema läbipaistvusega ELi rahaliste vahendite kasutamise vallas. |
| --- | --- |

1.2.5.

ELi institutsioonid ja vastavad ametkonnad peaksid koostöös liikmesriikidega tugevdama jõupingutusi, et suurendada üldsuse teadlikkust sellest, kuidas kodanikke kaasata korruptsioonivastasesse võitlusse, tõstes esile ELi õigusaktide õigusi ja õiguskaitset. Oleks tarvis massiteabevahenditele suunatud teavituskampaaniat, nt et informeerida kodanikke korruptsioonikahtlusest ja ELi vahendite kuritarvitamisest teavitamise võimaluste kohta. Selline tegutsemisviis peaks käima käsikäes suurema läbipaistvusega ELi rahaliste vahendite kasutamise vallas.

| 1.3. | EL peaks kooskõlas rahvusvaheliste, valdkondlike ning Euroopa õigusaktide ning suunistega algatama ja toetama peale seadusandlike meetmete ka alternatiivseid meetmeid, et edendada õigusaktidele vastavuse, altkäemaksu- ja korruptsioonivastase võitluse programmide ja standardite vastuvõtmist ja rakendamist konkreetsetes äriühingutes. Osana äriühingu eetikakoodeksist (sh vastavad sätted rikkumistest teatamise kohta) tuleks rakendada asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas töötajate läbipaistva ja kaasava osalemise kontseptsiooni. Äriühingud kogu maailmas peaksid olema kohustatud kehtestama korruptsioonivastase tegevuse juhtimissüsteemi teatavate projektide jaoks, mille raames kasutatakse ELi rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

1.3.

EL peaks kooskõlas rahvusvaheliste, valdkondlike ning Euroopa õigusaktide ning suunistega algatama ja toetama peale seadusandlike meetmete ka alternatiivseid meetmeid, et edendada õigusaktidele vastavuse, altkäemaksu- ja korruptsioonivastase võitluse programmide ja standardite vastuvõtmist ja rakendamist konkreetsetes äriühingutes. Osana äriühingu eetikakoodeksist (sh vastavad sätted rikkumistest teatamise kohta) tuleks rakendada asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas töötajate läbipaistva ja kaasava osalemise kontseptsiooni. Äriühingud kogu maailmas peaksid olema kohustatud kehtestama korruptsioonivastase tegevuse juhtimissüsteemi teatavate projektide jaoks, mille raames kasutatakse ELi rahalisi vahendeid.

| 1.3.1. | EL peaks vastutustundliku ettevõtluse strateegia uuendamise ning äri-, sotsiaalpartnerite ja kaubandusühenduste abil uurima ka äriühingu üldjuhtimise ja eetika parimate tavade laialt levitamise võimalust. |
| --- | --- |

1.3.1.

EL peaks vastutustundliku ettevõtluse strateegia uuendamise ning äri-, sotsiaalpartnerite ja kaubandusühenduste abil uurima ka äriühingu üldjuhtimise ja eetika parimate tavade laialt levitamise võimalust.

| 1.3.2. | Muud kui finantsaruandlust käsitlev hiljutine direktiiv, milles nõutakse, et ELi suurettevõtjad annaksid aru oma õigusaktidele vastavuse ja eetikastandardite kohta, on teretulnud. See peaks innustama ettevõtjaid tagama, et korruptsioonivastaseid standardeid, sh asjakohaseid häiremehhanisme järgitakse kogu nende tarneahela ulatuses ning et ka väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad võtavad proportsionaalseid meetmeid. |
| --- | --- |

1.3.2.

Muud kui finantsaruandlust käsitlev hiljutine direktiiv, milles nõutakse, et ELi suurettevõtjad annaksid aru oma õigusaktidele vastavuse ja eetikastandardite kohta, on teretulnud. See peaks innustama ettevõtjaid tagama, et korruptsioonivastaseid standardeid, sh asjakohaseid häiremehhanisme järgitakse kogu nende tarneahela ulatuses ning et ka väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad võtavad proportsionaalseid meetmeid.

| 1.3.2.1. | See puudutab eeskätt loodusvarade tarnimist, mis on sageli korruptsiooni allikas. EL võib toetuda metsandussektori parimatele tavadele ja maavaradega seotud konfliktide õiguslikule käsitlusviisile USAs. Euroopa Komisjon peaks sellega seoses tagama ühtse lähenemisviisi oma toorainestrateegia läbivaatamisel. Ta peaks tegema koostööd ettevõtjate esindajatega ka Euroopa tasandil, et töötada välja sidus ja ühtne lähenemisviis korruptsiooni likvideerimiseks tarneahelas. |
| --- | --- |

1.3.2.1.

See puudutab eeskätt loodusvarade tarnimist, mis on sageli korruptsiooni allikas. EL võib toetuda metsandussektori parimatele tavadele ja maavaradega seotud konfliktide õiguslikule käsitlusviisile USAs. Euroopa Komisjon peaks sellega seoses tagama ühtse lähenemisviisi oma toorainestrateegia läbivaatamisel. Ta peaks tegema koostööd ettevõtjate esindajatega ka Euroopa tasandil, et töötada välja sidus ja ühtne lähenemisviis korruptsiooni likvideerimiseks tarneahelas.

| 1.4. | Euroopa Komisjon peaks riigihangete direktiivid uuesti läbi vaatama, eeskätt selleks, et uurida, kuidas saaks parandada menetluste läbipaistvust ja usaldusväärsust. Komisjon peaks ennetavalt kontrollima, kuidas liikmesriigid rakendavad huvide konfliktide ja soosikluse ennetamist käsitlevaid olemasolevaid sätteid (ka piirkonna ja kohalikul tasandil) ning andma vajaduse korral täpsemaid juhiseid. Riigihanke-eeskirjad peaksid hõlmama kõiki ettevõtjaid, sõltumata nende päritolust. |
| --- | --- |

1.4.

Euroopa Komisjon peaks riigihangete direktiivid uuesti läbi vaatama, eeskätt selleks, et uurida, kuidas saaks parandada menetluste läbipaistvust ja usaldusväärsust. Komisjon peaks ennetavalt kontrollima, kuidas liikmesriigid rakendavad huvide konfliktide ja soosikluse ennetamist käsitlevaid olemasolevaid sätteid (ka piirkonna ja kohalikul tasandil) ning andma vajaduse korral täpsemaid juhiseid. Riigihanke-eeskirjad peaksid hõlmama kõiki ettevõtjaid, sõltumata nende päritolust.

| 1.4.1. | Euroopa Komisjon peaks tagama, et on olemas asjakohased kanalid riigi ja kohaliku tasandi riigihankemenetlusega seotud korruptsioonikahtlusest teatamiseks ning paremad võimalused taotleda kahju hüvitamist, sealhulgas ka nendel osalejatel, kes ei saanud otsest kahju. EL ja liikmesriigid peaksid edendama nendes menetlustes läbipaistvuse kõrget taset. Hea on see, et riigihangete elektrooniline esitamine saab normiks. Tuleks suurendada teadlikkust asjaolust, et pakkumismenetluse ja hanke võitjatega seotud teave on kättesaadav elektroonilisel platvormil TED (Tenders Electronic Daily) lihtsasti juurdepääsetavas ja analüüsitavas vormis. |
| --- | --- |

1.4.1.

Euroopa Komisjon peaks tagama, et on olemas asjakohased kanalid riigi ja kohaliku tasandi riigihankemenetlusega seotud korruptsioonikahtlusest teatamiseks ning paremad võimalused taotleda kahju hüvitamist, sealhulgas ka nendel osalejatel, kes ei saanud otsest kahju. EL ja liikmesriigid peaksid edendama nendes menetlustes läbipaistvuse kõrget taset. Hea on see, et riigihangete elektrooniline esitamine saab normiks. Tuleks suurendada teadlikkust asjaolust, et pakkumismenetluse ja hanke võitjatega seotud teave on kättesaadav elektroonilisel platvormil TED (Tenders Electronic Daily) lihtsasti juurdepääsetavas ja analüüsitavas vormis.

| 1.4.2. | Äriühingud, kes osalevad Euroopa Liidu riigihankelepingutes, peaksid esitama teavet oma omandiõiguse, sealhulgas ettevõttest tegelikult tulu saava isiku kohta. Suurettevõtjatel, kes osalevad riigihankelepingutes, peaks olema kehtestatud kindel altkäemaksu- ja korruptsioonivastane koodeks (kooskõlas rahvusvaheliste, Euroopa ning valdkondlike vahendite ja suunistega). Teabe avalikustamisel tuleks järgida ärisaladuse kaitse põhimõtet (vt EMSK arvamus INT/145) ning seda ei tohiks takistada erinevused andmekaitset puudutavates riiklikes õigusaktides. |
| --- | --- |

1.4.2.

Äriühingud, kes osalevad Euroopa Liidu riigihankelepingutes, peaksid esitama teavet oma omandiõiguse, sealhulgas ettevõttest tegelikult tulu saava isiku kohta. Suurettevõtjatel, kes osalevad riigihankelepingutes, peaks olema kehtestatud kindel altkäemaksu- ja korruptsioonivastane koodeks (kooskõlas rahvusvaheliste, Euroopa ning valdkondlike vahendite ja suunistega). Teabe avalikustamisel tuleks järgida ärisaladuse kaitse põhimõtet (vt EMSK arvamus INT/145) ning seda ei tohiks takistada erinevused andmekaitset puudutavates riiklikes õigusaktides.

| 1.4.3. | EL peaks korruptsiooni eest hoiatava vahendina innustama sanktsioonide kasutamist ja viimase võimalusena riigihangetest välistamist proportsionaalse ajavahemiku jooksul ning samaväärseid meetmeid isikute suhtes avalikus sektoris. Euroopa Komisjon, Euroopa Investeerimispank ja ELi liikmesriigid peaksid looma ELi-ülese üldise välistamissüsteemi, et ühendada Euroopa tasandi ja riigi tasandi välistamissüsteemid ja tagada, et korrumpeerunud isikutel on keelatud osaleda avalikus pakkumises ELis, nagu nähakse ette ELi uutes hankedirektiivides (2014/24 ja 25). Avaliku sektori isikud peaksid samaväärselt vastutama oma tegude eest. Sellist välistamist tuleks kaaluda eelkõige juhtudel, kui äriühingut süüdistatakse õigusvastases tegevuses või ta on jätnud kehtestamata ennetavad korruptsioonivastased meetmed. Süsteem peaks soosima äriühinguid, kes on ellu viinud reformid ja võtnud vastavad meetmed korruptsiooni vältimiseks (n-ö enesepuhastus). Ausameelsuse kokkulepete – avaliku sektori asutuste ja ettevõtjate võetud kohustus järgida riigihangetes läbipaistvuse ja ausameelsuse kõrgemaid standardeid – kasutamist tuleks edendada. Samuti on vaja pöörata rangemat tähelepanu riigile kuuluvate äriühingute ning riiklike haldusasutuste eetilisele tegutsemisviisile ja seaduskuulekusele nii riiklikul kui ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

1.4.3.

EL peaks korruptsiooni eest hoiatava vahendina innustama sanktsioonide kasutamist ja viimase võimalusena riigihangetest välistamist proportsionaalse ajavahemiku jooksul ning samaväärseid meetmeid isikute suhtes avalikus sektoris. Euroopa Komisjon, Euroopa Investeerimispank ja ELi liikmesriigid peaksid looma ELi-ülese üldise välistamissüsteemi, et ühendada Euroopa tasandi ja riigi tasandi välistamissüsteemid ja tagada, et korrumpeerunud isikutel on keelatud osaleda avalikus pakkumises ELis, nagu nähakse ette ELi uutes hankedirektiivides (2014/24 ja 25). Avaliku sektori isikud peaksid samaväärselt vastutama oma tegude eest. Sellist välistamist tuleks kaaluda eelkõige juhtudel, kui äriühingut süüdistatakse õigusvastases tegevuses või ta on jätnud kehtestamata ennetavad korruptsioonivastased meetmed. Süsteem peaks soosima äriühinguid, kes on ellu viinud reformid ja võtnud vastavad meetmed korruptsiooni vältimiseks (n-ö enesepuhastus). Ausameelsuse kokkulepete – avaliku sektori asutuste ja ettevõtjate võetud kohustus järgida riigihangetes läbipaistvuse ja ausameelsuse kõrgemaid standardeid – kasutamist tuleks edendada. Samuti on vaja pöörata rangemat tähelepanu riigile kuuluvate äriühingute ning riiklike haldusasutuste eetilisele tegutsemisviisile ja seaduskuulekusele nii riiklikul kui ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil.

| 1.5. | EL peaks parandama finantsvoogude läbipaistvust kogu liidus. Hiljutised õigusaktid äriühingute omandi läbipaistvuse parandamiseks neljanda rahapesuvastase direktiivi osana on oodatud, kuid on tarvis avalikku teavet usaldusfondidest tegelikult tulu saavate omanike ja muude äristruktuuride kohta. Rahvusvaheliste finantsvoogude läbipaistvus paraneks parema ettevõtlusaruandluse kaudu, mis põhineks rahvusvahelistel ja valdkondlikel suunistel ning ELi sellistel õigusaktidel, millega nõutaks hargmaistelt ettevõtetelt peamiste finantsandmete esitamist riikides, kus nad tegutsevad. |
| --- | --- |

1.5.

EL peaks parandama finantsvoogude läbipaistvust kogu liidus. Hiljutised õigusaktid äriühingute omandi läbipaistvuse parandamiseks neljanda rahapesuvastase direktiivi osana on oodatud, kuid on tarvis avalikku teavet usaldusfondidest tegelikult tulu saavate omanike ja muude äristruktuuride kohta. Rahvusvaheliste finantsvoogude läbipaistvus paraneks parema ettevõtlusaruandluse kaudu, mis põhineks rahvusvahelistel ja valdkondlikel suunistel ning ELi sellistel õigusaktidel, millega nõutaks hargmaistelt ettevõtetelt peamiste finantsandmete esitamist riikides, kus nad tegutsevad.

| 1.5.1. | Pankade vastavust ELi asjaomastele õigusaktidele tuleks parandada. Euroopa Komisjon ja Euroopa Pangandusjärelevalve peaksid kõnealuses kontekstis võtma aktiivsema rolli selle tagamisel, et puudujäägid eeskirjade rakendamisel ühes liikmesriigis ei nõrgestaks üldist süsteemi. Euroopa Komisjon peaks kasutama ka oma pädevust kõnealuse valdkonna kriminaalkaristuste ühtlustamiseks, tagamaks, et kõigis ELi jurisdiktsioonides kehtivad nõuetekohaselt hoiatavad sanktsioonid. Samuti tuleks liikmesriike juhendada, kuidas tunnistada kuriteoks ametiisiku tahtlik ebaseaduslik rikastumine, nagu on sätestatud ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni artiklis 20. |
| --- | --- |

1.5.1.

Pankade vastavust ELi asjaomastele õigusaktidele tuleks parandada. Euroopa Komisjon ja Euroopa Pangandusjärelevalve peaksid kõnealuses kontekstis võtma aktiivsema rolli selle tagamisel, et puudujäägid eeskirjade rakendamisel ühes liikmesriigis ei nõrgestaks üldist süsteemi. Euroopa Komisjon peaks kasutama ka oma pädevust kõnealuse valdkonna kriminaalkaristuste ühtlustamiseks, tagamaks, et kõigis ELi jurisdiktsioonides kehtivad nõuetekohaselt hoiatavad sanktsioonid. Samuti tuleks liikmesriike juhendada, kuidas tunnistada kuriteoks ametiisiku tahtlik ebaseaduslik rikastumine, nagu on sätestatud ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni artiklis 20.

| 1.6. | Korruptsiooni avastamine sõltub suurel määral rikkumisest teatajate valmisolekust teatada korruptsioonist, eeldusel, et seda tehakse heas usus ja mõistlikel alustel. Euroopa Komisjon peaks üritama leida erinevaid võimalusi rikkumisest teatajate kaitsmise edendamiseks, algatama uuringu ELi õigusaktide (tõenäoliselt määrus või direktiiv) teostatavuse kohta, võttes arvesse rahvusvahelisi, valdkondlikke suuniseid ning Euroopa Parlamendi asjaomaseid resolutsioone. Eraelu puutumatuse ja ärisaladuse austamine ei tohiks takistada korruptsiooni avastamist (direktiiv 2013/36 (CRD IV)). Tarvis oleks kehtestada asjakohased kaitsesätted, et kaitsta asjaomaseid osapooli rikkumisest ebaõige teatamise eest. |
| --- | --- |

1.6.

Korruptsiooni avastamine sõltub suurel määral rikkumisest teatajate valmisolekust teatada korruptsioonist, eeldusel, et seda tehakse heas usus ja mõistlikel alustel. Euroopa Komisjon peaks üritama leida erinevaid võimalusi rikkumisest teatajate kaitsmise edendamiseks, algatama uuringu ELi õigusaktide (tõenäoliselt määrus või direktiiv) teostatavuse kohta, võttes arvesse rahvusvahelisi, valdkondlikke suuniseid ning Euroopa Parlamendi asjaomaseid resolutsioone. Eraelu puutumatuse ja ärisaladuse austamine ei tohiks takistada korruptsiooni avastamist (direktiiv 2013/36 (CRD IV)). Tarvis oleks kehtestada asjakohased kaitsesätted, et kaitsta asjaomaseid osapooli rikkumisest ebaõige teatamise eest.

| 1.7. | Nagu on näidanud kogemused ja teadusuuringud, kujutab ELi maksumaksjate raha kulutamine ja jaotamine ELi struktuuri- ja investeerimisfondide (sealhulgas EFSI) kaudu endast väärkasutamise ohtu. Pettus ja korruptsioon on sageli omavahel seotud, nende uurimist takistab aga ELi ja riigi ametiasutuste koostöö nõrkus. EL peab võtma endale väljapaistvama ja ennetavama rolli rahastamise kasutamise järelevalves ja auditeerimises, võttes arvesse korruptsiooni ja pettuste nulltolerantsuse põhimõtet. Euroopa Prokuratuur tuleks luua iseseisva ja tõhusa Euroopa asutusena, millel on asjakohased vahendid, et võimaldada tal uurida ja esitada süüdistusi mitte ainult ELi rahandust puudutavates kuritegudes, vaid ka rasketes piiriülestes kuritegudes, nt korruptsioon (nagu on sätestatud Lissaboni lepingus). Suurendada tuleks ka Eurojusti võimekust, sest aeg-ajalt on asjasse segatud ka kolmandad riigid, kes ei kuulu Euroopa Prokuratuuri vastutusalasse. |
| --- | --- |

1.7.

Nagu on näidanud kogemused ja teadusuuringud, kujutab ELi maksumaksjate raha kulutamine ja jaotamine ELi struktuuri- ja investeerimisfondide (sealhulgas EFSI) kaudu endast väärkasutamise ohtu. Pettus ja korruptsioon on sageli omavahel seotud, nende uurimist takistab aga ELi ja riigi ametiasutuste koostöö nõrkus. EL peab võtma endale väljapaistvama ja ennetavama rolli rahastamise kasutamise järelevalves ja auditeerimises, võttes arvesse korruptsiooni ja pettuste nulltolerantsuse põhimõtet. Euroopa Prokuratuur tuleks luua iseseisva ja tõhusa Euroopa asutusena, millel on asjakohased vahendid, et võimaldada tal uurida ja esitada süüdistusi mitte ainult ELi rahandust puudutavates kuritegudes, vaid ka rasketes piiriülestes kuritegudes, nt korruptsioon (nagu on sätestatud Lissaboni lepingus). Suurendada tuleks ka Eurojusti võimekust, sest aeg-ajalt on asjasse segatud ka kolmandad riigid, kes ei kuulu Euroopa Prokuratuuri vastutusalasse.

| 1.8. | EL peaks tõhustama enda osalust korruptsioonivastases võitluses maailma tasandil. Ta peaks kolmandate riikidega sõlmitavatesse lepingutesse lisama tugevad korruptsioonivastased sätted. Rahastamisprogrammid (ühinemiseelne abi, naabruspoliitika, arengukoostööfondid, välisriikidele antav abi jms) peaksid sisaldama rangeid tingimuslikkuse sätteid, milles käsitletakse korruptsiooniga tegelemist ja selle ennetamist (ka selleks, et kaitsta rahalisi vahendeid). Tuleb kehtestada tugevad mehhanismid rakendamise ja tulemuslikkuse kontrollimiseks. |
| --- | --- |

1.8.

EL peaks tõhustama enda osalust korruptsioonivastases võitluses maailma tasandil. Ta peaks kolmandate riikidega sõlmitavatesse lepingutesse lisama tugevad korruptsioonivastased sätted. Rahastamisprogrammid (ühinemiseelne abi, naabruspoliitika, arengukoostööfondid, välisriikidele antav abi jms) peaksid sisaldama rangeid tingimuslikkuse sätteid, milles käsitletakse korruptsiooniga tegelemist ja selle ennetamist (ka selleks, et kaitsta rahalisi vahendeid). Tuleb kehtestada tugevad mehhanismid rakendamise ja tulemuslikkuse kontrollimiseks.

| 1.8.1. | Võtta tuleks meetmeid, mis aitavad tõhusalt kaitsta nii siseturul kui ka rahvusvahelisel tasandil eetikastandardeid järgivaid ELi ettevõtjaid kolmandatest riikidest pärit ettevõtjate eest, kes neid norme ei täida. Üks kaitseelement peaks olema see, et „lepingutingimused tuleks koostada selliselt, et need jaotaksid õiglaselt lepinguga seotud riskid” (vt Euroopa ühendamise rahastu määruse (EL) nr 1316/2013 põhjendus 65). See põhimõte tuleks lisada kõikidesse ELi rahastamisvahendeid käsitlevatesse ELi instrumentidesse. |
| --- | --- |

1.8.1.

Võtta tuleks meetmeid, mis aitavad tõhusalt kaitsta nii siseturul kui ka rahvusvahelisel tasandil eetikastandardeid järgivaid ELi ettevõtjaid kolmandatest riikidest pärit ettevõtjate eest, kes neid norme ei täida. Üks kaitseelement peaks olema see, et „lepingutingimused tuleks koostada selliselt, et need jaotaksid õiglaselt lepinguga seotud riskid” (vt Euroopa ühendamise rahastu määruse (EL) nr 1316/2013 põhjendus 65). See põhimõte tuleks lisada kõikidesse ELi rahastamisvahendeid käsitlevatesse ELi instrumentidesse.

| 1.8.2. | EL peaks tegema ka rohkem jõupingutusi, et vältida oma rahandussüsteemi muutumist ebaseaduslikult teenitud raha pelgupaigaks. Viimaste aastate sündmused Aafrikas, Lähis-Idas ja Ukrainas on näidanud kahepoolsete lähenemisviiside puudulikkust varastatud vara hüvitamisel ja repatrieerimisel. Euroopa Komisjon peaks võtma aktiivsema rolli varastatud varade nendesse riikidesse tagastamisel abi osutamisel ja koordineerimisel. |
| --- | --- |

1.8.2.

EL peaks tegema ka rohkem jõupingutusi, et vältida oma rahandussüsteemi muutumist ebaseaduslikult teenitud raha pelgupaigaks. Viimaste aastate sündmused Aafrikas, Lähis-Idas ja Ukrainas on näidanud kahepoolsete lähenemisviiside puudulikkust varastatud vara hüvitamisel ja repatrieerimisel. Euroopa Komisjon peaks võtma aktiivsema rolli varastatud varade nendesse riikidesse tagastamisel abi osutamisel ja koordineerimisel.

| 1.9. | ELi institutsioonid ise peavad tagama, et nad on läbipaistvuse, ausameelsuse ja hea valitsemistava eeskujuks viisil, mis seab standardid ELi liikmesriikidele. Ainult niimoodi on ELi institutsioonid autoriteetsed ja usaldusväärsed, et algatada, juhendada ja rakendada eespool nimetatud meetmeid. Selleks peaksid institutsioonid seadma eesmärgiks otsustusprotsessi võimalikult suure vastutuse ja läbipaistvuse, mis hõlmaks ELi õigusaktide ja poliitika nn seadusandliku jalajälje tekitamist, st avalikku ja ajakohast aruandlust ELi institutsioonide, liikmesriikide ja lobitöö tegijate vastasmõju kohta, aga ka õigusakte ELi lobitöö tegijate kohustusliku registreerimise kohta. |
| --- | --- |

1.9.

ELi institutsioonid ise peavad tagama, et nad on läbipaistvuse, ausameelsuse ja hea valitsemistava eeskujuks viisil, mis seab standardid ELi liikmesriikidele. Ainult niimoodi on ELi institutsioonid autoriteetsed ja usaldusväärsed, et algatada, juhendada ja rakendada eespool nimetatud meetmeid. Selleks peaksid institutsioonid seadma eesmärgiks otsustusprotsessi võimalikult suure vastutuse ja läbipaistvuse, mis hõlmaks ELi õigusaktide ja poliitika nn seadusandliku jalajälje tekitamist, st avalikku ja ajakohast aruandlust ELi institutsioonide, liikmesriikide ja lobitöö tegijate vastasmõju kohta, aga ka õigusakte ELi lobitöö tegijate kohustusliku registreerimise kohta.

| 1.9.1. | Samuti peaks EL toimima ühtselt ja ennetavalt huvide konfliktide järelevalves ja ennetamises, et vältida kõrvalekaldeid otsuste tegemises. Tuleks moodustada sõltumatud eetikakomiteed, kellel on õigus anda siduvaid soovitusi ja määrata karistusi. 1. soovituses osutatud viie aasta tegevuskavas tuleks sätestada täiendavad reformid, võttes arvesse komisjoni ja OLAFi korruptsioonivastaste aruannete järeldusi. |
| --- | --- |

1.9.1.

Samuti peaks EL toimima ühtselt ja ennetavalt huvide konfliktide järelevalves ja ennetamises, et vältida kõrvalekaldeid otsuste tegemises. Tuleks moodustada sõltumatud eetikakomiteed, kellel on õigus anda siduvaid soovitusi ja määrata karistusi. 1. soovituses osutatud viie aasta tegevuskavas tuleks sätestada täiendavad reformid, võttes arvesse komisjoni ja OLAFi korruptsioonivastaste aruannete järeldusi.

| 1.10. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peaks võtma järgmiseid eesmärgipäraseid meetmeid, aidates kaasa korruptsioonivastasele võitlusele ELis:






  — | suurendama kodanikuühiskonna teadlikkust käesoleva arvamuse järelmeetmena; |
| --- | --- | --- |

1.10.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peaks võtma järgmiseid eesmärgipäraseid meetmeid, aidates kaasa korruptsioonivastasele võitlusele ELis:

—

suurendama kodanikuühiskonna teadlikkust käesoleva arvamuse järelmeetmena;

| — | osalema asjaomases korruptsiooni käsitlevas avaliku ja erasektori dialoogis, nagu komisjon soovib; |
| --- | --- |

—

osalema asjaomases korruptsiooni käsitlevas avaliku ja erasektori dialoogis, nagu komisjon soovib;

| — | käsitlema edaspidistes arvamustes korruptsiooni- ja pettustevastast võitlust ning kaaluma täiendavate arvamuste koostamist, sealhulgas arvamused sektorispetsiifilise korruptsiooni kohta; |
| --- | --- |

—

käsitlema edaspidistes arvamustes korruptsiooni- ja pettustevastast võitlust ning kaaluma täiendavate arvamuste koostamist, sealhulgas arvamused sektorispetsiifilise korruptsiooni kohta;

| — | tõstatama küsimuse koostööst riiklike majandus- ja sotsiaalkomiteedega ning kontaktidest sidusrühmadega, ning ka komitee väljaspool Brüsselit toimuva tegevuse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

tõstatama küsimuse koostööst riiklike majandus- ja sotsiaalkomiteedega ning kontaktidest sidusrühmadega, ning ka komitee väljaspool Brüsselit toimuva tegevuse valdkonnas;

| — | hindama komitee hea halduse tava eeskirja ning komitee liikmete käitumisjuhendi läbivaatamist, sh rikkumisest teatajate kohta sisekorraeeskirjade koostamist; |
| --- | --- |

—

hindama komitee hea halduse tava eeskirja ning komitee liikmete käitumisjuhendi läbivaatamist, sh rikkumisest teatajate kohta sisekorraeeskirjade koostamist;

| — | edendama korruptsioonivastaste jõupingutuste valdkonnas regulaarset koostööd ELi institutsioonide (Euroopa Ülemkogu, Euroopa Komisjon, Euroopa Parlament), asjaomaste agentuuride ja Regioonide Komiteega; |
| --- | --- |

—

edendama korruptsioonivastaste jõupingutuste valdkonnas regulaarset koostööd ELi institutsioonide (Euroopa Ülemkogu, Euroopa Komisjon, Euroopa Parlament), asjaomaste agentuuride ja Regioonide Komiteega;

| — | moodustama korruptsioonivastase järelevalve rühma. |
| --- | --- |

—

moodustama korruptsioonivastase järelevalve rühma.

2.   Korruptsiooni kirjeldus

| 2.1. | Juhindudes ÜRO korruptsioonivastasest konventsioonist, on korruptsioon üldise määratluse kohaselt igasuguse võimu kuritarvitamine isikliku kasu eesmärgil. See määratlus on käesoleva arvamuse lähtepunktiks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Korruptsioon on levinud kogu maailmas. Hinnanguliselt läheb korruptsioon Euroopas (välja arvatud riigi rahaga seotud pettused) maksumaksjale maksma umbes 120 miljardit eurot aastas, mis on peaaegu võrdne ELi aasta üldeelarvega, moodustades ühe protsendi ELi SKPst. Korruptsioon on liikmesriigiti väga erinev. Paljudes riikides esineb korruptsiooni avaliku ja eraelu kõigil tasanditel. Euroopa Komisjon märgib ELi 2014. aasta korruptsioonivastases aruandes: „Korruptsioon kahjustab tõsiselt majandust ja ühiskonda tervikuna. [–-] Ka ELi liikmesriigid ei ole selle probleemi suhtes immuunsed. [–-] See mõjub negatiivselt heale valitsemistavale, riigi raha usaldusväärsele juhtimisele ja konkurentsivõimelistele turgudele. Äärmuslikel juhtudel õõnestab see kodanike usaldust demokraatlike institutsioonide ja protsesside vastu.” |
| --- | --- |

2.2.

Korruptsioon on levinud kogu maailmas. Hinnanguliselt läheb korruptsioon Euroopas (välja arvatud riigi rahaga seotud pettused) maksumaksjale maksma umbes 120 miljardit eurot aastas, mis on peaaegu võrdne ELi aasta üldeelarvega, moodustades ühe protsendi ELi SKPst. Korruptsioon on liikmesriigiti väga erinev. Paljudes riikides esineb korruptsiooni avaliku ja eraelu kõigil tasanditel. Euroopa Komisjon märgib ELi 2014. aasta korruptsioonivastases aruandes: „Korruptsioon kahjustab tõsiselt majandust ja ühiskonda tervikuna. [–-] Ka ELi liikmesriigid ei ole selle probleemi suhtes immuunsed. [–-] See mõjub negatiivselt heale valitsemistavale, riigi raha usaldusväärsele juhtimisele ja konkurentsivõimelistele turgudele. Äärmuslikel juhtudel õõnestab see kodanike usaldust demokraatlike institutsioonide ja protsesside vastu.”

| 2.3. | Korruptsioonil on mitu nägu. Korruptsiooni võib liigitada avaliku sektori korruptsiooniks, erasektori korruptsiooniks ja poliitiliseks korruptsiooniks, sõltuvalt sektorist, kus see ilmneb. Korruptsioon puudutab alati vähemalt kahte nõusolevat isikut ja nendevahelist ebaseaduslikku tegu. |
| --- | --- |

2.3.

Korruptsioonil on mitu nägu. Korruptsiooni võib liigitada avaliku sektori korruptsiooniks, erasektori korruptsiooniks ja poliitiliseks korruptsiooniks, sõltuvalt sektorist, kus see ilmneb. Korruptsioon puudutab alati vähemalt kahte nõusolevat isikut ja nendevahelist ebaseaduslikku tegu.

| 2.3.1. | Korruptsiooni tüüpilised näited on altkäemaks nii selle aktiivses kui ka passiivses vormis, sealhulgas eelise pakkumine, andmine ja vastuvõtmine või palumine seaduslikule, ebaseaduslikule või ebaeetilisele tegevusele ärgitamisena, mis võib toimuda kingituste, laenude, tasude, nn abistavate (kõrval)maksete, auhindade (nn pistiseandmised) ja muude eeliste vormis, näiteks vähendatud maksud, viisad, teenused, sponsorlus ja annetused. Korruptsioon on paljudel juhtudel seotud muu ebaseadusliku tegevusega, näiteks hinnakokkulepete, pakkumismahhinatsioonide, rahapesu, ebaseadusliku rikastumise, väljapressimise ja pettusega. Korruptsiooni esineb ka vähem materiaalsetes tehingutes, nagu soosiklus ja onupojapoliitika riigiametnike ametisse nimetamisel, mõjuvõimu ja soodustustega kauplemine, klientelism, ebaeetilised puutumatuse, amnestia ja erastamisega seotud tavad, altkäemaksu andmine kohtu- ja politseiametnikele, erakondade rahastamine ja valimiskampaaniate mahhinatsioonid. Reguleerimata või halvasti juhitud huvide konfliktid võivad põhjustada korruptsiooni, nt tulusaid ametikohti äriühingutes pakutakse endistele riigitegelastele (nn pöördukse-efekt) ilma ooteajata. |
| --- | --- |

2.3.1.

Korruptsiooni tüüpilised näited on altkäemaks nii selle aktiivses kui ka passiivses vormis, sealhulgas eelise pakkumine, andmine ja vastuvõtmine või palumine seaduslikule, ebaseaduslikule või ebaeetilisele tegevusele ärgitamisena, mis võib toimuda kingituste, laenude, tasude, nn abistavate (kõrval)maksete, auhindade (nn pistiseandmised) ja muude eeliste vormis, näiteks vähendatud maksud, viisad, teenused, sponsorlus ja annetused. Korruptsioon on paljudel juhtudel seotud muu ebaseadusliku tegevusega, näiteks hinnakokkulepete, pakkumismahhinatsioonide, rahapesu, ebaseadusliku rikastumise, väljapressimise ja pettusega. Korruptsiooni esineb ka vähem materiaalsetes tehingutes, nagu soosiklus ja onupojapoliitika riigiametnike ametisse nimetamisel, mõjuvõimu ja soodustustega kauplemine, klientelism, ebaeetilised puutumatuse, amnestia ja erastamisega seotud tavad, altkäemaksu andmine kohtu- ja politseiametnikele, erakondade rahastamine ja valimiskampaaniate mahhinatsioonid. Reguleerimata või halvasti juhitud huvide konfliktid võivad põhjustada korruptsiooni, nt tulusaid ametikohti äriühingutes pakutakse endistele riigitegelastele (nn pöördukse-efekt) ilma ooteajata.

| 2.3.2. | Kogu seda ebaeetilist ja ebaseaduslikku tegevust hõlbustavad mitu tegurit. Nende hulka kuuluvad õiguslikud takistused (valitud ametnike immuniteet ja aegumistähtajad); rahvusvaheliste standardite, käitumisjuhendite, eetikasuuniste ja asjakohaste häiremehhanismide puudumine; avaliku sektori otsustusprotsessi ja selle mõjutamisviiside läbipaistmatus (näiteks valitud või ametisse nimetatud riigiametnike ametivälise tulu ja tegevuse avalikustamise puudumine või varjatud kohtumised isikutega, kes selliseid otsuseid mõjutada soovivad). |
| --- | --- |

2.3.2.

Kogu seda ebaeetilist ja ebaseaduslikku tegevust hõlbustavad mitu tegurit. Nende hulka kuuluvad õiguslikud takistused (valitud ametnike immuniteet ja aegumistähtajad); rahvusvaheliste standardite, käitumisjuhendite, eetikasuuniste ja asjakohaste häiremehhanismide puudumine; avaliku sektori otsustusprotsessi ja selle mõjutamisviiside läbipaistmatus (näiteks valitud või ametisse nimetatud riigiametnike ametivälise tulu ja tegevuse avalikustamise puudumine või varjatud kohtumised isikutega, kes selliseid otsuseid mõjutada soovivad).

| 2.3.3. | Korruptsioon on sageli seotud varimajanduse ja organiseeritud kuritegevusega. Oma 2013. aasta raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hinnangus (SOCTA) määras Europol kindlaks hinnanguliselt 3 600 ELi piires tegutsevat organiseeritud kuritegevuse rühmitust ja võrgustikku, kes tungivad üha enam majanduse kõikidesse valdkondadesse. |
| --- | --- |

2.3.3.

Korruptsioon on sageli seotud varimajanduse ja organiseeritud kuritegevusega. Oma 2013. aasta raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hinnangus (SOCTA) määras Europol kindlaks hinnanguliselt 3 600 ELi piires tegutsevat organiseeritud kuritegevuse rühmitust ja võrgustikku, kes tungivad üha enam majanduse kõikidesse valdkondadesse.

| 2.4. | Korruptsiooni tajutakse suure ja kasvava piiriülese probleemina nii kogu ELis kui ka rahvusvaheliselt. Korruptsioon ei lõppe riigipiiril. |
| --- | --- |

2.4.

Korruptsiooni tajutakse suure ja kasvava piiriülese probleemina nii kogu ELis kui ka rahvusvaheliselt. Korruptsioon ei lõppe riigipiiril.

| 2.5. | 2011. aasta juunis tegi Euroopa Komisjon olulise sammu korruptsiooniga tegelemisel ning selle vastu võitlemisel, võttes vastu ulatusliku korruptsioonivastase paketi. Loodi korruptsioonist teatamise ELi mehhanism. ELi esimene korruptsioonivastase võitluse aruanne – COM(2014) 38 final – avaldati 2014. aasta veebruaris. Edasised aruanded on kavas avaldada iga kahe aasta tagant. Selle esimese aruande eesmärk on käivitada sidusrühmade, sealhulgas kodanikuühiskonna laiem arutelu, et toetada korruptsioonivastaseid jõupingutusi ja selgitada välja, kuidas Euroopa institutsioonid saavad aidata võidelda korruptsiooni vastu. Selle ühiskonna osalemise kontseptsiooni puhul juhindutakse ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni artiklist 13. |
| --- | --- |

2.5.

2011. aasta juunis tegi Euroopa Komisjon olulise sammu korruptsiooniga tegelemisel ning selle vastu võitlemisel, võttes vastu ulatusliku korruptsioonivastase paketi. Loodi korruptsioonist teatamise ELi mehhanism. ELi esimene korruptsioonivastase võitluse aruanne – COM(2014) 38 final – avaldati 2014. aasta veebruaris. Edasised aruanded on kavas avaldada iga kahe aasta tagant. Selle esimese aruande eesmärk on käivitada sidusrühmade, sealhulgas kodanikuühiskonna laiem arutelu, et toetada korruptsioonivastaseid jõupingutusi ja selgitada välja, kuidas Euroopa institutsioonid saavad aidata võidelda korruptsiooni vastu. Selle ühiskonna osalemise kontseptsiooni puhul juhindutakse ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni artiklist 13.

| 2.5.1. | Aruandes käsitletakse konkreetsetele liikmesriikidele iseloomulikke korruptsiooniprobleeme ja rõhutatakse üldiselt, et liikmesriigid peaksid suurendama jõupingutusi, et võidelda korruptsiooni vastu, sest nad ei võta ELi ja rahvusvaheliste õigusaktide asjaomaseid sätteid piisavalt üle, ei rakenda ega jõusta neid piisavalt. |
| --- | --- |

2.5.1.

Aruandes käsitletakse konkreetsetele liikmesriikidele iseloomulikke korruptsiooniprobleeme ja rõhutatakse üldiselt, et liikmesriigid peaksid suurendama jõupingutusi, et võidelda korruptsiooni vastu, sest nad ei võta ELi ja rahvusvaheliste õigusaktide asjaomaseid sätteid piisavalt üle, ei rakenda ega jõusta neid piisavalt.

| 2.5.2. | Aruandega paralleelselt avaldati kaks Eurobaromeetri uuringut: a) eriuuring korruptsiooni kohta ja b) ettevõtlust käsitlev kiiruuring. |
| --- | --- |

2.5.2.

Aruandega paralleelselt avaldati kaks Eurobaromeetri uuringut: a) eriuuring korruptsiooni kohta ja b) ettevõtlust käsitlev kiiruuring.

| 2.5.2.1. | Uuringute peamised järeldused on järgmised (kõik esitatud suhtarvud viitavad uuringule vastanud ELi kodanike/ettevõtjate arvule):






  — | kolm neljandikku ELi kodanikest leiab, et nende riigis on korruptsioon laialt levinud. Kümnes liikmesriigis on see arvnäitaja suurem kui 90 %; |
| --- | --- | --- |

2.5.2.1.

Uuringute peamised järeldused on järgmised (kõik esitatud suhtarvud viitavad uuringule vastanud ELi kodanike/ettevõtjate arvule):

—

kolm neljandikku ELi kodanikest leiab, et nende riigis on korruptsioon laialt levinud. Kümnes liikmesriigis on see arvnäitaja suurem kui 90 %;

| — | enam kui pool eurooplastest arvab, et korruptsiooni tase on viimase kolme aasta jooksul tõusnud; |
| --- | --- |

—

enam kui pool eurooplastest arvab, et korruptsiooni tase on viimase kolme aasta jooksul tõusnud;

| — | kolm neljandikku eurooplastest väidab, et nende riigis on altkäemaks ja tutvussidemete kasutamine sageli kõige lihtsam viis teatavate avalike teenuste (nt tervishoiuteenuste) saamiseks; |
| --- | --- |

—

kolm neljandikku eurooplastest väidab, et nende riigis on altkäemaks ja tutvussidemete kasutamine sageli kõige lihtsam viis teatavate avalike teenuste (nt tervishoiuteenuste) saamiseks;

| — | rohkem kui kaks kolmandikku eurooplastest arvab, et ELi institutsioonides esineb korruptsiooni, ja rohkem kui pooled on seisukohal, et institutsioonid ei aita Euroopas korruptsiooni vähendada; |
| --- | --- |

—

rohkem kui kaks kolmandikku eurooplastest arvab, et ELi institutsioonides esineb korruptsiooni, ja rohkem kui pooled on seisukohal, et institutsioonid ei aita Euroopas korruptsiooni vähendada;

| — | ligikaudu pool äriühingutest peab korruptsiooni ettevõtlusega tegelemisel probleemiks. Eriti haavatavaks osutusid riigile kuuluvad äriühingud ja avaliku sektori äriühingud, sealhulgas maksu- ja tolliametid; |
| --- | --- |

—

ligikaudu pool äriühingutest peab korruptsiooni ettevõtlusega tegelemisel probleemiks. Eriti haavatavaks osutusid riigile kuuluvad äriühingud ja avaliku sektori äriühingud, sealhulgas maksu- ja tolliametid;

| — | enam kui pool kõigist äriühingutest leiab, et korruptsioon on riigihangetes laialt levinud huvide konfliktide, läbipaistmatute tavade ja soosikluse tõttu. Linnaarengu, taristu-, ehitus- ja tervishoiusektori riigihangete projekte ja lepinguid peeti korruptsiooni suhtes eriti haavatavaks kõigil tasanditel. |
| --- | --- |

—

enam kui pool kõigist äriühingutest leiab, et korruptsioon on riigihangetes laialt levinud huvide konfliktide, läbipaistmatute tavade ja soosikluse tõttu. Linnaarengu, taristu-, ehitus- ja tervishoiusektori riigihangete projekte ja lepinguid peeti korruptsiooni suhtes eriti haavatavaks kõigil tasanditel.

| 2.6. | OECD 2014. aasta detsembri aruanne näitab, et välismaise altkäemaksu määr püsib jätkuvalt vastuvõetamatult kõrgena. Aruandes kirjeldatakse enam kui 400 aastatel 2009–2014 aset leidnud välisriigi riigiametnikele altkäemaksu andmise juhtumit. Altkäemaks moodustas keskmiselt 11 % tehingu koguväärtusest ja paljud juhtumid olid seotud riigihangetega. Kaks kolmandikku juhtumitest leidis aset neljas järgmises valdkonnas: kaevandustööstus, ehitus-, transpordi- ja laondus- ning info- ja kommunikatsioonisektor. |
| --- | --- |

2.6.

OECD 2014. aasta detsembri aruanne näitab, et välismaise altkäemaksu määr püsib jätkuvalt vastuvõetamatult kõrgena. Aruandes kirjeldatakse enam kui 400 aastatel 2009–2014 aset leidnud välisriigi riigiametnikele altkäemaksu andmise juhtumit. Altkäemaks moodustas keskmiselt 11 % tehingu koguväärtusest ja paljud juhtumid olid seotud riigihangetega. Kaks kolmandikku juhtumitest leidis aset neljas järgmises valdkonnas: kaevandustööstus, ehitus-, transpordi- ja laondus- ning info- ja kommunikatsioonisektor.

| 2.7. | Seoses jõupingutustega ELi finantshuvide (ELi kasutatav maksumaksjate raha) kaitsmiseks teatati 2013. aastal 16 000 rikkumisest (umbes 2 miljardit eurot) ELi fondide kasutamisel, millest 1 600 olid pettused, kogusummas 350 miljonit eurot. Alates 2009. aastast on teatatud rikkumiste arv suurenenud 22 % ning nende väärtus 48 %. Peamiseks rikkumiseks oli dokumentide võltsimine (mis on sageli seotud tõenäoliselt korruptsiooniga). Euroopa Kontrollikoda on oma 2013. aasta aruandes märkinud väärkasutamist või vigu umbes 5 % puhul eraldatud ELi vahenditest (eelkõige regionaalpoliitika, energeetika- ja transpordi-, põllumajandus-, keskkonna-, kalandus- ja tervishoiusektoris). |
| --- | --- |

2.7.

Seoses jõupingutustega ELi finantshuvide (ELi kasutatav maksumaksjate raha) kaitsmiseks teatati 2013. aastal 16 000 rikkumisest (umbes 2 miljardit eurot) ELi fondide kasutamisel, millest 1 600 olid pettused, kogusummas 350 miljonit eurot. Alates 2009. aastast on teatatud rikkumiste arv suurenenud 22 % ning nende väärtus 48 %. Peamiseks rikkumiseks oli dokumentide võltsimine (mis on sageli seotud tõenäoliselt korruptsiooniga). Euroopa Kontrollikoda on oma 2013. aasta aruandes märkinud väärkasutamist või vigu umbes 5 % puhul eraldatud ELi vahenditest (eelkõige regionaalpoliitika, energeetika- ja transpordi-, põllumajandus-, keskkonna-, kalandus- ja tervishoiusektoris).

3.   Korruptsiooni- ja altkäemaksuvastased rahvusvahelised vahendid

| 3.1. | Lisaks riiklikele altkäemaksu- ja korruptsioonivastastele seadustele on liikmesriigid mitmete rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingute osalised ning täidavad asjakohaseid ELi õigusakte. Iga konventsiooni puhul on kehtestatud jälgimisprotseduurid, mis hõlmavad tavaliselt ka vastastikuste eksperdihinnangute andmist. |
| --- | --- |

3.1.

Lisaks riiklikele altkäemaksu- ja korruptsioonivastastele seadustele on liikmesriigid mitmete rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingute osalised ning täidavad asjakohaseid ELi õigusakte. Iga konventsiooni puhul on kehtestatud jälgimisprotseduurid, mis hõlmavad tavaliselt ka vastastikuste eksperdihinnangute andmist.

| 3.2. | Kõige olulisemad korruptsioonivastase võitluse vahendid ja mehhanismid:






  — | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastane konventsioon; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kõige olulisemad korruptsioonivastase võitluse vahendid ja mehhanismid:

—

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastane konventsioon;

| — | OECD konventsioon, mis käsitleb võitlust välisriigi ametnikele rahvusvahelistes äritehingutes antava altkäemaksu vastu; |
| --- | --- |

—

OECD konventsioon, mis käsitleb võitlust välisriigi ametnikele rahvusvahelistes äritehingutes antava altkäemaksu vastu;

| — | Euroopa Nõukogu 1999. aasta konventsioon korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise kohta; korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide konventsioon. |
| --- | --- |

—

Euroopa Nõukogu 1999. aasta konventsioon korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise kohta; korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide konventsioon.

| 3.3. | ELi kõige olulisemad korruptsioonivastased õigusaktid on järgmised:






  — | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõige 1, millega antakse ELile mandaat tegeleda Euroopa või piiriülese mõõtmega raskete kuritegudega (tuues mh eraldi välja korruptsiooni); |
| --- | --- | --- |

3.3.

ELi kõige olulisemad korruptsioonivastased õigusaktid on järgmised:

—

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõige 1, millega antakse ELile mandaat tegeleda Euroopa või piiriülese mõõtmega raskete kuritegudega (tuues mh eraldi välja korruptsiooni);

| — | ELi toimimise lepingu artikli 325 lõige 4, milles on sätestatud õiguslik alus vajalike meetmete võtmiseks liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

—

ELi toimimise lepingu artikli 325 lõige 4, milles on sätestatud õiguslik alus vajalike meetmete võtmiseks liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu võitlemisel;

| — | ELi ametnike või liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastast võitlust käsitlev 1997. aasta konventsioon; |
| --- | --- |

—

ELi ametnike või liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastast võitlust käsitlev 1997. aasta konventsioon;

| — | raamotsus (2003/568/JSK) korruptsioonivastase võitluse kohta erasektoris. |
| --- | --- |

—

raamotsus (2003/568/JSK) korruptsioonivastase võitluse kohta erasektoris.

| 3.4. | ÜRO korruptsioonivastane konventsioon on rahvusvahelistest konventsioonidest kõige põhjalikum ning kõik ELi liikmesriigid on konventsiooni ratifitseerinud, lisaks on EL sellele alla kirjutanud. |
| --- | --- |

3.4.

ÜRO korruptsioonivastane konventsioon on rahvusvahelistest konventsioonidest kõige põhjalikum ning kõik ELi liikmesriigid on konventsiooni ratifitseerinud, lisaks on EL sellele alla kirjutanud.

| 3.5. | EL on võtnud vastu direktiive, teatisi ja raamotsuseid, milles kehtestatakse eelkõige miinimumstandardid ja käsitletakse teemasid, mis on seotud korruptsioonivastase võitlusega: maksupettused ja maksudest kõrvalehoidumine, rahapesu, ettevõtja sotsiaalne vastutus, mitte-finantstehingute aruandlus, äriühingu juhtimine, riigihanked ja auditeerimine. Komitee on kõnealuste ELi algatuste kohta regulaarselt arvamusi koostanud. |
| --- | --- |

3.5.

EL on võtnud vastu direktiive, teatisi ja raamotsuseid, milles kehtestatakse eelkõige miinimumstandardid ja käsitletakse teemasid, mis on seotud korruptsioonivastase võitlusega: maksupettused ja maksudest kõrvalehoidumine, rahapesu, ettevõtja sotsiaalne vastutus, mitte-finantstehingute aruandlus, äriühingu juhtimine, riigihanked ja auditeerimine. Komitee on kõnealuste ELi algatuste kohta regulaarselt arvamusi koostanud.

| 3.6. | Samuti on EL kehtestanud korruptsiooni- ja pettusevastased sätted ka oma rahastamisprogrammides – nii sise- kui ka välispoliitika puhul (sealhulgas ühtekuuluvus-, regionaal-, põllumajandus-, laienemis-, naabrus- ja arengupoliitika). |
| --- | --- |

3.6.

Samuti on EL kehtestanud korruptsiooni- ja pettusevastased sätted ka oma rahastamisprogrammides – nii sise- kui ka välispoliitika puhul (sealhulgas ühtekuuluvus-, regionaal-, põllumajandus-, laienemis-, naabrus- ja arengupoliitika).

| 3.7. | Esimese meetmena kolmandate riikide turgudel tegutsevate seaduskuulekate ELi ettevõtjate kaitsmiseks tuleks Euroopa ühendamise rahastu määruse (EL) nr 1316/2013 põhjenduse 65 ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga hankepoliitika eeskirjade reegli 3.24 põhimõtted, milles nõutakse lepinguga kaasnevate riskide õiglast jaotamist, lisada ELi rahastamisvahendeid käsitlevate eeskirjade tekstile. |
| --- | --- |

3.7.

Esimese meetmena kolmandate riikide turgudel tegutsevate seaduskuulekate ELi ettevõtjate kaitsmiseks tuleks Euroopa ühendamise rahastu määruse (EL) nr 1316/2013 põhjenduse 65 ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga hankepoliitika eeskirjade reegli 3.24 põhimõtted, milles nõutakse lepinguga kaasnevate riskide õiglast jaotamist, lisada ELi rahastamisvahendeid käsitlevate eeskirjade tekstile.

| 3.8. | Alates 2011. aastast on Euroopa Komisjon rakendanud kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 325 ulatuslikku pettustevastase võitluse strateegiat (COM(2011) 376), et parandada kogu pettusevastast tsüklit – pettuste ennetamist, avastamist ja uurimistingimusi – ning saavutada hoiatavate sanktsioonidega piisav repatrieerimine ja tõkestamine. Komisjoni talitused on välja töötanud valdkondlikud pettusevastased strateegiad. Direktiivi (COM(2012) 363) eelnõu, milles käsitletakse liidu finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse abil, on samuti asjakohane. |
| --- | --- |

3.8.

Alates 2011. aastast on Euroopa Komisjon rakendanud kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 325 ulatuslikku pettustevastase võitluse strateegiat (COM(2011) 376), et parandada kogu pettusevastast tsüklit – pettuste ennetamist, avastamist ja uurimistingimusi – ning saavutada hoiatavate sanktsioonidega piisav repatrieerimine ja tõkestamine. Komisjoni talitused on välja töötanud valdkondlikud pettusevastased strateegiad. Direktiivi (COM(2012) 363) eelnõu, milles käsitletakse liidu finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse abil, on samuti asjakohane.

4.   Eneseregulatsioon – korruptsiooni ja altkäemaksu käsitlevad eetikakoodeksid

| 4.1. | Eneseregulatsioonil on korruptsiooni ja altkäemaksu vastu võitlemises oluline roll. Ettevõtjad võtavad üha enam omaks ettevõtja sotsiaalse vastutuse, nõuetele vastavuse ja korruptsiooni ennetamise kui osa oma üldisest poliitikast ja juhtimisest. Konkreetsete äriühingute eetikakoodeksid põhinevad peamiselt rahvusvahelistel valdkondlikel suunistel ja nendes tuleks rakendada ka asjaomaseid ELi standardeid (mittefinantstehingute aruandlus, ettevõtja sotsiaalne vastutus jms). Äriühingu koodeksi peamine eesmärk on edendada eetilist käitumist kogu äriühingu tegevuses, kohustada kõiki sidusrühmi selles osalema ning rakendada seda läbipaistval ja kaasaval viisil, käsitledes seda ka sotsiaalse dialoogi taustal. |
| --- | --- |

4.1.

Eneseregulatsioonil on korruptsiooni ja altkäemaksu vastu võitlemises oluline roll. Ettevõtjad võtavad üha enam omaks ettevõtja sotsiaalse vastutuse, nõuetele vastavuse ja korruptsiooni ennetamise kui osa oma üldisest poliitikast ja juhtimisest. Konkreetsete äriühingute eetikakoodeksid põhinevad peamiselt rahvusvahelistel valdkondlikel suunistel ja nendes tuleks rakendada ka asjaomaseid ELi standardeid (mittefinantstehingute aruandlus, ettevõtja sotsiaalne vastutus jms). Äriühingu koodeksi peamine eesmärk on edendada eetilist käitumist kogu äriühingu tegevuses, kohustada kõiki sidusrühmi selles osalema ning rakendada seda läbipaistval ja kaasaval viisil, käsitledes seda ka sotsiaalse dialoogi taustal.

| 4.2. | Peamised rahvusvahelised suunised ja mehhanismid, mis kirjeldavad põhimõtteid, kuidas äriühingud peaksid korruptsiooni ja altkäemaksu vältima ning julgustama eetiliselt käituma, on järgmised:






  — | Rahvusvahelise Kriminaalkohtu reeglid korruptsioonivastase võitluse kohta; suunised rikkumisest teatamise kohta, käsiraamatud jne; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Peamised rahvusvahelised suunised ja mehhanismid, mis kirjeldavad põhimõtteid, kuidas äriühingud peaksid korruptsiooni ja altkäemaksu vältima ning julgustama eetiliselt käituma, on järgmised:

—

Rahvusvahelise Kriminaalkohtu reeglid korruptsioonivastase võitluse kohta; suunised rikkumisest teatamise kohta, käsiraamatud jne;

| — | kümmet põhimõtet sisaldav ÜRO ülemaailmne kokkulepe (Global Compact) ning sellega kaasas olevad juhised teatamise kohta; |
| --- | --- |

—

kümmet põhimõtet sisaldav ÜRO ülemaailmne kokkulepe (Global Compact) ning sellega kaasas olevad juhised teatamise kohta;

| — | OECD suunised hargmaistele ettevõtetele: 7. soovitus „Võitlus altkäemaksu andmise, altkäemaksu andmisele õhutamise ja väljapressimise vastu”; |
| --- | --- |

—

OECD suunised hargmaistele ettevõtetele: 7. soovitus „Võitlus altkäemaksu andmise, altkäemaksu andmisele õhutamise ja väljapressimise vastu”;

| — | ISO standard 37001 altkäemaksuvastaste juhtimissüsteemide kohta (väljatöötamisel, ISO PC/278); |
| --- | --- |

—

ISO standard 37001 altkäemaksuvastaste juhtimissüsteemide kohta (väljatöötamisel, ISO PC/278);

| — | Maailmapanga grupi korruptsioonivastased suunised; |
| --- | --- |

—

Maailmapanga grupi korruptsioonivastased suunised;

| — | globaalne aruandlusalgatus (GRI, GR4); |
| --- | --- |

—

globaalne aruandlusalgatus (GRI, GR4);

| — | organisatsiooni Transparency International äripõhimõtted altkäemaksu vältimiseks jms. |
| --- | --- |

—

organisatsiooni Transparency International äripõhimõtted altkäemaksu vältimiseks jms.

Tööstuse suunistel ELi tasandi, näiteks Euroopa ehitustööstuses (http://www.fiec.org, sh asjakohased suunised ja ühisavaldused) ja kaevandustööstuses (www.eiti.org) on asjaomastes sektorites oluline roll. Sama kehtib ka riiklike suuniste puhul (näiteks Saksamaa jätkusuutlikkuse koodeks, Taani suunised tööstusettevõtetele), millel arvatakse olevat suur tähtsus äriühingute käitumise suunamises.

| 4.3. | Nii Euroopa Parlamendil kui ka komisjonil on oma sisemised eetikasuunised, mis täiendavad riigiteenistujate personalieeskirjadest tulenevaid kohustusi, sealhulgas Euroopa Komisjoni volinike käitumisjuhend ja Euroopa Parlamendi liikmete käitumisjuhend, milles antakse juhised, kuidas toimida kingituste ja annetustega, muude finantshuvide ja huvide konfliktide korral. Komitee on vastu võtnud samalaadsed käitumisjuhendid. |
| --- | --- |

4.3.

Nii Euroopa Parlamendil kui ka komisjonil on oma sisemised eetikasuunised, mis täiendavad riigiteenistujate personalieeskirjadest tulenevaid kohustusi, sealhulgas Euroopa Komisjoni volinike käitumisjuhend ja Euroopa Parlamendi liikmete käitumisjuhend, milles antakse juhised, kuidas toimida kingituste ja annetustega, muude finantshuvide ja huvide konfliktide korral. Komitee on vastu võtnud samalaadsed käitumisjuhendid.

5.   Märkused ettevõtjate ja kodanikuühiskonna mureküsimuste kohta

| 5.1. | Olukord seoses korruptsiooni ja avaliku sektori fondide pettustega ELis on vastuvõetamatu. Selle tagajärgi tunnevad teravalt kodanikuühiskond ja ettevõtjad. Korruptsiooniga kaasnevad lisakulutused tarbijatele ja ebakindel keskkond äriühingutele, kes järgivad eetikastandardeid. Komitee viitab pahameelega laialt levinud ja üha suurenevale korruptsioonile ja pettustele ELi liikmesriikides, samuti valitsuste ja kohalike asutuste liiga vähesele poliitilisele panusele, et tõhusalt võidelda korruptsiooni vastu, sealhulgas rakendavad ja jõustavad nad kehtivaid rahvusvahelisi, ELi ja riiklikke õigusakte ebapiisavalt. |
| --- | --- |

5.1.

Olukord seoses korruptsiooni ja avaliku sektori fondide pettustega ELis on vastuvõetamatu. Selle tagajärgi tunnevad teravalt kodanikuühiskond ja ettevõtjad. Korruptsiooniga kaasnevad lisakulutused tarbijatele ja ebakindel keskkond äriühingutele, kes järgivad eetikastandardeid. Komitee viitab pahameelega laialt levinud ja üha suurenevale korruptsioonile ja pettustele ELi liikmesriikides, samuti valitsuste ja kohalike asutuste liiga vähesele poliitilisele panusele, et tõhusalt võidelda korruptsiooni vastu, sealhulgas rakendavad ja jõustavad nad kehtivaid rahvusvahelisi, ELi ja riiklikke õigusakte ebapiisavalt.

| 5.1.1. | Kodanikel, sotsiaalvaldkonna osalejatel ja ettevõtjatel on sõltumata oma elukohast Euroopas õigus elada läbipaistvas ja õiglaselt valitsetud ühiskonnas, mille aluseks on õigusriigi põhimõte. Finants- ja eurokriis on toonud kaasa kodanike kasvava kriitika ELis leviva jultunud korruptsiooni kohta ning usaldusväärsuse vähenemise ja kodanike usu kadumise demokraatliku valitsemise suhtes ja seega euroskepsise leviku. Kodanikuühiskond ootab, et EL ja liikmesriigid suurendaksid oma jõupingutusi võitluses korruptsiooni ja pettuste vastu. Otsusetegijad peavad veenma, et nad tegutsevad avalikkuse huvides. |
| --- | --- |

5.1.1.

Kodanikel, sotsiaalvaldkonna osalejatel ja ettevõtjatel on sõltumata oma elukohast Euroopas õigus elada läbipaistvas ja õiglaselt valitsetud ühiskonnas, mille aluseks on õigusriigi põhimõte. Finants- ja eurokriis on toonud kaasa kodanike kasvava kriitika ELis leviva jultunud korruptsiooni kohta ning usaldusväärsuse vähenemise ja kodanike usu kadumise demokraatliku valitsemise suhtes ja seega euroskepsise leviku. Kodanikuühiskond ootab, et EL ja liikmesriigid suurendaksid oma jõupingutusi võitluses korruptsiooni ja pettuste vastu. Otsusetegijad peavad veenma, et nad tegutsevad avalikkuse huvides.

| 5.2. | Nimetatud põhjustel osaleb ka komitee selles töös, mille eesmärk on probleem lahendada. Komitee vastab Euroopa Komisjoni soovile, et kodanikuühiskond kaasataks võitlusesse korruptsiooniga; arvamuse peaeesmärk on aidata kaasa komisjoni järgmise korruptsioonivastase aruande koostamisele (2016. aastal), samuti täita oma osa teadlikkuse suurendamisel, teabe levitamisel ja läbipaistvuse edendamisel. |
| --- | --- |

5.2.

Nimetatud põhjustel osaleb ka komitee selles töös, mille eesmärk on probleem lahendada. Komitee vastab Euroopa Komisjoni soovile, et kodanikuühiskond kaasataks võitlusesse korruptsiooniga; arvamuse peaeesmärk on aidata kaasa komisjoni järgmise korruptsioonivastase aruande koostamisele (2016. aastal), samuti täita oma osa teadlikkuse suurendamisel, teabe levitamisel ja läbipaistvuse edendamisel.

| 5.3. | Korruptsioon ei ole ainult ausameelsuse ja eetika küsimus, vaid ka majanduslik probleem, sest see kahjustab seaduslikku majandustegevust – kaubanduse, investeerimise ja konkurentsi õiglasi tingimusi – ning mõjutab seega majanduskasvu ja konkurentsivõimet. Maailmapanga ja Maailma Majandusfoorumi andmed näitavad, et majanduslik konkurentsivõime on lähedalt seotud valitsuse suutlikkusega korruptsiooni kontrollida. Uuringud on näidanud, et korruptsiooni kontrollimine ELis on tugevalt seotud äritegevuse lihtsusega, aga ka korruptsiooni negatiivse mõjuga erainvesteeringutele. |
| --- | --- |

5.3.

Korruptsioon ei ole ainult ausameelsuse ja eetika küsimus, vaid ka majanduslik probleem, sest see kahjustab seaduslikku majandustegevust – kaubanduse, investeerimise ja konkurentsi õiglasi tingimusi – ning mõjutab seega majanduskasvu ja konkurentsivõimet. Maailmapanga ja Maailma Majandusfoorumi andmed näitavad, et majanduslik konkurentsivõime on lähedalt seotud valitsuse suutlikkusega korruptsiooni kontrollida. Uuringud on näidanud, et korruptsiooni kontrollimine ELis on tugevalt seotud äritegevuse lihtsusega, aga ka korruptsiooni negatiivse mõjuga erainvesteeringutele.

| 5.3.1. | Korruptsioon toob äriühingutele lisakulu, sest korruptsioonivabad äriühingud jäävad korrumpeerunud keskkonnas lepingutest ilma. Seega takistab see siseturu tõhusat toimimist ja võib seeläbi avaldada kahjulikku mõju strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele ja Euroopa ülemaailmse konkurentsivõime parandamisele, nõrgestades seega võimalusi suurendada Euroopas tööhõivet ja heaolu ning välismaal tegutsevate ELi äriühingute konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

5.3.1.

Korruptsioon toob äriühingutele lisakulu, sest korruptsioonivabad äriühingud jäävad korrumpeerunud keskkonnas lepingutest ilma. Seega takistab see siseturu tõhusat toimimist ja võib seeläbi avaldada kahjulikku mõju strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele ja Euroopa ülemaailmse konkurentsivõime parandamisele, nõrgestades seega võimalusi suurendada Euroopas tööhõivet ja heaolu ning välismaal tegutsevate ELi äriühingute konkurentsivõimet.

| 5.3.2. | Äriühingud, mille minevik on korruptsioonist puhas, ahvatlevad investoreid. Kui ettevõtja mõistetakse süüdi altkäemaksu andmises või võtmises või korruptsioonis, on kaalul ettevõtlusvaldkonna kuvand. See kahjustab nii tema enda mainet kui ka heidab halba valgust ettevõtlusele tervikuna. Korruptsioonivastastele õigusaktidele vastavuse sätetes ja aruandlusnõuetes tuleb siiski ettevõtjate, eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul võtta arvesse haldus- ja finantskoormust. |
| --- | --- |

5.3.2.

Äriühingud, mille minevik on korruptsioonist puhas, ahvatlevad investoreid. Kui ettevõtja mõistetakse süüdi altkäemaksu andmises või võtmises või korruptsioonis, on kaalul ettevõtlusvaldkonna kuvand. See kahjustab nii tema enda mainet kui ka heidab halba valgust ettevõtlusele tervikuna. Korruptsioonivastastele õigusaktidele vastavuse sätetes ja aruandlusnõuetes tuleb siiski ettevõtjate, eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul võtta arvesse haldus- ja finantskoormust.

| 5.4. | Paljudes liikmesriikides, nagu ka mujal maailmas, teatab ajakirjandus pidevalt kõrgeimal tasandil tekkinud korruptsiooniskandaalidest. Kodanike hulgas on kõige tõsisemalt ühiskonda kahjustav maine poliitilisel korruptsioonil (seotud nt erakondade ja valimiskampaaniate kokkulepete, altkäemaksude ja rahastamisega ning mahhinatsioonidega spordiüritustel), eelkõige kui sellesse on segatud kohtu- ja politseiasutused. Selline tava tuleb lõpetada, samuti paljudes liikmesriikides laialt levinud nn meelehea maksmine, mis mõjutab kodanike igapäevaelu. Näib, et need nähtused ühiskonnas põhinevad seaduslikkuse taju muutumisel. Sellega tuleb tegeleda: kodanikel on õigus õigusriigi põhimõttele, heale valitsemistavale ja avalikele teenustele, mis on korruptsioonivabad. Vaja on muutust suhtumises ning läbipaistvuse kultuur peaks asendama korruptsioonikultuuri, seal kus see eksisteerib. Nende väärtustega tuleb tegeleda seadusandluse abil ning samuti toetuse ja hariduse kaudu. |
| --- | --- |

5.4.

Paljudes liikmesriikides, nagu ka mujal maailmas, teatab ajakirjandus pidevalt kõrgeimal tasandil tekkinud korruptsiooniskandaalidest. Kodanike hulgas on kõige tõsisemalt ühiskonda kahjustav maine poliitilisel korruptsioonil (seotud nt erakondade ja valimiskampaaniate kokkulepete, altkäemaksude ja rahastamisega ning mahhinatsioonidega spordiüritustel), eelkõige kui sellesse on segatud kohtu- ja politseiasutused. Selline tava tuleb lõpetada, samuti paljudes liikmesriikides laialt levinud nn meelehea maksmine, mis mõjutab kodanike igapäevaelu. Näib, et need nähtused ühiskonnas põhinevad seaduslikkuse taju muutumisel. Sellega tuleb tegeleda: kodanikel on õigus õigusriigi põhimõttele, heale valitsemistavale ja avalikele teenustele, mis on korruptsioonivabad. Vaja on muutust suhtumises ning läbipaistvuse kultuur peaks asendama korruptsioonikultuuri, seal kus see eksisteerib. Nende väärtustega tuleb tegeleda seadusandluse abil ning samuti toetuse ja hariduse kaudu.

| 5.5. | Komitee toetab Euroopa Komisjoni korruptsioonivastast võitlust käsitlevaid meetmeid ja soovitusi, ELi pettustevastaseid jõupingutusi ning Euroopa Parlamendi tegevust, eelkõige tegevuskava aastateks 2014–2019 organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastu võitlemisel. Lisaks on hädavajalikud ka Euroopa Nõukogu korruptsioonivastase riikide ühenduse (GRECO), ÜRO, OECD ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu aruannetes antud soovitused ning neid tuleks arvesse võtta ELi ja selle liikmesriikide korruptsioonivastase poliitika ja tegevuse tugevdamisel. |
| --- | --- |

5.5.

Komitee toetab Euroopa Komisjoni korruptsioonivastast võitlust käsitlevaid meetmeid ja soovitusi, ELi pettustevastaseid jõupingutusi ning Euroopa Parlamendi tegevust, eelkõige tegevuskava aastateks 2014–2019 organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastu võitlemisel. Lisaks on hädavajalikud ka Euroopa Nõukogu korruptsioonivastase riikide ühenduse (GRECO), ÜRO, OECD ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu aruannetes antud soovitused ning neid tuleks arvesse võtta ELi ja selle liikmesriikide korruptsioonivastase poliitika ja tegevuse tugevdamisel.

| 5.6. | Liikmesriikide majanduste tugev põimumine ja piiriüleste rahavoogude kasvav ulatus ja liikumise kiirus kahjuks suurendavad ohtu, et korruptsiooni mõju kandub riigist riiki. Korruptsioonist on saanud piiriülene nähtus ning seda ei tohi enam kohelda vaid riigi kriminaalõiguse osana. Seda tuleks võrrelda nakkushaigusega ning kedagi ei saa automaatselt pidada selle haiguse suhtes immuunseks: see nõuab sihikindlat ravi. Praegune killustatud lähenemisviis tuleks märkimisväärse arengu saavutamiseks asendada ühtsemaga. Komisjoni aruannetes tuleks pöörata piisavalt tähelepanu järgmisele mõõtmele: tuleb välja töötada korruptsioonivastased meetmed ja rakendada neid üha rohkem integreeritud Euroopa ning globaliseerunud majanduse kontekstis. |
| --- | --- |

5.6.

Liikmesriikide majanduste tugev põimumine ja piiriüleste rahavoogude kasvav ulatus ja liikumise kiirus kahjuks suurendavad ohtu, et korruptsiooni mõju kandub riigist riiki. Korruptsioonist on saanud piiriülene nähtus ning seda ei tohi enam kohelda vaid riigi kriminaalõiguse osana. Seda tuleks võrrelda nakkushaigusega ning kedagi ei saa automaatselt pidada selle haiguse suhtes immuunseks: see nõuab sihikindlat ravi. Praegune killustatud lähenemisviis tuleks märkimisväärse arengu saavutamiseks asendada ühtsemaga. Komisjoni aruannetes tuleks pöörata piisavalt tähelepanu järgmisele mõõtmele: tuleb välja töötada korruptsioonivastased meetmed ja rakendada neid üha rohkem integreeritud Euroopa ning globaliseerunud majanduse kontekstis.

| 5.6.1. | Korruptsioonivastane võitlus peab seetõttu olema ELi tegevuskavas tähtsamal kohal; EL peab selles valdkonnas võtma endale väljapaistvama rolli, et soodustada läbipaistvust ja kaitsta siseturu usaldusväärsust, välissuhteid ja ELi institutsioone ja kulutusi. EL peab pöörama rohkem tähelepanu korruptsioonile ja pettustele kõigis asjaomastes ELi poliitikavaldkondades, nii sise- kui ka välispoliitikas. Ettevõtjad ja kodanikuühiskond ootavad seda arengut ja käesolevas arvamuses juhitakse tähelepanu vajadusele ELi-poolseks tõhusaks juhtimiseks ning koordineerimiseks. ELil on potentsiaali kasutada oma poliitilist kaalu, et edendada kogu ELi hõlmavat ala, mis tugineb ausameelsusele ja kõrgetele korruptsioonivastastele standarditele. |
| --- | --- |

5.6.1.

Korruptsioonivastane võitlus peab seetõttu olema ELi tegevuskavas tähtsamal kohal; EL peab selles valdkonnas võtma endale väljapaistvama rolli, et soodustada läbipaistvust ja kaitsta siseturu usaldusväärsust, välissuhteid ja ELi institutsioone ja kulutusi. EL peab pöörama rohkem tähelepanu korruptsioonile ja pettustele kõigis asjaomastes ELi poliitikavaldkondades, nii sise- kui ka välispoliitikas. Ettevõtjad ja kodanikuühiskond ootavad seda arengut ja käesolevas arvamuses juhitakse tähelepanu vajadusele ELi-poolseks tõhusaks juhtimiseks ning koordineerimiseks. ELil on potentsiaali kasutada oma poliitilist kaalu, et edendada kogu ELi hõlmavat ala, mis tugineb ausameelsusele ja kõrgetele korruptsioonivastastele standarditele.

| 5.7. | ELis on kindlasti vaja konkreetset tegutsemist (korruptsioonivastast pakti), et saavutada usutav ja terviklik strateegia. Seda tuleb juhtida ülevalt alla lähenemisviisi abil ning selle ettevõtmise õnnestumiseks on tarvis kõikide asjaomaste sidusrühmade osalust nii ELi, riiklikul kui ka kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

5.7.

ELis on kindlasti vaja konkreetset tegutsemist (korruptsioonivastast pakti), et saavutada usutav ja terviklik strateegia. Seda tuleb juhtida ülevalt alla lähenemisviisi abil ning selle ettevõtmise õnnestumiseks on tarvis kõikide asjaomaste sidusrühmade osalust nii ELi, riiklikul kui ka kohalikul tasandil.

| 5.8. | Liikmesriigid on korruptsiooni- ja pettustevastases võitluses esireas. Kindlate korruptsioonivastaste meetmete rakendamine on nende kohustus (eelkõige jõuline seadusandlus ja toimivad korruptsioonivastased ametiasutused, kes käsitleksid korruptsiooni poliitilises ja õigusvaldkonna juhtimises ning organiseeritud kuritegevust), samuti ka nende ennetav osalemine piiriüleses koostöös ning ühiskonna teadlikkuse suurendamisel korruptsiooni vastu võitlemise ja pettuste vallas. |
| --- | --- |

5.8.

Liikmesriigid on korruptsiooni- ja pettustevastases võitluses esireas. Kindlate korruptsioonivastaste meetmete rakendamine on nende kohustus (eelkõige jõuline seadusandlus ja toimivad korruptsioonivastased ametiasutused, kes käsitleksid korruptsiooni poliitilises ja õigusvaldkonna juhtimises ning organiseeritud kuritegevust), samuti ka nende ennetav osalemine piiriüleses koostöös ning ühiskonna teadlikkuse suurendamisel korruptsiooni vastu võitlemise ja pettuste vallas.

| 5.8.1. | Kodanikuühiskonna, sealhulgas ettevõtete, ettevõtjate ühenduste ja sotsiaalpartnerite kaasamine riiklikesse korruptsioonivastastesse jõupingutustesse oleks väga oluline, eelkõige eesmärgiga suurendada teadlikkust ning anda juhiseid korruptsioonist, pettusest ja altkäemaksust hoidumiseks. Äriühingute ja ametiasutuste käitumisel on selles kontekstis keskne tähtsus. Riiklikud tegevuskohad, nt OECD riiklikud kontaktpunktid ning organisatsiooni Transparency International kaitse- ja õigusabikeskustel (
  advocacy and legal advice centers – ALAC), oleks samuti oluline roll riiklikus korruptsioonivastases võitluses. Meedia peaks teadvustama oma suurt rolli ja vastutust üldsuse teadlikkuse suurendamisel korruptsiooni ja korruptsioonivastase võitluse kohta liikmesriikides. |
| --- | --- |

5.8.1.

Kodanikuühiskonna, sealhulgas ettevõtete, ettevõtjate ühenduste ja sotsiaalpartnerite kaasamine riiklikesse korruptsioonivastastesse jõupingutustesse oleks väga oluline, eelkõige eesmärgiga suurendada teadlikkust ning anda juhiseid korruptsioonist, pettusest ja altkäemaksust hoidumiseks. Äriühingute ja ametiasutuste käitumisel on selles kontekstis keskne tähtsus. Riiklikud tegevuskohad, nt OECD riiklikud kontaktpunktid ning organisatsiooni Transparency International kaitse- ja õigusabikeskustel (
  advocacy and legal advice centers – ALAC), oleks samuti oluline roll riiklikus korruptsioonivastases võitluses. Meedia peaks teadvustama oma suurt rolli ja vastutust üldsuse teadlikkuse suurendamisel korruptsiooni ja korruptsioonivastase võitluse kohta liikmesriikides.

Brüssel, 16. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/73 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/73

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa avameretööstuse pikaajalise aruka ja jätkusuutliku arengu väljavaated ning selle seosed ELi merendussektoritega”

(omaalgatuslik arvamus)

(2016/C 013/12)

| Raportöör: | Marian KRZAKLEWSKI |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | José Custódio LEIRIÃO |

Raportöör:

Marian KRZAKLEWSKI

Kaasraportöör:

José Custódio LEIRIÃO

22. jaanuaril 2015 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Euroopa avameretööstuse pikaajalise aruka ja jätkusuutliku arengu väljavaated ning selle seosed ELi merendussektoritega”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööstuse muutuste nõuandekomisjon võttis arvamuse vastu 15. juulil 2015. Raportöör oli Marian Krzaklewski ja kaasraportöör oli José Leirião Custódio.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16.–17. septembril 2015 (17. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 132, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 3 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Avameretööstus hõlmab energiatootmist ning gaasi, nafta ammutamist ja mineraalide kaevandamist merest. Komitee arvates on mõned kõige kiiremini arenevad turud seotud nende sektoritega, mis pakuvad potentsiaali pikaajaliseks jätkusuutlikuks ja arukaks majanduskasvuks. |
| --- | --- |

1.1.

Avameretööstus hõlmab energiatootmist ning gaasi, nafta ammutamist ja mineraalide kaevandamist merest. Komitee arvates on mõned kõige kiiremini arenevad turud seotud nende sektoritega, mis pakuvad potentsiaali pikaajaliseks jätkusuutlikuks ja arukaks majanduskasvuks.

| 1.2. | Komitee on veendunud, et avameretööstuse jätkusuutliku arengu tagamiseks on Euroopa sidusa strateegilise visiooni jaoks vaja raamistikku, mis tagaks sellele sektorile täiustatud tehnoloogiad ja uuenduslikud rakendused. Sellise strateegilise raamistiku keskpunktis on tehnoloogiad. |
| --- | --- |

1.2.

Komitee on veendunud, et avameretööstuse jätkusuutliku arengu tagamiseks on Euroopa sidusa strateegilise visiooni jaoks vaja raamistikku, mis tagaks sellele sektorile täiustatud tehnoloogiad ja uuenduslikud rakendused. Sellise strateegilise raamistiku keskpunktis on tehnoloogiad.

| 1.3. | Komitee arvates puudub praegu kõikehõlmav Euroopa strateegiline visioon avameretööstusest tervikuna ja sektoritest, millest see koosneb. Komisjon ja nõukogu laiendavad küll järk-järgult selle tööstusharu, iseäranis avamere nafta ja gaasi sektori reguleerimise ulatust, ent neis meetmetes puudub sidus ja terviklik kontseptsioon. |
| --- | --- |

1.3.

Komitee arvates puudub praegu kõikehõlmav Euroopa strateegiline visioon avameretööstusest tervikuna ja sektoritest, millest see koosneb. Komisjon ja nõukogu laiendavad küll järk-järgult selle tööstusharu, iseäranis avamere nafta ja gaasi sektori reguleerimise ulatust, ent neis meetmetes puudub sidus ja terviklik kontseptsioon.

| 1.4. | Komitee leiab, et avameretööstuse strateegilise raamistiku puudumine on ka avameretööstuse, ELi institutsioonide, liikmesriikide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelise ebapiisava koostöö tagajärg. Seepärast leiab komitee, et idee kujundada avameretööstusele Euroopa tasandil strateegiline visioon ja see ellu rakendada võimaldaks jõuda koostöös tõhusale tasemele, millest oleks kasu osalejatele, sh avamere loodusvarasid kasutavatele teistele sektoritele, nt turismile. |
| --- | --- |

1.4.

Komitee leiab, et avameretööstuse strateegilise raamistiku puudumine on ka avameretööstuse, ELi institutsioonide, liikmesriikide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelise ebapiisava koostöö tagajärg. Seepärast leiab komitee, et idee kujundada avameretööstusele Euroopa tasandil strateegiline visioon ja see ellu rakendada võimaldaks jõuda koostöös tõhusale tasemele, millest oleks kasu osalejatele, sh avamere loodusvarasid kasutavatele teistele sektoritele, nt turismile.

| 1.5. | Oma varasematele ettepanekutele viidates kahetseb komitee, et komisjoni esindajaid ei viibinud ei kahel töörühma koosolekul ega avalikul arutelul Aberdeenis, mis aitasid kaasa käesoleva, Euroopa avameretööstuse teemalise arvamuse ettevalmistamisele. |
| --- | --- |

1.5.

Oma varasematele ettepanekutele viidates kahetseb komitee, et komisjoni esindajaid ei viibinud ei kahel töörühma koosolekul ega avalikul arutelul Aberdeenis, mis aitasid kaasa käesoleva, Euroopa avameretööstuse teemalise arvamuse ettevalmistamisele.

| 1.6. | Avameretööstuse ja Euroopa meretööstuse suhete ulatusliku analüüsi alusel tõdeb komitee, et avameretööstus annab väga tugevaid, sageli rohelisi impulsse Euroopa meretööstusele, iseäranis laevaehituse, laevaremondi ja laevaseadmete sektoritele. Võib öelda, et tänu avameretööstusest tulnud nõudlusele välditi Euroopa laevaehitustööstuses kriitilise massi kaotamist, mis seda kuni viimase ajani ohustas. |
| --- | --- |

1.6.

Avameretööstuse ja Euroopa meretööstuse suhete ulatusliku analüüsi alusel tõdeb komitee, et avameretööstus annab väga tugevaid, sageli rohelisi impulsse Euroopa meretööstusele, iseäranis laevaehituse, laevaremondi ja laevaseadmete sektoritele. Võib öelda, et tänu avameretööstusest tulnud nõudlusele välditi Euroopa laevaehitustööstuses kriitilise massi kaotamist, mis seda kuni viimase ajani ohustas.

| 1.7. | Komitee leiab, et nafta- ja gaasitööstuse turvalisust merel käsitleva direktiivi rakendamise protsessi arvestades peaks Euroopa Komisjon koostöös liikmesriikidega välja arendama kontrollisüsteemi ja osutama viisidele, kuidas suurendada sektori ettevõtete finantssuutlikkust õnnetuste tagajärgede kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

1.7.

Komitee leiab, et nafta- ja gaasitööstuse turvalisust merel käsitleva direktiivi rakendamise protsessi arvestades peaks Euroopa Komisjon koostöös liikmesriikidega välja arendama kontrollisüsteemi ja osutama viisidele, kuidas suurendada sektori ettevõtete finantssuutlikkust õnnetuste tagajärgede kõrvaldamiseks.

| 1.7.1. | Tuleks luua ja juurutada nn turvalisuse kultuuri programm ja võtta meetmeid, et propageerida ja toetada koolitusasutuste akrediteerimist avameretööstuse ettevõtete poolt eesmärgiga korraldada ulatuslikumaid koolitusi ohutuse ja keskkonnakaitse valdkonnas. Komitee tõdeb, et avameretööstuse turvalisuse kõrge tase sõltub heade töötingimuste tagamisest merel. |
| --- | --- |

1.7.1.

Tuleks luua ja juurutada nn turvalisuse kultuuri programm ja võtta meetmeid, et propageerida ja toetada koolitusasutuste akrediteerimist avameretööstuse ettevõtete poolt eesmärgiga korraldada ulatuslikumaid koolitusi ohutuse ja keskkonnakaitse valdkonnas. Komitee tõdeb, et avameretööstuse turvalisuse kõrge tase sõltub heade töötingimuste tagamisest merel.

| 1.8. | Komitee teeb ettepaneku, et komisjon ja huvitatud liikmesriigid koostöös Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ja sotsiaalparteritega võtaksid meetmeid hindamaks, kas meretöönormide konventsiooni on võimalik laiendada ka avamere nafta ja gaasi ning avamere tuuleenergia tööstuste töötajatele Euroopa Liidus ja Euroopa Majanduspiirkonnas. |
| --- | --- |

1.8.

Komitee teeb ettepaneku, et komisjon ja huvitatud liikmesriigid koostöös Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ja sotsiaalparteritega võtaksid meetmeid hindamaks, kas meretöönormide konventsiooni on võimalik laiendada ka avamere nafta ja gaasi ning avamere tuuleenergia tööstuste töötajatele Euroopa Liidus ja Euroopa Majanduspiirkonnas.

| 1.9. | Komitee on seisukohal, et komisjon ja avameretööstust esindavad Euroopa valdkondlikud sotsiaalpartnerid peaksid heaks eeskujuks võtma 2009. aasta direktiivi, millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (ETF) sõlmitud kokkulepet meretöönormide konventsiooni kohta. |
| --- | --- |

1.9.

Komitee on seisukohal, et komisjon ja avameretööstust esindavad Euroopa valdkondlikud sotsiaalpartnerid peaksid heaks eeskujuks võtma 2009. aasta direktiivi, millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (ETF) sõlmitud kokkulepet meretöönormide konventsiooni kohta.

| 1.10. | Kvalifitseeritud tööjõu ja oskuste prognoositud ebapiisavust Euroopa Liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna avameretööstuses silmas pidades leiab komitee, et probleemiga tuleks tegeleda, tagades head töötingimused (meretöönormide konventsiooni eeskirjade rakendamine), rakendades erialaste oskuste/erialase väljaõppe kohandamise poliitikat ja julgustades noori asuma tööle merel. |
| --- | --- |

1.10.

Kvalifitseeritud tööjõu ja oskuste prognoositud ebapiisavust Euroopa Liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna avameretööstuses silmas pidades leiab komitee, et probleemiga tuleks tegeleda, tagades head töötingimused (meretöönormide konventsiooni eeskirjade rakendamine), rakendades erialaste oskuste/erialase väljaõppe kohandamise poliitikat ja julgustades noori asuma tööle merel.

| 1.11. | Avameretööstuse valdkonnas peaksid komisjon ja liikmesriigid edendama koostööd ning avaliku ja erasektori parterlust, sh ühisettevõtteid, tagatisi, tootmise ja kontsessioonide jagamise meetmed. Koordineerimine peab hõlmama õigusraamistikku, ruumilist planeerimist, geoloogilisi uuringuid ja keskkonnakaitset seoses energiaressursside jätkusuutliku kasutamise küsimusega. |
| --- | --- |

1.11.

Avameretööstuse valdkonnas peaksid komisjon ja liikmesriigid edendama koostööd ning avaliku ja erasektori parterlust, sh ühisettevõtteid, tagatisi, tootmise ja kontsessioonide jagamise meetmed. Koordineerimine peab hõlmama õigusraamistikku, ruumilist planeerimist, geoloogilisi uuringuid ja keskkonnakaitset seoses energiaressursside jätkusuutliku kasutamise küsimusega.

| 1.12. | Komitee on seisukohal, et avamerel maavarade kaevandamise sektori Euroopa tasandil reguleerimise üks mõõde peaks olema komisjoni kaasamine laialt määratletud geoloogiliste uuringute programmi, mis kasutaks IKT-d. Programmi eesmärk oleks tagada andmed mereressursside jätkusuutlikumaks kasutamiseks nii praegu kui tulevikus. |
| --- | --- |

1.12.

Komitee on seisukohal, et avamerel maavarade kaevandamise sektori Euroopa tasandil reguleerimise üks mõõde peaks olema komisjoni kaasamine laialt määratletud geoloogiliste uuringute programmi, mis kasutaks IKT-d. Programmi eesmärk oleks tagada andmed mereressursside jätkusuutlikumaks kasutamiseks nii praegu kui tulevikus.

| 1.13. | Komitee arvates on avameretööstuse peamised proovikivid globaalset ja euroopasisest konkurentsi ning regulatiivseid nõudeid arvestades järgmised:






  — | kaevadamine süvavetes ja avamere tuuleenergia valdkonnas liikumine kaldast kaugemale ja sügavamatesse avavetesse; |
| --- | --- | --- |

1.13.

Komitee arvates on avameretööstuse peamised proovikivid globaalset ja euroopasisest konkurentsi ning regulatiivseid nõudeid arvestades järgmised:

—

kaevadamine süvavetes ja avamere tuuleenergia valdkonnas liikumine kaldast kaugemale ja sügavamatesse avavetesse;

| — | horisontaalse puurimise ja hüdrolõhkumise protseduurid avamerel kaevandamisel, pidades kinni keskkonnanõuetest; |
| --- | --- |

—

horisontaalse puurimise ja hüdrolõhkumise protseduurid avamerel kaevandamisel, pidades kinni keskkonnanõuetest;

| — | avamerepaigaldiste vananeva taristu haldamine; |
| --- | --- |

—

avamerepaigaldiste vananeva taristu haldamine;

| — | ressursside avastamine, dokumenteerimine ja kasutamine arktilistel aladel; |
| --- | --- |

—

ressursside avastamine, dokumenteerimine ja kasutamine arktilistel aladel;

| — | vastus nn rohelistele impulssidele, mis tulenevad MARPOLi konventsioonist, ballastvee käitlemise konventsioonist ja laevade ringlussevõtu direktiivist. |
| --- | --- |

—

vastus nn rohelistele impulssidele, mis tulenevad MARPOLi konventsioonist, ballastvee käitlemise konventsioonist ja laevade ringlussevõtu direktiivist.

| 1.14. | Komitee pooldab avameretööstuse sektorite, rannikupiirkondade ja tarneahela ettevõtete võrgustamist uurimiskeskuste ja ülikoolidega programmi „Horisont 2020” ja aruka spetsialiseerumise valdkonna projektide raames. Selle koostöö raames peaksid tähtsamal kohal olema innovatsiooni ja keskkonnakaitse küsimused ning tuleks kasutada Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi loodud võimalusi. |
| --- | --- |

1.14.

Komitee pooldab avameretööstuse sektorite, rannikupiirkondade ja tarneahela ettevõtete võrgustamist uurimiskeskuste ja ülikoolidega programmi „Horisont 2020” ja aruka spetsialiseerumise valdkonna projektide raames. Selle koostöö raames peaksid tähtsamal kohal olema innovatsiooni ja keskkonnakaitse küsimused ning tuleks kasutada Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi loodud võimalusi.

| 1.14.1. | Komitee kutsub komisjoni üles kaaluma korrektuure struktuurifondides või Junckeri kavas, et toetada avameretööstuse innovatsioonidesse investeerimist. |
| --- | --- |

1.14.1.

Komitee kutsub komisjoni üles kaaluma korrektuure struktuurifondides või Junckeri kavas, et toetada avameretööstuse innovatsioonidesse investeerimist.

| 1.15. | Komitee on seisukohal, et tuleb ajakohastada strateegiat „Euroopa 2020” (läbivaatamine) järgmistes valdkondades ELi nõuetele vastavuse seisukohalt: merendustegevus, projektid, kvalifitseeritud tööjõud, jätkusuutliku arengu rahastamine ja edendamine. Seejuures tuleks arvesse võtta avameretegevuses vajalike tööde ja oskuste suurt ulatust ja mitmekesisust. |
| --- | --- |

1.15.

Komitee on seisukohal, et tuleb ajakohastada strateegiat „Euroopa 2020” (läbivaatamine) järgmistes valdkondades ELi nõuetele vastavuse seisukohalt: merendustegevus, projektid, kvalifitseeritud tööjõud, jätkusuutliku arengu rahastamine ja edendamine. Seejuures tuleks arvesse võtta avameretegevuses vajalike tööde ja oskuste suurt ulatust ja mitmekesisust.

| 1.16. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles ärgitama debatti eraldi Põhjamere strateegia potentsiaali üle, milles võetaks arvesse Euroopa jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise avameretööstuse väljakutseid. |
| --- | --- |

1.16.

Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles ärgitama debatti eraldi Põhjamere strateegia potentsiaali üle, milles võetaks arvesse Euroopa jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise avameretööstuse väljakutseid.

2.   Taustteave

| 2.1. | Avameretööstus hõlmab peamiselt energiatootmist avamerel koos gaasi ja nafta ammutamise ning mineraalide kaevandamise sektoritega. Tarneahelat ja avameretööstusele pakutavaid teenuseid arvesse võttes on see seotud järgmiste merendussektoritega: laevaehitus, laevaremont, laevahooldus ja laevade ümberehitus, laevaseadmed ja -varud ning avamere tööstusrajatised. |
| --- | --- |

2.1.

Avameretööstus hõlmab peamiselt energiatootmist avamerel koos gaasi ja nafta ammutamise ning mineraalide kaevandamise sektoritega. Tarneahelat ja avameretööstusele pakutavaid teenuseid arvesse võttes on see seotud järgmiste merendussektoritega: laevaehitus, laevaremont, laevahooldus ja laevade ümberehitus, laevaseadmed ja -varud ning avamere tööstusrajatised.

| 2.2. | Euroopa avameretööstusega seotud tööstussektoris on nii erialast oskusteavet kui ka vajalikku inimpotentsiaali, mis võimaldab sellel tõhusalt kasutada avameresektoritega seotud turgudele sisenemisest saadavat kasu. |
| --- | --- |

2.2.

Euroopa avameretööstusega seotud tööstussektoris on nii erialast oskusteavet kui ka vajalikku inimpotentsiaali, mis võimaldab sellel tõhusalt kasutada avameresektoritega seotud turgudele sisenemisest saadavat kasu.

| 2.3. | Euroopa avameretööstuse hetkeolukorra analüüsis ja hinnangus selle väljavaadetele pikaajaliseks ja jätkusuutlikuks arenguks käsitleti järgmisi aspekte:






  — | avamere nafta- ja gaasitööstuse olukord ülemaailmses kontekstis, selle väljakutsed ja peamised tegurid; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Euroopa avameretööstuse hetkeolukorra analüüsis ja hinnangus selle väljavaadetele pikaajaliseks ja jätkusuutlikuks arenguks käsitleti järgmisi aspekte:

—

avamere nafta- ja gaasitööstuse olukord ülemaailmses kontekstis, selle väljakutsed ja peamised tegurid;

| — | ELi avamere tuuleenergia sektori üldiseloomustus; |
| --- | --- |

—

ELi avamere tuuleenergia sektori üldiseloomustus;

| — | Euroopa meretööstuse ja avameretööstuse suhted ja vastasmõjud; |
| --- | --- |

—

Euroopa meretööstuse ja avameretööstuse suhted ja vastasmõjud;

| — | innovatsiooni ja jätkusuutliku arengu vajaduse analüüs Euroopa avameretööstuse praeguste väljakutsete ja potentsiaalsete arenguvaldkondade kontekstis; |
| --- | --- |

—

innovatsiooni ja jätkusuutliku arengu vajaduse analüüs Euroopa avameretööstuse praeguste väljakutsete ja potentsiaalsete arenguvaldkondade kontekstis;

| — | ettepanek tagada avameretööstuses tööõiguse küsimustes jätkusuutliku arengu sotsiaalne mõõde; |
| --- | --- |

—

ettepanek tagada avameretööstuses tööõiguse küsimustes jätkusuutliku arengu sotsiaalne mõõde;

| — | ELi õigusraamistik Euroopa avameretööstuse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

ELi õigusraamistik Euroopa avameretööstuse valdkonnas;

| — | idee edendada ELi Põhjamere strateegiat, mis hõlmab väljakutset saavutada jätkusuutlik ja konkurentsivõimeline avameretööstus. |
| --- | --- |

—

idee edendada ELi Põhjamere strateegiat, mis hõlmab väljakutset saavutada jätkusuutlik ja konkurentsivõimeline avameretööstus.

3.   Euroopa avamere nafta- ja gaasitööstus: hetkeolukord

| 3.1. | Euroopa energiaallikate jaotusest moodustasid nafta- ja gaasitooted 2012. aastal 26 %, kõige suurem osakaal oli tuumaenergial – 29 %, uuenevad energiaallikad, sh hüdroenergia moodustasid 22 %. |
| --- | --- |

3.1.

Euroopa energiaallikate jaotusest moodustasid nafta- ja gaasitooted 2012. aastal 26 %, kõige suurem osakaal oli tuumaenergial – 29 %, uuenevad energiaallikad, sh hüdroenergia moodustasid 22 %.

| 3.1.1. | EL on kõige suurem energiaimportija maailmas importides 53 % kasutatavast energiast 400 miljardi euro eest aastas. 88 % naftast ja 66 % gaasist on imporditud, peamiselt Venemaalt. |
| --- | --- |

3.1.1.

EL on kõige suurem energiaimportija maailmas importides 53 % kasutatavast energiast 400 miljardi euro eest aastas. 88 % naftast ja 66 % gaasist on imporditud, peamiselt Venemaalt.

| 3.2. | Euroopa avamere nafta- ja gaasisektori suurim probleem seisneb küsimuses, kas Euroopa traditsiooniline nafta- ja gaasitööstus kasvab selle mitmekesistumise, uuenevate energiaallikate arengu ja nende muutuste tõhusa haldamise tingimustes. |
| --- | --- |

3.2.

Euroopa avamere nafta- ja gaasisektori suurim probleem seisneb küsimuses, kas Euroopa traditsiooniline nafta- ja gaasitööstus kasvab selle mitmekesistumise, uuenevate energiaallikate arengu ja nende muutuste tõhusa haldamise tingimustes.

| 3.3. | Euroopa avamere nafta- ja gaasisektori iseloomulikud jooned on järgmised:






  — | kõrged tegevuskulud; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Euroopa avamere nafta- ja gaasisektori iseloomulikud jooned on järgmised:

—

kõrged tegevuskulud;

| — | suured keskkonnariskid ja kõrge reguleerituse tase; |
| --- | --- |

—

suured keskkonnariskid ja kõrge reguleerituse tase;

| — | vajadus minna üle suurematele sügavustele; |
| --- | --- |

—

vajadus minna üle suurematele sügavustele;

| — | maksurisk – madalad hinnad, millest tuleneb suur investeerimisrisk; |
| --- | --- |

—

maksurisk – madalad hinnad, millest tuleneb suur investeerimisrisk;

| — | võimalikud probleemid seoses USAst pärinevate odavate toodetega. |
| --- | --- |

—

võimalikud probleemid seoses USAst pärinevate odavate toodetega.

| 3.4. | Euroopa avamere nafta- ja gaasisektori praegused väljakutsed on järgmised:






  — | vajadus seismiliste uuringute järele varude geoloogiliste kaartide ajakohastamiseks; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Euroopa avamere nafta- ja gaasisektori praegused väljakutsed on järgmised:

—

vajadus seismiliste uuringute järele varude geoloogiliste kaartide ajakohastamiseks;

| — | andmete ebapiisav ühtlustamine ja jagamine, mis aeglustab arengutempot; |
| --- | --- |

—

andmete ebapiisav ühtlustamine ja jagamine, mis aeglustab arengutempot;

| — | kaevandavate riikide surve uute varude avastamiseks; |
| --- | --- |

—

kaevandavate riikide surve uute varude avastamiseks;

| — | probleemid kaevandamise riigihangetega, millel osalevad riigi enda ja rahvusvahelised kaevandusfirmad; |
| --- | --- |

—

probleemid kaevandamise riigihangetega, millel osalevad riigi enda ja rahvusvahelised kaevandusfirmad;

| — | sektori olelusringi juhtimine üksteisele järgnevate etappidena: uuringud/avastamine/FEED (1)/tootmine/lammutamine. |
| --- | --- |

—

sektori olelusringi juhtimine üksteisele järgnevate etappidena: uuringud/avastamine/FEED (1)/tootmine/lammutamine.

| 3.4.1. | Valdkonna uued väljakutsed on järgmised:






  — | olemasolevate ressursside vähenemine; |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

Valdkonna uued väljakutsed on järgmised:

—

olemasolevate ressursside vähenemine;

| — | naftahindade langemine ning uute ja odavate seotud toorainete konkurents; |
| --- | --- |

—

naftahindade langemine ning uute ja odavate seotud toorainete konkurents;

| — | ettevõtlusega seotud küsimused ja riiklikud toetused uutele ettevõtetele; |
| --- | --- |

—

ettevõtlusega seotud küsimused ja riiklikud toetused uutele ettevõtetele;

| — | kasvu kiirendamine innovatsiooni ja tööstusharu rahvusvaheliseks muutmise kaudu; |
| --- | --- |

—

kasvu kiirendamine innovatsiooni ja tööstusharu rahvusvaheliseks muutmise kaudu;

| — | nn rohelise majandusega seotud kasvu küsimus. |
| --- | --- |

—

nn rohelise majandusega seotud kasvu küsimus.

| 3.5. | Euroopa avamere nafta- ja gaasisektor väärib toetamist, sest:






  — | sellel on olemas jätkusuutliku tööstusharu tunnused, mis võtab arvesse ELi õigusraamistikku; |
| --- | --- | --- |

3.5.

Euroopa avamere nafta- ja gaasisektor väärib toetamist, sest:

—

sellel on olemas jätkusuutliku tööstusharu tunnused, mis võtab arvesse ELi õigusraamistikku;

| — | see on loonud otseselt ja kaudselt umbes 600 000 töökohta (Norra kaasa arvatud); |
| --- | --- |

—

see on loonud otseselt ja kaudselt umbes 600 000 töökohta (Norra kaasa arvatud);

| — | see on ELi meretööstuse üks peamisi edasiviivaid jõude; |
| --- | --- |

—

see on ELi meretööstuse üks peamisi edasiviivaid jõude;

| — | see aitab kaasas positiivsetele sotsiaalsetele ümberkorraldustele piirkondades; |
| --- | --- |

—

see aitab kaasas positiivsetele sotsiaalsetele ümberkorraldustele piirkondades;

| — | see annab olulise panuse liikmesriikide eelarvetuludesse; |
| --- | --- |

—

see annab olulise panuse liikmesriikide eelarvetuludesse;

| — | see paistab tehnikavaldkonnas silma innovaatilise ja tehnoloogilise progressiga; |
| --- | --- |

—

see paistab tehnikavaldkonnas silma innovaatilise ja tehnoloogilise progressiga;

| — | seda iseloomustab märkimisväärne ja kasvav eksport tarneahela ettevõtetest, mis kompenseerib oma ülejäägiga kütuste tootmise tulude võimalikku langust. |
| --- | --- |

—

seda iseloomustab märkimisväärne ja kasvav eksport tarneahela ettevõtetest, mis kompenseerib oma ülejäägiga kütuste tootmise tulude võimalikku langust.

| 3.6. | Aberdeeni kuulamise ajal (2) esitati avamere nafta- ja gaasisektori SWOT-analüüsi tulemused. Need tuuakse koos arutelude käigus esitatud ettepanekutega ära dokumendi lisas. |
| --- | --- |

3.6.

Aberdeeni kuulamise ajal (2) esitati avamere nafta- ja gaasisektori SWOT-analüüsi tulemused. Need tuuakse koos arutelude käigus esitatud ettepanekutega ära dokumendi lisas.

4.   Euroopa Liidu avamere energia turg

| 4.1. | Praegu on ELi meredes 11 riigis kasutusel umbes 2 500 turbiini, mille koguvõimsus on üle 8 GW. ELi osakaal ülemaailmses tootmises on peaaegu 90 %. Kui lõpetatakse 12 käimasolevat projekti, suureneb paigaldatud võimsus 10,9 GW-ni. Tuuleenergia annab praegu 7 % ELi energiast, sellest 1/7 tuleb avamere tuuleenergiast. |
| --- | --- |

4.1.

Praegu on ELi meredes 11 riigis kasutusel umbes 2 500 turbiini, mille koguvõimsus on üle 8 GW. ELi osakaal ülemaailmses tootmises on peaaegu 90 %. Kui lõpetatakse 12 käimasolevat projekti, suureneb paigaldatud võimsus 10,9 GW-ni. Tuuleenergia annab praegu 7 % ELi energiast, sellest 1/7 tuleb avamere tuuleenergiast.

| 4.2. | Selle sektori praegused arengu- ja innovatsioonisuunad on järgmised: turbiinid, vundamendid ja paigaldised sügavamates vetes ja rannikust kaugemal. |
| --- | --- |

4.2.

Selle sektori praegused arengu- ja innovatsioonisuunad on järgmised: turbiinid, vundamendid ja paigaldised sügavamates vetes ja rannikust kaugemal.

| 4.3. | Üha olulisemaks vahendiks avamere tuuleenergia arendamisel muutub finantsplaneerimine. 2014. aastal võttis see tööstusharu regressita laenu summas 3,14 miljardit eurot (3), mis on kõrgeim tase valdkonna ajaloos. Finantspartnerlus on edu võti. |
| --- | --- |

4.3.

Üha olulisemaks vahendiks avamere tuuleenergia arendamisel muutub finantsplaneerimine. 2014. aastal võttis see tööstusharu regressita laenu summas 3,14 miljardit eurot (3), mis on kõrgeim tase valdkonna ajaloos. Finantspartnerlus on edu võti.

| 4.4. | Prognooside kohaselt suureneb installeeritud võimusus tulevatel aastatel veelgi. Kui rääkida kaugemast tulevikust, siis Euroopa Tuuleenergia Assotsiatsiooni (EWEA) hinnangul on juba antud ehitusload tuuleparkidele koguvõimsusega 26,4 GW, tulevikuplaanides nähakse ette 98 GW suurune kasv. |
| --- | --- |

4.4.

Prognooside kohaselt suureneb installeeritud võimusus tulevatel aastatel veelgi. Kui rääkida kaugemast tulevikust, siis Euroopa Tuuleenergia Assotsiatsiooni (EWEA) hinnangul on juba antud ehitusload tuuleparkidele koguvõimsusega 26,4 GW, tulevikuplaanides nähakse ette 98 GW suurune kasv.

| 4.5. | EWEA andmetel töötas 2011. aasta lõpus Euroopa tuuleenergia sektoris 192 000 inimest, kellest umbes 30 000 – 40 000 töötas avamere tuuleenergia sektoris. |
| --- | --- |

4.5.

EWEA andmetel töötas 2011. aasta lõpus Euroopa tuuleenergia sektoris 192 000 inimest, kellest umbes 30 000 – 40 000 töötas avamere tuuleenergia sektoris.

| 4.6. | Mereenergia installeeritud võimsus ELis on umbes 1,5 GW (üks kuuendik avamere tuuleenergiast, ent ennustatakse, et 2020. aastaks jõuab see 3,6 GWni). Sellesse panustavad lainete, loodete ja hoovuste ning soolsusgradientide energia ja ookeani soojusenergia muundamine elektriks. |
| --- | --- |

4.6.

Mereenergia installeeritud võimsus ELis on umbes 1,5 GW (üks kuuendik avamere tuuleenergiast, ent ennustatakse, et 2020. aastaks jõuab see 3,6 GWni). Sellesse panustavad lainete, loodete ja hoovuste ning soolsusgradientide energia ja ookeani soojusenergia muundamine elektriks.

5.   Euroopa meretööstuse ja avameretööstuse vahelised majandussuhted

| 5.1. | 2014. aastal oli laevatellimuste koguväärtus 370 miljardit US dollarit, millest 170 miljardit langes avamerelaevade arvele. Nõudlus erinevate avamerelaevade järele 2014.–2025. aastani on hinnanguliselt 1 230 – 1 970 laeva. Nõudlus tööstuslike allveesõidukite järele kasvab 180 % ja 50–60 % installatsioonilaevade või tuuleparkide hoolduslaevade või avamere ujuvsõidukite puhul. |
| --- | --- |

5.1.

2014. aastal oli laevatellimuste koguväärtus 370 miljardit US dollarit, millest 170 miljardit langes avamerelaevade arvele. Nõudlus erinevate avamerelaevade järele 2014.–2025. aastani on hinnanguliselt 1 230 – 1 970 laeva. Nõudlus tööstuslike allveesõidukite järele kasvab 180 % ja 50–60 % installatsioonilaevade või tuuleparkide hoolduslaevade või avamere ujuvsõidukite puhul.

| 5.2. | Kõigi laevatüüpide puhul ennustatakse lepingumahu suurenemist 2025. aastaks 3,7 %, mis, võrreldes palju suuremate prognoosidega avamere laevade puhul, näitab, kui võimas on avameretööstus laevaehituse mootorina ja kui võimsaks see muutub tulevikus. Euroopas oli 2014. aastal avamerelaevade osakaal kogu laevaehituse toodangust 30 %. |
| --- | --- |

5.2.

Kõigi laevatüüpide puhul ennustatakse lepingumahu suurenemist 2025. aastaks 3,7 %, mis, võrreldes palju suuremate prognoosidega avamere laevade puhul, näitab, kui võimas on avameretööstus laevaehituse mootorina ja kui võimsaks see muutub tulevikus. Euroopas oli 2014. aastal avamerelaevade osakaal kogu laevaehituse toodangust 30 %.

| 5.3. | Sama tihedalt on avameretööstusega seotud ka Euroopa laevavarustustööstus, mis on puurimismoodulite, mootorite, vintside, kraanade ja elektroonika tootmises maailmas juhtpositsioonil. |
| --- | --- |

5.3.

Sama tihedalt on avameretööstusega seotud ka Euroopa laevavarustustööstus, mis on puurimismoodulite, mootorite, vintside, kraanade ja elektroonika tootmises maailmas juhtpositsioonil.

| 5.4. | Avamere energia on meretööstuse roheline edasiviiv jõud. Selle kogupotentsiaali aastatel 2012–2022 hinnatakse üle 19 miljardile eurole (ligikaudu 2 miljardit eurot aastas). Need hinnangud põhinevad kavandatavate tuuleparkide ehitamiseks ja kasutamiseks vajalike laevade ja rajatiste arvul. |
| --- | --- |

5.4.

Avamere energia on meretööstuse roheline edasiviiv jõud. Selle kogupotentsiaali aastatel 2012–2022 hinnatakse üle 19 miljardile eurole (ligikaudu 2 miljardit eurot aastas). Need hinnangud põhinevad kavandatavate tuuleparkide ehitamiseks ja kasutamiseks vajalike laevade ja rajatiste arvul.

| 5.5. | Seoses suurematesse sügavustesse liikumisega tekib ka uut laadi nõudlus Euroopa meretööstuse toodete ja teenuste järele; see puudutab eeskätt avamere nafta- ja gaasisektorit ja avamere energiat. |
| --- | --- |

5.5.

Seoses suurematesse sügavustesse liikumisega tekib ka uut laadi nõudlus Euroopa meretööstuse toodete ja teenuste järele; see puudutab eeskätt avamere nafta- ja gaasisektorit ja avamere energiat.

| 5.6. | Jää sulamine Arktikas loob väljavaateid tooraine kaevandamiseks ja veeteedeks (kuigi see ei ole eriti roheline käivitav jõud). Selle arengusuunaga kaasneb muu hulgas oodatav nõudlus jäälõhkujate ning jääkindlate transpordi- ja teeninduslaevade järele. |
| --- | --- |

5.6.

Jää sulamine Arktikas loob väljavaateid tooraine kaevandamiseks ja veeteedeks (kuigi see ei ole eriti roheline käivitav jõud). Selle arengusuunaga kaasneb muu hulgas oodatav nõudlus jäälõhkujate ning jääkindlate transpordi- ja teeninduslaevade järele.

| 5.7. | Ka suhteliselt uuest mereenergia sektorist saab Euroopa meretööstuse järjest olulisem roheline käivitav jõud eeskätt ühendusega SEA Europe seotud sektorites. |
| --- | --- |

5.7.

Ka suhteliselt uuest mereenergia sektorist saab Euroopa meretööstuse järjest olulisem roheline käivitav jõud eeskätt ühendusega SEA Europe seotud sektorites.

| 5.8. | Laevaehitussektori tootevalik avamere nafta- ja gaasitööstuse jaoks on seotud asjaomase tööstuse olelusringiga järgmiselt:






  — | varude uurimine ja tuvastamine loob nõudlust tugilaevade järele, |
| --- | --- | --- |

5.8.

Laevaehitussektori tootevalik avamere nafta- ja gaasitööstuse jaoks on seotud asjaomase tööstuse olelusringiga järgmiselt:

—

varude uurimine ja tuvastamine loob nõudlust tugilaevade järele,

| — | puurimisega on seotud avamere puurlaevad ja alused, |
| --- | --- |

—

puurimisega on seotud avamere puurlaevad ja alused,

| — | varude haldamine loob vajaduse spetsiaalsete ehituslaevade järele, |
| --- | --- |

—

varude haldamine loob vajaduse spetsiaalsete ehituslaevade järele,

| — | tooraine kaevandamisel on tarvis ujuvsõidukeid või laevu kaevandamiseks ja ladustamiseks, |
| --- | --- |

—

tooraine kaevandamisel on tarvis ujuvsõidukeid või laevu kaevandamiseks ja ladustamiseks,

| — | tootmisala kasutusest kõrvaldamisel kasutatakse laevu tuuleturbiinide või muude avamererajatiste installeerimiseks. |
| --- | --- |

—

tootmisala kasutusest kõrvaldamisel kasutatakse laevu tuuleturbiinide või muude avamererajatiste installeerimiseks.

| 5.9. | Edasiste nafta- ja gaasitarnete tagamiseks on vaja, et märkimisväärselt kasvaks avamere puurimiskohtade arv. Sellega seostub märkimisvääre nõudlus kõrgtehnoloogiliste platvormimoodulite järele ning mitmesuguste avamere paigaldiste ja puurtornide remondi ja ümberehituse järele. Need teenused on ELi laevaehitus- ja -remonditehaste oluline tuluallikas. |
| --- | --- |

5.9.

Edasiste nafta- ja gaasitarnete tagamiseks on vaja, et märkimisväärselt kasvaks avamere puurimiskohtade arv. Sellega seostub märkimisvääre nõudlus kõrgtehnoloogiliste platvormimoodulite järele ning mitmesuguste avamere paigaldiste ja puurtornide remondi ja ümberehituse järele. Need teenused on ELi laevaehitus- ja -remonditehaste oluline tuluallikas.

| 5.10. | Huvitav väljavaade on seotud laevaehituse uue erivaldkonnaga – laevad nii vedelgaasi vedamiseks kui ka mitmesuguste teenuste osutamiseks avamere nafta- ja gaasitööstusele, sh veeldatud maagaasi maismaaterminalide asendamine mobiilsete terminalidega. See puudutab veeldatud maagaasi puurimise, hoidmise ja väljalaadimise ujuvlaevu (FPSO LNG) ning ladustamise ja taasgaasistamise ujuvüksusi (FSRU). |
| --- | --- |

5.10.

Huvitav väljavaade on seotud laevaehituse uue erivaldkonnaga – laevad nii vedelgaasi vedamiseks kui ka mitmesuguste teenuste osutamiseks avamere nafta- ja gaasitööstusele, sh veeldatud maagaasi maismaaterminalide asendamine mobiilsete terminalidega. See puudutab veeldatud maagaasi puurimise, hoidmise ja väljalaadimise ujuvlaevu (FPSO LNG) ning ladustamise ja taasgaasistamise ujuvüksusi (FSRU).

| 5.11. | Ka Euroopa sadamad võivad avameretööstusest lähtuvatest impulssidest kasu saada. See on seotud tegevustega üldotstarbeliste saadetiste teenindamisel ja avamere tuuleenergia järgmiste elementide ümberlaadimisel: postide, generaatorite ja rootorilabade segmendid ning muud avameretööstuse tellitud seadmed. |
| --- | --- |

5.11.

Ka Euroopa sadamad võivad avameretööstusest lähtuvatest impulssidest kasu saada. See on seotud tegevustega üldotstarbeliste saadetiste teenindamisel ja avamere tuuleenergia järgmiste elementide ümberlaadimisel: postide, generaatorite ja rootorilabade segmendid ning muud avameretööstuse tellitud seadmed.

6.   Innovatsiooni ja jätkusuutliku arengu vajadus Euroopa avameretööstuste praeguste väljakutsete ja potentsiaalsete arenguvaldkondade kontekstis

| 6.1. | Viimasel aastakümnel ei ole Euroopa investeeringud innovatsiooni pidanud sammu suuremate konkurentide (USA) omadega. See mõjutab kõiki tööstussektoreid, sealhulgas avamere nafta- ja gaasitööstust. |
| --- | --- |

6.1.

Viimasel aastakümnel ei ole Euroopa investeeringud innovatsiooni pidanud sammu suuremate konkurentide (USA) omadega. See mõjutab kõiki tööstussektoreid, sealhulgas avamere nafta- ja gaasitööstust.

| 6.2. | Nafta- ja gaasisektori üks suuremaid ülesandeid on tagada vananevate varade ohutu kasutamine. Keskmiselt 30 % platvormidest on olnud kasutuses juba üle 20 aasta ja paljud neist on ületanud projekteeritud kasutusaja. |
| --- | --- |

6.2.

Nafta- ja gaasisektori üks suuremaid ülesandeid on tagada vananevate varade ohutu kasutamine. Keskmiselt 30 % platvormidest on olnud kasutuses juba üle 20 aasta ja paljud neist on ületanud projekteeritud kasutusaja.

| 6.3. | Avamere nafta- ja gaasisektoris vajavad vananemisest tulenevalt meetmeid peamiselt järgmised valdkonnad:






  — | materjalide terviklikkusega seotud küsimuste järelevalve ja mõistmine; |
| --- | --- | --- |

6.3.

Avamere nafta- ja gaasisektoris vajavad vananemisest tulenevalt meetmeid peamiselt järgmised valdkonnad:

—

materjalide terviklikkusega seotud küsimuste järelevalve ja mõistmine;

| — | isolatsioonialuse korrosiooni probleemi mõistmine; |
| --- | --- |

—

isolatsioonialuse korrosiooni probleemi mõistmine;

| — | ülevaatuste, remondi- ja hooldustööde küsimus vananemisega toimetuleku kontekstis. |
| --- | --- |

—

ülevaatuste, remondi- ja hooldustööde küsimus vananemisega toimetuleku kontekstis.

| — | vanade paigaldiste taaskasutamine. |
| --- | --- |

—

vanade paigaldiste taaskasutamine.

| 6.4. | Sektori kasv sõltub innovaatilistest tehnoloogiatest, mille eesmärk on toetada kaevandamist ja mis lubavad võimalikult hästi ära kasutada vananevad paigaldised ja pikendada mõne tootmisala kasutusaega. |
| --- | --- |

6.4.

Sektori kasv sõltub innovaatilistest tehnoloogiatest, mille eesmärk on toetada kaevandamist ja mis lubavad võimalikult hästi ära kasutada vananevad paigaldised ja pikendada mõne tootmisala kasutusaega.

| 6.4.1. | Uued tehnoloogiad mängivad olulist rolli ka süvamereuuringutes ja tootmises, mis on seotud miljardite eurode suuruste investeeringutega. Uute tehnoloogiate arendamise eesmärk on vähendada kaevude tegevuskulusid ja -riske ning kasutada kaeve kõrge temperatuuri ja rõhu tingimustes. |
| --- | --- |

6.4.1.

Uued tehnoloogiad mängivad olulist rolli ka süvamereuuringutes ja tootmises, mis on seotud miljardite eurode suuruste investeeringutega. Uute tehnoloogiate arendamise eesmärk on vähendada kaevude tegevuskulusid ja -riske ning kasutada kaeve kõrge temperatuuri ja rõhu tingimustes.

| 6.5. | Komitee leiab, et komisjon peaks kaaluma korrektuure struktuurifondides või Junckeri kavas, et toetada investeeringuid avameretööstuse innovatsioonidesse peamiselt järgmistes valdkondades:






  — | taristu vananemine ja kestva tootmise tagamine; |
| --- | --- | --- |

6.5.

Komitee leiab, et komisjon peaks kaaluma korrektuure struktuurifondides või Junckeri kavas, et toetada investeeringuid avameretööstuse innovatsioonidesse peamiselt järgmistes valdkondades:

—

taristu vananemine ja kestva tootmise tagamine;

| — | uued tehnoloogiad, mille abil saaks vanad nafta- ja gaasibasseinid võimalikult hästi ära kasutada; |
| --- | --- |

—

uued tehnoloogiad, mille abil saaks vanad nafta- ja gaasibasseinid võimalikult hästi ära kasutada;

| — | kaevanduskaevude järjest keerukamaks muutumine. |
| --- | --- |

—

kaevanduskaevude järjest keerukamaks muutumine.

Uued arenguvaldkonnad

| 6.6. | Kildagaasi arendamine seejuures keskkonnanõudeid täites on aina ahvatlevam väljavaade ka avamere nafta- ja gaasisektori jaoks. See tuleneb veealuste kaljude hüdrolõhkumise tehnoloogiate märkimisväärsest paranemisest. Süsihappegaasi sidumine merel võib püüdlustes madala heitetasemega majanduse poole olla veel üks rohelise majanduskasvu tegur ka avameretööstuse jaoks. |
| --- | --- |

6.6.

Kildagaasi arendamine seejuures keskkonnanõudeid täites on aina ahvatlevam väljavaade ka avamere nafta- ja gaasisektori jaoks. See tuleneb veealuste kaljude hüdrolõhkumise tehnoloogiate märkimisväärsest paranemisest. Süsihappegaasi sidumine merel võib püüdlustes madala heitetasemega majanduse poole olla veel üks rohelise majanduskasvu tegur ka avameretööstuse jaoks.

| 6.7. | Uued arenguvaldkonnad on ka katseprojektide järel tööstuslike mitmefunktsiooniliste platvormide tootmine (7. raamprogramm) ning kõigi seadmete ja paigaldiste rajamine lainetest ja ookeani loodetest energia tootmiseks. |
| --- | --- |

6.7.

Uued arenguvaldkonnad on ka katseprojektide järel tööstuslike mitmefunktsiooniliste platvormide tootmine (7. raamprogramm) ning kõigi seadmete ja paigaldiste rajamine lainetest ja ookeani loodetest energia tootmiseks.

| 6.8. | ELi poliitikakujundajate proovikiviks on kasutada programmi „Horisont 2020” potentsiaal ära teadusuuringute ja innovatsiooni maksimeerimiseks (4) Euroopa avameretööstuses. |
| --- | --- |

6.8.

ELi poliitikakujundajate proovikiviks on kasutada programmi „Horisont 2020” potentsiaal ära teadusuuringute ja innovatsiooni maksimeerimiseks (4) Euroopa avameretööstuses.

7.   ELi õigusraamistik Euroopa avameretööstuse valdkonnas

| 7.1. | Euroopa avameretööstuste tegevus toimub aina kasvava õigusliku reguleerimise kontekstis. Neid tööstusi mõjutavad olulisemad sätted on järgmised:






  — | tööstusheidete direktiiv (IED), saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiiv (IPPC) direktiiv teatavate suurtest põletusseadmetest õhku erituvate saasteainete kohta (LCP); |
| --- | --- | --- |

7.1.

Euroopa avameretööstuste tegevus toimub aina kasvava õigusliku reguleerimise kontekstis. Neid tööstusi mõjutavad olulisemad sätted on järgmised:

—

tööstusheidete direktiiv (IED), saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiiv (IPPC) direktiiv teatavate suurtest põletusseadmetest õhku erituvate saasteainete kohta (LCP);

| — | direktiiv keskmise võimsusega põletusseadmetest õhku erituvate teatavate saasteainete heite piiramise kohta (MCP), mis mõjutab nafta- ja gaasitootmist; |
| --- | --- |

—

direktiiv keskmise võimsusega põletusseadmetest õhku erituvate teatavate saasteainete heite piiramise kohta (MCP), mis mõjutab nafta- ja gaasitootmist;

| — | heitekogustega kauplemise süsteem (ETS); |
| --- | --- |

—

heitekogustega kauplemise süsteem (ETS);

| — | mereohutuse direktiiv. |
| --- | --- |

—

mereohutuse direktiiv.

| 7.2. | Avamere nafta- ja gaasiammutusprotsesside ohutust käsitlev direktiiv jõustus 2013. aastal ja see tuleb hõlmata riikide õigussüsteemidesse 2015. aasta juuliks, tööstus peab uute standarditega kohanduma 2016. aasta juuliks. |
| --- | --- |

7.2.

Avamere nafta- ja gaasiammutusprotsesside ohutust käsitlev direktiiv jõustus 2013. aastal ja see tuleb hõlmata riikide õigussüsteemidesse 2015. aasta juuliks, tööstus peab uute standarditega kohanduma 2016. aasta juuliks.

| 7.2.1. | Ülemaailmse mõju saavutamiseks ja võimaldamaks avariide seiret nii Euroopas kui ka väljaspool seda peavad komisjon, liikmesriigid ja spetsialiseerunud ettevõtted tegema koostööd järgmistes valdkodades:






  — | riskimõjude juhendi väljaandmine; |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

Ülemaailmse mõju saavutamiseks ja võimaldamaks avariide seiret nii Euroopas kui ka väljaspool seda peavad komisjon, liikmesriigid ja spetsialiseerunud ettevõtted tegema koostööd järgmistes valdkodades:

—

riskimõjude juhendi väljaandmine;

| — | turvalisuse kultuuri loomine selles valdkonnas; |
| --- | --- |

—

turvalisuse kultuuri loomine selles valdkonnas;

| — | koolitusasutuste akrediteerimine kaevandavate firmade poolt, et pakkuda ulatuslikumat koolitust; |
| --- | --- |

—

koolitusasutuste akrediteerimine kaevandavate firmade poolt, et pakkuda ulatuslikumat koolitust;

| — | heade tavade koodeksi koostamine; |
| --- | --- |

—

heade tavade koodeksi koostamine;

| — | investorite ja liikmesriikide partnerluse edendamine; |
| --- | --- |

—

investorite ja liikmesriikide partnerluse edendamine;

| — | liikmesriikide ja investorite koostöö tundlikes strateegilistes valdkondades ja avamereprojektides, mis edendavad avaliku ja erasektori partnerlust jätkusuutliku arengu huvides ja seoses avameretööstuse mõjuga teistele majandusharudele, nt turismile ja kalandusele; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide ja investorite koostöö tundlikes strateegilistes valdkondades ja avamereprojektides, mis edendavad avaliku ja erasektori partnerlust jätkusuutliku arengu huvides ja seoses avameretööstuse mõjuga teistele majandusharudele, nt turismile ja kalandusele;

| — | koostöö kriitilise tähtsusega avameretaristu kaitsmisel terrorismi ja piraatluse eest merel. |
| --- | --- |

—

koostöö kriitilise tähtsusega avameretaristu kaitsmisel terrorismi ja piraatluse eest merel.

| 7.3. | Praegu peavad tööstuse esindajad tundlikuks õigusküsimuseks tööd PVT-viitedokumendiga (BREF) süsivesinike uurimise ja tootmise kohta suuremahulise hüdrolõhkumise teel. |
| --- | --- |

7.3.

Praegu peavad tööstuse esindajad tundlikuks õigusküsimuseks tööd PVT-viitedokumendiga (BREF) süsivesinike uurimise ja tootmise kohta suuremahulise hüdrolõhkumise teel.

| 7.4. | Samuti tuleb õigusaktide mõju hindamisel kõigi avameretööstuse sektorite arengule järgida uusimat (2014. aasta juuli) direktiivi, millega kehtestatakse mereruumi planeerimise raamistik. |
| --- | --- |

7.4.

Samuti tuleb õigusaktide mõju hindamisel kõigi avameretööstuse sektorite arengule järgida uusimat (2014. aasta juuli) direktiivi, millega kehtestatakse mereruumi planeerimise raamistik.

| 7.5. | Otseselt peaks avamere kaevandustööstust ja geoloogiliste varude küsimust mõjutama teatis COM(2008) 699 toorainepoliitika kohta, mille eesmärk on jõuda tihedama rahvusvahelise koostööni riiklike geoloogiliste uuringute valdkonnas eesmärgiga laiendada ELi teadmistebaasi. |
| --- | --- |

7.5.

Otseselt peaks avamere kaevandustööstust ja geoloogiliste varude küsimust mõjutama teatis COM(2008) 699 toorainepoliitika kohta, mille eesmärk on jõuda tihedama rahvusvahelise koostööni riiklike geoloogiliste uuringute valdkonnas eesmärgiga laiendada ELi teadmistebaasi.

| 7.6. | Sama olulised regulatiivsed ja poliitilised küsimused, mis mõjutavad kogu Euroopa avameretööstust, on:






  — | meretöönormide konventsiooni mõju; |
| --- | --- | --- |

7.6.

Sama olulised regulatiivsed ja poliitilised küsimused, mis mõjutavad kogu Euroopa avameretööstust, on:

—

meretöönormide konventsiooni mõju;

| — | MARPOLi konventsiooni (SO2 ja NO2 piirmäärad) ja ballastvee käitlemise konventsiooni mõju. |
| --- | --- |

—

MARPOLi konventsiooni (SO2 ja NO2 piirmäärad) ja ballastvee käitlemise konventsiooni mõju.

8.   Kuidas ületada raskused seoses avameretööstuses tööjõu küsimustes jätkusuutliku arengu sotsiaalse mõõtme tagamisega?

| 8.1. | Euroopa avameretööstuse suur mitmekesisus, üleilmastumise märkimisväärne mõju sellele majandussektorile ja jätkuvalt lahendamata sotsiaalse dumpingu ja võrdsete tingimuste probleemid selles sektoris muudavad olukorra keeruliseks ka tööjõu küsimustes. Sellele lisanduvad probleemid sotsiaalse dialoogi, kollektiivsete töösuhete ja sotsiaalsete standardite alal. |
| --- | --- |

8.1.

Euroopa avameretööstuse suur mitmekesisus, üleilmastumise märkimisväärne mõju sellele majandussektorile ja jätkuvalt lahendamata sotsiaalse dumpingu ja võrdsete tingimuste probleemid selles sektoris muudavad olukorra keeruliseks ka tööjõu küsimustes. Sellele lisanduvad probleemid sotsiaalse dialoogi, kollektiivsete töösuhete ja sotsiaalsete standardite alal.

| 8.1.1. | Need küsimused saaks terviklikult lahendada just jõustuva 2006. aasta meretöönormide konventsiooni (MLC) ja selle rakendussätetega. |
| --- | --- |

8.1.1.

Need küsimused saaks terviklikult lahendada just jõustuva 2006. aasta meretöönormide konventsiooni (MLC) ja selle rakendussätetega.

| 8.1.2. | Kahjuks on võimalused selle konventsiooni laiaulatuslikuks rakendamiseks avameretööstuses jätkuvalt piiratud. See tuleneb nii asjaolust, et konventsioonis puuduvad täpsed sätted avameretööstuse töötajate kohta, kui ka valitsuste, käitajate ja omanike hoiakutest. Olukorda raskendavad veelgi ELis valitsevad probleemid laevade ja tööstuslike ujuvseadmete registritega. |
| --- | --- |

8.1.2.

Kahjuks on võimalused selle konventsiooni laiaulatuslikuks rakendamiseks avameretööstuses jätkuvalt piiratud. See tuleneb nii asjaolust, et konventsioonis puuduvad täpsed sätted avameretööstuse töötajate kohta, kui ka valitsuste, käitajate ja omanike hoiakutest. Olukorda raskendavad veelgi ELis valitsevad probleemid laevade ja tööstuslike ujuvseadmete registritega.

| 8.2. | Komitee leiab, et komisjon ja avameretööstust esindavad Euroopa sotsiaalpartnerid peaksid järgima head eeskuju, milleks on 2008. aasta direktiiv, millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (ETF) sõlmitud valdkondlikku kokkulepet meretöönormide konventsiooni kohta. |
| --- | --- |

8.2.

Komitee leiab, et komisjon ja avameretööstust esindavad Euroopa sotsiaalpartnerid peaksid järgima head eeskuju, milleks on 2008. aasta direktiiv, millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (ETF) sõlmitud valdkondlikku kokkulepet meretöönormide konventsiooni kohta.

| 8.2.1. | Rahvusvahelise Transporditöötajate Föderatsiooni (ITF) kollektiivleping võiks olla avamere tööstuse jaoks mudellahendus. Praegu takistab selle rakendamist liikmesriikide valitsuste tegevusetus, olukord laevaregistritega, sotsiaalse dialoogi ummikseis ja selliste inimeste suur osakaal, kes töötavad halbade töölepingute alusel või on näiliselt füüsilisest isikust ettevõtjad. |
| --- | --- |

8.2.1.

Rahvusvahelise Transporditöötajate Föderatsiooni (ITF) kollektiivleping võiks olla avamere tööstuse jaoks mudellahendus. Praegu takistab selle rakendamist liikmesriikide valitsuste tegevusetus, olukord laevaregistritega, sotsiaalse dialoogi ummikseis ja selliste inimeste suur osakaal, kes töötavad halbade töölepingute alusel või on näiliselt füüsilisest isikust ettevõtjad.

9.   ELi Põhjamere piirkonna strateegia

| 9.1. | Nafta- ja gaasitööstus on arenenud 50 aastat ja järgmised 50 aastat on veel ees. See on vastakuti järgmiste märkimisväärsete muutustega energia valdkonnas:






  — | taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu suurenemine, |
| --- | --- | --- |

9.1.

Nafta- ja gaasitööstus on arenenud 50 aastat ja järgmised 50 aastat on veel ees. See on vastakuti järgmiste märkimisväärsete muutustega energia valdkonnas:

—

taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu suurenemine,

| — | kohapeal toodetud energia ja kohalike energiaallikate kombinatsioonist toodetud energia osakaalu suurenemine, |
| --- | --- |

—

kohapeal toodetud energia ja kohalike energiaallikate kombinatsioonist toodetud energia osakaalu suurenemine,

| — | raskused seoses praeguse ülekandesüsteemi suutlikkusega viia nõudlus ja pakkumine tasakaalu, |
| --- | --- |

—

raskused seoses praeguse ülekandesüsteemi suutlikkusega viia nõudlus ja pakkumine tasakaalu,

| — | ELi eesmärgid vähendada CO2-heidet 2030. aastaks. |
| --- | --- |

—

ELi eesmärgid vähendada CO2-heidet 2030. aastaks.

Seejuures tekib küsimus, kas traditsiooniline avamere nafta- ja gaasisektor on valmis peamiseks väljakutseks liikuda mitmekesistamisel taastuvenergiasektorisse ja suudab sellise muutusega toime tulla?

| 9.2. | Põhjamere komisjon kavatseb teha koostööd Lordide Kojaga, et kaasata Ühendkuningriigi valitsus Põhjamere basseini mereruumi planeerimisele tervikliku lähenemisviisi edendamisse, samuti kavatsetakse koostada teatis ja strateegia, mille abil selgitada üldsusele Põhjamere energiavõrgu eeliseid. |
| --- | --- |

9.2.

Põhjamere komisjon kavatseb teha koostööd Lordide Kojaga, et kaasata Ühendkuningriigi valitsus Põhjamere basseini mereruumi planeerimisele tervikliku lähenemisviisi edendamisse, samuti kavatsetakse koostada teatis ja strateegia, mille abil selgitada üldsusele Põhjamere energiavõrgu eeliseid.

| 9.3. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles edendama debatti eraldi Põhjamere strateegia potentsiaali üle, milles võetaks arvesse Euroopa jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise avameretööstuse järgmisi väljakutseid:






  — | toode ja disain, |
| --- | --- | --- |

9.3.

Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles edendama debatti eraldi Põhjamere strateegia potentsiaali üle, milles võetaks arvesse Euroopa jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise avameretööstuse järgmisi väljakutseid:

—

toode ja disain,

| — | ühiskondlikud küsimused, |
| --- | --- |

—

ühiskondlikud küsimused,

| — | tootmine, |
| --- | --- |

—

tootmine,

| — | õigusaktid, |
| --- | --- |

—

õigusaktid,

| — | rahastamine. |
| --- | --- |

—

rahastamine.

Brüssel, 16. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  FEED (front-end engineering design) – esialgne tehniline projekt.

1

(2)  Liam Smyth – Aberdeen&Gramplan Chamber of Commerce.

2

(3)  The European offshore wind industry – key trends and statistics, 2014.

3

The European offshore wind industry – key trends and statistics, 2014.

(4)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks” COM(2014) 254 final (ELT C 12, 15.1.2015, lk 93).

4

---

LISA

Euroopa avamere nafta- ja gaasitööstuse SWOT-analüüsi tulemused

| S – Tugevused | W – Nõrkused |
| --- | --- |
| — | keerulistes tegutsemistingimustes ja süvavetes omandatud kogemused |

S – Tugevused

W – Nõrkused

—

keerulistes tegutsemistingimustes ja süvavetes omandatud kogemused

| — | üleilmselt tunnustatud oskusteave |
| --- | --- |

—

üleilmselt tunnustatud oskusteave

| — | kõrgelt kvalifitseeritud ja kogenud töötajad |
| --- | --- |

—

kõrgelt kvalifitseeritud ja kogenud töötajad

| — | sektori klastriline olemus |
| --- | --- |

—

sektori klastriline olemus

| — | suured tootmiskulud |
| --- | --- |

—

suured tootmiskulud

| — | tootmine on loodetust vähem tõhus |
| --- | --- |

—

tootmine on loodetust vähem tõhus

| — | ebakindel maksuolukord |
| --- | --- |

—

ebakindel maksuolukord

| — | taristu vananemine |
| --- | --- |

—

taristu vananemine

| — | vähene koostöö |
| --- | --- |

—

vähene koostöö

O – Võimalused

T – Ohud

| — | uute maardlate avastamine, mille kasutamine ja arendamine on vähekulukas |
| --- | --- |

—

uute maardlate avastamine, mille kasutamine ja arendamine on vähekulukas

| — | toodete, paigaldiste ja teabe eksport uutele turgudele |
| --- | --- |

—

toodete, paigaldiste ja teabe eksport uutele turgudele

| — | koostöö ühise kavandamise ja standardimise, taristu kasutamise ning teabevahetuse valdkonnas |
| --- | --- |

—

koostöö ühise kavandamise ja standardimise, taristu kasutamise ning teabevahetuse valdkonnas

| — | kokkulepe palgataseme korrigeerimises põhimõttel „Jäägem realistlikuks” |
| --- | --- |

—

kokkulepe palgataseme korrigeerimises põhimõttel „Jäägem realistlikuks”

| — | ELi taasindustrialiseerimisprogrammi kasutamine |
| --- | --- |

—

ELi taasindustrialiseerimisprogrammi kasutamine

| — | üleilmne naftahindade langus |
| --- | --- |

—

üleilmne naftahindade langus

| — | töökohtade arvu vähenemine naftasektoris 2014. aasta lõpus/2015. aasta alguses toimunud suure hinnalanguse tulemusel |
| --- | --- |

—

töökohtade arvu vähenemine naftasektoris 2014. aasta lõpus/2015. aasta alguses toimunud suure hinnalanguse tulemusel

| — | paljude kvalifitseeritud töötajate pensionilejäämine järgmise kümne aasta jooksul |
| --- | --- |

—

paljude kvalifitseeritud töötajate pensionilejäämine järgmise kümne aasta jooksul

| — | hinnalangus, mis tuleneb õliliiva ja põlevkivi suurenenud kaevandamisest USAs |
| --- | --- |

—

hinnalangus, mis tuleneb õliliiva ja põlevkivi suurenenud kaevandamisest USAs

| — | majanduskasvu aeglustumine Aasias |
| --- | --- |

—

majanduskasvu aeglustumine Aasias

| — | OPECi lähenemisviis tootmispiirangutele |
| --- | --- |

—

OPECi lähenemisviis tootmispiirangutele

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/83 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/83

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kultuuri- ja loomemajandus – Euroopa eelis ülemaailmses konkurentsis”

(omaalgatuslik arvamus)

(2016/C 013/13)

| Raportöör: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Nicola KONSTANTINOU |

Raportöör:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Kaasraportöör:

Nicola KONSTANTINOU

22. jaanuaril 2015 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Kultuuri- ja loomemajandus – Euroopa eelis ülemaailmses konkurentsis”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI) võttis arvamuse vastu 15. juulil 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16.-17. septembril 2015 (16. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 215, erapooletuks jäi 2.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Arvestades kultuuri- ja loomemajanduse osakaalu Euroopa Liidu SKPs, kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles töötama välja selle majandusharu mitmeaastase arengustrateegia. |
| --- | --- |

1.1.

Arvestades kultuuri- ja loomemajanduse osakaalu Euroopa Liidu SKPs, kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles töötama välja selle majandusharu mitmeaastase arengustrateegia.

| 1.2. | Komitee on nimelt seisukohal, et need majandusharud, mis aitavad kaasa Euroopa Liidu väljapaistvusele rahvusvahelisel tasandil, tuleb integreerida Euroopa Komisjoni käimasolevatesse aruteludesse seoses 2015. aasta sügisel oodatava teatisega uue kaubanduspoliitikat käsitleva strateegia kohta. |
| --- | --- |

1.2.

Komitee on nimelt seisukohal, et need majandusharud, mis aitavad kaasa Euroopa Liidu väljapaistvusele rahvusvahelisel tasandil, tuleb integreerida Euroopa Komisjoni käimasolevatesse aruteludesse seoses 2015. aasta sügisel oodatava teatisega uue kaubanduspoliitikat käsitleva strateegia kohta.

| 1.3. | Pidades silmas tööturu arengut teatud liikmesriikides, tuleb asjakohasemalt arvesse võtta ebatüüpilises töösuhtes olevate isikute vajadusi töötingimuste, töötervishoiu ja tööohutuse alal. Komitee pooldab kollektiivläbirääkimiste intensiivistamist iseäranis meedia- ja kultuurisektoris kooskõlas riigi tavadega. |
| --- | --- |

1.3.

Pidades silmas tööturu arengut teatud liikmesriikides, tuleb asjakohasemalt arvesse võtta ebatüüpilises töösuhtes olevate isikute vajadusi töötingimuste, töötervishoiu ja tööohutuse alal. Komitee pooldab kollektiivläbirääkimiste intensiivistamist iseäranis meedia- ja kultuurisektoris kooskõlas riigi tavadega.

| 1.4. | Erilist tähelepanu väärivad ka mitu muud teemat: kohanemine turu uute vajadustega, sektori töötajate liikuvuse suurendamine, koolitus- ja haridusvahendite ja -poliitika parandamine ning ühisrahastamise arendamine (ühisrahastamise (crowdfunding) platvormid). |
| --- | --- |

1.4.

Erilist tähelepanu väärivad ka mitu muud teemat: kohanemine turu uute vajadustega, sektori töötajate liikuvuse suurendamine, koolitus- ja haridusvahendite ja -poliitika parandamine ning ühisrahastamise arendamine (ühisrahastamise (crowdfunding) platvormid).

| 1.5. | ELi väärtuste edendamise ülesanne – inimväärikuse, vabaduse, demokraatia, võrdsete õiguste, vähemuste kaitse jne austamine – tasuks anda osaliselt loomeinimestele, kes suudavad rakenduste, videote, mängude, koomiksite jne abil noori kõige paremini ligi tõmmata. |
| --- | --- |

1.5.

ELi väärtuste edendamise ülesanne – inimväärikuse, vabaduse, demokraatia, võrdsete õiguste, vähemuste kaitse jne austamine – tasuks anda osaliselt loomeinimestele, kes suudavad rakenduste, videote, mängude, koomiksite jne abil noori kõige paremini ligi tõmmata.

| 1.6. | Selle majandussektori jaoks, kus kõik ei suuda väärtuselt tulu teenida, on väga oluliseks küsimuseks selle immateriaalse vara – kliendibaas, tuntus ja maine, kaubamärgid, oskusteave –, mis on püsiv ja tulevase tulu allikas, rahaline väärtustamine. |
| --- | --- |

1.6.

Selle majandussektori jaoks, kus kõik ei suuda väärtuselt tulu teenida, on väga oluliseks küsimuseks selle immateriaalse vara – kliendibaas, tuntus ja maine, kaubamärgid, oskusteave –, mis on püsiv ja tulevase tulu allikas, rahaline väärtustamine.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on toetanud kultuuri- ja loomemajanduse arengut enam kui 11 aastat. Ammu enne seda, kui Euroopa Komisjon töötas 2012. aastal välja teatise „Kultuuri- ja loomesektori edendamine ELi majanduskasvu ja töökohtade heaks” (1), võeti ajavahemikul 2004–2014 vastu mitu arvamust (2). |
| --- | --- |

2.1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on toetanud kultuuri- ja loomemajanduse arengut enam kui 11 aastat. Ammu enne seda, kui Euroopa Komisjon töötas 2012. aastal välja teatise „Kultuuri- ja loomesektori edendamine ELi majanduskasvu ja töökohtade heaks” (1), võeti ajavahemikul 2004–2014 vastu mitu arvamust (2).

| 2.2. | Kultuuri- ja loomemajandusel on Euroopa ühiskonnas strateegiline positsioon, mis võimaldab sellel sektoril edendada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu (strateegia „Euroopa 2020”) ulatuses, milles see on näidanud (3), et üks kultuuri- ja loomemajanduse omadusi seisneb selle uuendusvõimes, mis on intensiivsem kui teistes majandussektorites. |
| --- | --- |

2.2.

Kultuuri- ja loomemajandusel on Euroopa ühiskonnas strateegiline positsioon, mis võimaldab sellel sektoril edendada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu (strateegia „Euroopa 2020”) ulatuses, milles see on näidanud (3), et üks kultuuri- ja loomemajanduse omadusi seisneb selle uuendusvõimes, mis on intensiivsem kui teistes majandussektorites.

| 2.3. | Samuti tuleb rõhutada erilist rolli, mida kultuuri- ja loomemajandus täidab Euroopa ühiskonnas pluralismi ja kultuurilise mitmekesisuse ning Euroopa identiteedi edendamisel (4). |
| --- | --- |

2.3.

Samuti tuleb rõhutada erilist rolli, mida kultuuri- ja loomemajandus täidab Euroopa ühiskonnas pluralismi ja kultuurilise mitmekesisuse ning Euroopa identiteedi edendamisel (4).

| 2.4. | 2015. aasta jaanuaris otsustas komitee juhatus kinnitada kultuuri- ja loomemajandust käsitleva uue omaalgatusliku arvamuse väljatöötamise, kuna see sektor kujutab endast ülemaailmses konkurentsis Euroopa jaoks eelist. Näiteks töötavad Ameerika Ühendriigid, Kanada ja Korea välja tõhusad pehme jõu strateegiad, et levitada oma kultuuri ja elustiili ning toetada oma kultuurilise sisuga kaupu ja teenuseid arendavate, tootvate ja levitavate ettevõtete majanduslikku arengut. |
| --- | --- |

2.4.

2015. aasta jaanuaris otsustas komitee juhatus kinnitada kultuuri- ja loomemajandust käsitleva uue omaalgatusliku arvamuse väljatöötamise, kuna see sektor kujutab endast ülemaailmses konkurentsis Euroopa jaoks eelist. Näiteks töötavad Ameerika Ühendriigid, Kanada ja Korea välja tõhusad pehme jõu strateegiad, et levitada oma kultuuri ja elustiili ning toetada oma kultuurilise sisuga kaupu ja teenuseid arendavate, tootvate ja levitavate ettevõtete majanduslikku arengut.

| 2.5. | Millised on peamised tegurid, mis selgitavad, miks tunneb komitee taas kord huvi selle majandusharu arengu vastu? |
| --- | --- |

2.5.

Millised on peamised tegurid, mis selgitavad, miks tunneb komitee taas kord huvi selle majandusharu arengu vastu?

| 2.5.1. | Esiteks suureneb järjest selle kaalukus Euroopa majanduses. Arvestades erinevaid olemasolevaid määratlusi ja kõige värskemat kättesaadavat statistikat, kuulub kultuuri- ja loomemajandus Euroopa majanduse kõige dünaamilisemate sektorite hulka. Konsultatsiooniettevõtte TERA Consultants ajavahemikku 2008–2011 hõlmavas uuringus (5) märgitakse, et nende sektorite panus Euroopa SKPsse jääb vahemikku 4,4 % (ainult puhtalt loomemajandus ehk „core industries”) kuni 6,8 % (lisades puhtalt loomemajandusest tugevasti sõltuvad sektorid ehk „non-core industries”). Nende panus tööhõivesse on vastavalt 8,3 miljonit töökohta ehk 3,8 % ELi kogu tööealisest elanikkonnast puhtalt loomemajanduse korral („core industries”) ja 14 miljonit töökohta, kui lisada kõik tugevalt sõltuvad sektorid („non-core industries”), ehk 6,5 % ELi kogu tööealisest elanikkonnast. Seega on tegemist ELi suuruselt kolmanda tööandjaga ehitus- ja joogisektori järel. |
| --- | --- |

2.5.1.

Esiteks suureneb järjest selle kaalukus Euroopa majanduses. Arvestades erinevaid olemasolevaid määratlusi ja kõige värskemat kättesaadavat statistikat, kuulub kultuuri- ja loomemajandus Euroopa majanduse kõige dünaamilisemate sektorite hulka. Konsultatsiooniettevõtte TERA Consultants ajavahemikku 2008–2011 hõlmavas uuringus (5) märgitakse, et nende sektorite panus Euroopa SKPsse jääb vahemikku 4,4 % (ainult puhtalt loomemajandus ehk „core industries”) kuni 6,8 % (lisades puhtalt loomemajandusest tugevasti sõltuvad sektorid ehk „non-core industries”). Nende panus tööhõivesse on vastavalt 8,3 miljonit töökohta ehk 3,8 % ELi kogu tööealisest elanikkonnast puhtalt loomemajanduse korral („core industries”) ja 14 miljonit töökohta, kui lisada kõik tugevalt sõltuvad sektorid („non-core industries”), ehk 6,5 % ELi kogu tööealisest elanikkonnast. Seega on tegemist ELi suuruselt kolmanda tööandjaga ehitus- ja joogisektori järel.

| 2.5.2. | Valitsemissektori võla ulatuslikkuse tõttu on riigid ja organisatsioonid vähendanud toetusi kultuuri- ja muusikaühendustele, teatritele, kinodele, orkestritele. Riiklikult rahastatav suuremahuline meedia, nagu raadio või televisioon, on mitmes liikmesriigis raskustes, samuti ajakirjandus, mille majandusmudel on digitaalse revolutsiooni tõttu kriisis. |
| --- | --- |

2.5.2.

Valitsemissektori võla ulatuslikkuse tõttu on riigid ja organisatsioonid vähendanud toetusi kultuuri- ja muusikaühendustele, teatritele, kinodele, orkestritele. Riiklikult rahastatav suuremahuline meedia, nagu raadio või televisioon, on mitmes liikmesriigis raskustes, samuti ajakirjandus, mille majandusmudel on digitaalse revolutsiooni tõttu kriisis.

| 2.5.3. | 2013. aasta juunis avati Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimised ja peetud on juba üheksa läbirääkimisvooru. Kultuurivaldkonna erandlikkust on tunnustatud algusest peale ja komitee toetab seisukohta, mille avaldas Euroopa Parlament, kes nõuab oma 23. mai 2013. aasta resolutsioonis ELi kaubandus- ja investeerimisläbirääkimiste kohta Ameerika Ühendriikidega (6), et „läbirääkimisvolitustes oleks selgelt osutatud kultuurilise ja audiovisuaalse sisuga (mh ka veebi teel osutatavate) teenuste väljajätmisele”. |
| --- | --- |

2.5.3.

2013. aasta juunis avati Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimised ja peetud on juba üheksa läbirääkimisvooru. Kultuurivaldkonna erandlikkust on tunnustatud algusest peale ja komitee toetab seisukohta, mille avaldas Euroopa Parlament, kes nõuab oma 23. mai 2013. aasta resolutsioonis ELi kaubandus- ja investeerimisläbirääkimiste kohta Ameerika Ühendriikidega (6), et „läbirääkimisvolitustes oleks selgelt osutatud kultuurilise ja audiovisuaalse sisuga (mh ka veebi teel osutatavate) teenuste väljajätmisele”.

| 2.5.4. | Äsja jõustus programm „Loov Euroopa”, mille kohta komitee on juba arvamust avaldanud (7), ja sellele programmile on ajavahemikuks 2014–2020 eraldatud 1,46 miljardi euro suurune eelarve. |
| --- | --- |

2.5.4.

Äsja jõustus programm „Loov Euroopa”, mille kohta komitee on juba arvamust avaldanud (7), ja sellele programmile on ajavahemikuks 2014–2020 eraldatud 1,46 miljardi euro suurune eelarve.

3.   Üldised märkused

3.1.   
  Sektori majandusliku arenguga seotud küsimused

| 3.1.1. | Kriisi tõttu on nõrgenenud mitu märgilise tähendusega Euroopa kultuuri- ja loomesektorit:






  — | klassikalise ja rahvamuusika kontserdid ja orkestrid, |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Kriisi tõttu on nõrgenenud mitu märgilise tähendusega Euroopa kultuuri- ja loomesektorit:

—

klassikalise ja rahvamuusika kontserdid ja orkestrid,

| — | luule- ja teatrifestivalid, |
| --- | --- |

—

luule- ja teatrifestivalid,

| — | Euroopa koomiksisektor, mis kannatab piraatluse tõttu, |
| --- | --- |

—

Euroopa koomiksisektor, mis kannatab piraatluse tõttu,

| — | avalik-õiguslike telekanalite audivisuaalne tootmistegevus on mõnikord kannatanud oluliste eelarvevähenduste all. |
| --- | --- |

—

avalik-õiguslike telekanalite audivisuaalne tootmistegevus on mõnikord kannatanud oluliste eelarvevähenduste all.

| 3.1.2. | Eurostati statistilised andmed 2009.–2013. aasta kohta kinnitavad tööhõive vähenemist sellistes valdkondades nagu kirjastamine Prantsusmaal (146 000 töötajat 2009. aastal ja 112 000 töötajat 2013. aastal) või programmeerimis- ja filmimistegevuse vähenemist Poolas (25 000 töötajat 2009. aastal ja 19 600 töötajat 2013. aastal). |
| --- | --- |

3.1.2.

Eurostati statistilised andmed 2009.–2013. aasta kohta kinnitavad tööhõive vähenemist sellistes valdkondades nagu kirjastamine Prantsusmaal (146 000 töötajat 2009. aastal ja 112 000 töötajat 2013. aastal) või programmeerimis- ja filmimistegevuse vähenemist Poolas (25 000 töötajat 2009. aastal ja 19 600 töötajat 2013. aastal).

| 3.1.3. | Samas on Dublinis asuva Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi aruande („Arts, Entertainement and Recreation: working conditions and job quality”) (8) kohaselt tööhõive kunsti, meelelahutuse ja vaba aja sektoris aastatel 2010–2012 veidi suurenenud: + 2 %. Mõnes liikmesriigis on töötajate osakaal nendes sektorites tublisti üle Euroopa keskmise (1,6 % tööealisest elanikkonnast): Ühendkuningriigis ja Eestis 2,6 %, Rootsis 2,5 % (14 % ettevõtetest ja 8 % SKPst) ning Lätis 2,3 %. |
| --- | --- |

3.1.3.

Samas on Dublinis asuva Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi aruande („Arts, Entertainement and Recreation: working conditions and job quality”) (8) kohaselt tööhõive kunsti, meelelahutuse ja vaba aja sektoris aastatel 2010–2012 veidi suurenenud: + 2 %. Mõnes liikmesriigis on töötajate osakaal nendes sektorites tublisti üle Euroopa keskmise (1,6 % tööealisest elanikkonnast): Ühendkuningriigis ja Eestis 2,6 %, Rootsis 2,5 % (14 % ettevõtetest ja 8 % SKPst) ning Lätis 2,3 %.

3.2.   
  Programmi „Loov Euroopa 2014–2020” ülesehitus, mis tekitab küsimusi seoses rahastamise ja kohapealsete asutustega

| 3.2.1. | Loomemajanduse ettevõtete vajadus rahastamisvahendite järele on seletatav nende raskustega luua tulumudeleid, mis võimaldaksid neil väärtuselt tulu teenida. VKEde juhendamine selliste äri- ja tulumudelite väljatöötamisel, mis võimaldavad korraga väärtust nii luua kui ka sellelt tulu teenida, muudaks nad riiklikest toetustest vähem sõltuvaks. |
| --- | --- |

3.2.1.

Loomemajanduse ettevõtete vajadus rahastamisvahendite järele on seletatav nende raskustega luua tulumudeleid, mis võimaldaksid neil väärtuselt tulu teenida. VKEde juhendamine selliste äri- ja tulumudelite väljatöötamisel, mis võimaldavad korraga väärtust nii luua kui ka sellelt tulu teenida, muudaks nad riiklikest toetustest vähem sõltuvaks.

| 3.2.2. | Komitee on varem väljendanud kahtlusi seoses VKEde ja teiste ettevõtjate rahastamisele juurdepääsu lihtsustamiseks välja töötatud finantssüsteemiga. Tähelepanu on juhitud Euroopa Investeerimisfondi eksperditeadmiste puudulikkusele kultuuri valdkonnas (9). Nüüd vastutab see organ valdkonna 121 miljoni euro suuruse tagatise kasutuselevõtu eest. |
| --- | --- |

3.2.2.

Komitee on varem väljendanud kahtlusi seoses VKEde ja teiste ettevõtjate rahastamisele juurdepääsu lihtsustamiseks välja töötatud finantssüsteemiga. Tähelepanu on juhitud Euroopa Investeerimisfondi eksperditeadmiste puudulikkusele kultuuri valdkonnas (9). Nüüd vastutab see organ valdkonna 121 miljoni euro suuruse tagatise kasutuselevõtu eest.

| 3.2.3. | Programmi „Loov Euroopa” kohaselt peab see tagatis tekitama 5,7 % finantsvõimenduse, mille tulemusena muutub hankemenetluse jaoks kättesaadavaks umbes 700 miljonit eurot ning on võimalik valida tagatismehhanismi haldussuutlikkuse tugevdamise eest vastutavad asutused. |
| --- | --- |

3.2.3.

Programmi „Loov Euroopa” kohaselt peab see tagatis tekitama 5,7 % finantsvõimenduse, mille tulemusena muutub hankemenetluse jaoks kättesaadavaks umbes 700 miljonit eurot ning on võimalik valida tagatismehhanismi haldussuutlikkuse tugevdamise eest vastutavad asutused.

| 3.2.4. | Samuti oleks kasulik mitmekesistada rahastamisviise. Ühisrahastamine, sh selle piiriülene mõõde võimaldab lihtsamat juurdepääsu projektide rahastamisele ja vähendab riski investorite jaoks (La Tribune, 11. veebruar 2014). |
| --- | --- |

3.2.4.

Samuti oleks kasulik mitmekesistada rahastamisviise. Ühisrahastamine, sh selle piiriülene mõõde võimaldab lihtsamat juurdepääsu projektide rahastamisele ja vähendab riski investorite jaoks (La Tribune, 11. veebruar 2014).

| 3.2.5. | Üldisemalt seisneb küsimus kõigi immateriaalsete varade finantshindamises. Euroopa Komisjon tunnistab, kui oluline on immateriaalne vara, kuid ei paku välja ühtegi ühist meetodit kõnealuse immateriaalse vara finantshindamiseks. |
| --- | --- |

3.2.5.

Üldisemalt seisneb küsimus kõigi immateriaalsete varade finantshindamises. Euroopa Komisjon tunnistab, kui oluline on immateriaalne vara, kuid ei paku välja ühtegi ühist meetodit kõnealuse immateriaalse vara finantshindamiseks.

| 3.2.6. | Kohapealsete asutuste vähesus: programmi „Loov Euroopa” büroosid on igas liikmesriigis 1–4 ja need asuvad kas pealinnas või suurlinnas. See võrgustik on kahtlemata ebapiisava tihedusega, et kindlustada programmi edendamine kõigis suuresti kultuuri- ja loomemajandusele keskendunud piirkondades. |
| --- | --- |

3.2.6.

Kohapealsete asutuste vähesus: programmi „Loov Euroopa” büroosid on igas liikmesriigis 1–4 ja need asuvad kas pealinnas või suurlinnas. See võrgustik on kahtlemata ebapiisava tihedusega, et kindlustada programmi edendamine kõigis suuresti kultuuri- ja loomemajandusele keskendunud piirkondades.

3.3.   
  Intellektuaalomandi õiguste kohandamine vastuseks digitaalsele revolutsioonile

| 3.3.1. | Praegu on arutlusel autoriõigust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/29/EÜ (10) reform, eelkõige 19. mai 2010. aasta teatise „Euroopa digitaalne tegevuskava” (COM(2010) 245 final) alusel, kusjuures vaagida tuleb järgmisi tundlikke küsimusi.






  — | Kas tuleks kehtestada Euroopa ühtne autoriõigus? |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Praegu on arutlusel autoriõigust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/29/EÜ (10) reform, eelkõige 19. mai 2010. aasta teatise „Euroopa digitaalne tegevuskava” (COM(2010) 245 final) alusel, kusjuures vaagida tuleb järgmisi tundlikke küsimusi.

—

Kas tuleks kehtestada Euroopa ühtne autoriõigus?

| — | Kuidas kohandada olemasolevate autoriõiguste riigi tasandil väga mitmekesiseid ja keerukaid vorme kultuurilise eneseväljenduse uute vormidega? |
| --- | --- |

—

Kuidas kohandada olemasolevate autoriõiguste riigi tasandil väga mitmekesiseid ja keerukaid vorme kultuurilise eneseväljenduse uute vormidega?

| — | Kas ELis autoriõiguse kestuse ühtlustamine on soovitatav? |
| --- | --- |

—

Kas ELis autoriõiguse kestuse ühtlustamine on soovitatav?

| — | Kas seadusandja on prognoosinud 3D-printimise revolutsiooni? |
| --- | --- |

—

Kas seadusandja on prognoosinud 3D-printimise revolutsiooni?

| 3.3.2. | Teine tundlik teema puudutab autorite ja kunstnike/esitajate tasu seoses nende teoste või esituste internetis kasutamisest saadava tuluga. |
| --- | --- |

3.3.2.

Teine tundlik teema puudutab autorite ja kunstnike/esitajate tasu seoses nende teoste või esituste internetis kasutamisest saadava tuluga.

| 3.3.3. | Komitee rõhutab vajadust tasakaalustatud korra järele, mis võimaldab õiget ja õiglast tasu kõigile õiguste omajatele, sealhulgas sisu loojatele, esinejatele ja tootjatele. |
| --- | --- |

3.3.3.

Komitee rõhutab vajadust tasakaalustatud korra järele, mis võimaldab õiget ja õiglast tasu kõigile õiguste omajatele, sealhulgas sisu loojatele, esinejatele ja tootjatele.

| 3.3.4. | Samuti on oluline aidata kultuuri- ja loomemajanduse VKEdel, väga väikestel ja mikroettevõtjatel kaitsta oma intellektuaalomandi õigusi (11), iseäranis moe- ja disainisektoris. |
| --- | --- |

3.3.4.

Samuti on oluline aidata kultuuri- ja loomemajanduse VKEdel, väga väikestel ja mikroettevõtjatel kaitsta oma intellektuaalomandi õigusi (11), iseäranis moe- ja disainisektoris.

| 3.3.5. | Samuti kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles olema järjepidev, vaadates läbi ka e-kaubandust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/31/EÜ (12), et suurendada kõigi sidusrühmade (ettevõtjad/õiguste omajad, veebimajutuse pakkujad, otsingumootorite pakkujad, makselahenduste pakkujad jne) vastutust võitluses piraatlusega. |
| --- | --- |

3.3.5.

Samuti kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles olema järjepidev, vaadates läbi ka e-kaubandust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/31/EÜ (12), et suurendada kõigi sidusrühmade (ettevõtjad/õiguste omajad, veebimajutuse pakkujad, otsingumootorite pakkujad, makselahenduste pakkujad jne) vastutust võitluses piraatlusega.

4.   Konkreetsed märkused

4.1.   
  Tungiv vajadus territoriaalsete motivatsioonisüsteemide järele

| 4.1.1. | Komitee rõhutab, et tegelikult on kohapealne tasand see, kes kas seab sisse koostöö vormid või jätab selle tegemata. Tuleb rõhutada olulist rolli, mida täidavad kultuurilised ja loomingulised klastrid, hästi ligipääsetavad ja tasuta kohtumispaigad, mille on kättesaadavaks teinud linnad ja piirkonnad, nagu viidati mitmes sõnavõtus (Valloonia, Rhône-Alpes) 15. juunil 2015 toimunud arutelul. Euroopa võrgustiku eksperdid hindavad oma aruandes kultuuri- ja loomemajanduse vastupidavuse kohta (13), et „kultuuri- ja loomemajanduse edendamiseks ette nähtud riiklikul poliitikal näib olevat olulisem mõju riigi tasandist allpool oleval tasandil”. |
| --- | --- |

4.1.1.

Komitee rõhutab, et tegelikult on kohapealne tasand see, kes kas seab sisse koostöö vormid või jätab selle tegemata. Tuleb rõhutada olulist rolli, mida täidavad kultuurilised ja loomingulised klastrid, hästi ligipääsetavad ja tasuta kohtumispaigad, mille on kättesaadavaks teinud linnad ja piirkonnad, nagu viidati mitmes sõnavõtus (Valloonia, Rhône-Alpes) 15. juunil 2015 toimunud arutelul. Euroopa võrgustiku eksperdid hindavad oma aruandes kultuuri- ja loomemajanduse vastupidavuse kohta (13), et „kultuuri- ja loomemajanduse edendamiseks ette nähtud riiklikul poliitikal näib olevat olulisem mõju riigi tasandist allpool oleval tasandil”.

| 4.1.2. | Algatuse „Loov Euroopa” rakendamise iga-aastases programmis kavandatakse eraldada programmi „Loov Euroopa” büroodele 4,9 miljonit eurot. Neid büroosid on vähe ja need asuvad pealinnades või suurlinnades, mis ei ole ilmtingimata parim asukoht osalejate asukoha aspektist. |
| --- | --- |

4.1.2.

Algatuse „Loov Euroopa” rakendamise iga-aastases programmis kavandatakse eraldada programmi „Loov Euroopa” büroodele 4,9 miljonit eurot. Neid büroosid on vähe ja need asuvad pealinnades või suurlinnades, mis ei ole ilmtingimata parim asukoht osalejate asukoha aspektist.

4.2.   
  Vajalik vastus kultuuri- ja loomemajanduse ebatüüpilises töösuhtes töötajate mõnikord ebakindlale olukorrale (välja arvatud luksuskaupade sektor)

| 4.2.1. | Vastavalt Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2014. aasta mai aruandele töösuhete kohta meedia- ja kultuurisektoris (14) tegutseb:






  — | kirjastamise, video ja televisiooni valdkonnas 2,3 miljonit töötajat, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Vastavalt Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2014. aasta mai aruandele töösuhete kohta meedia- ja kultuurisektoris (14) tegutseb:

—

kirjastamise, video ja televisiooni valdkonnas 2,3 miljonit töötajat,

| — | trükitööstuses ja meediaproduktsiooni valdkonnas 1,2 miljonit inimest, |
| --- | --- |

—

trükitööstuses ja meediaproduktsiooni valdkonnas 1,2 miljonit inimest,

| — | 1 miljon kunstnikku, kellest pool on iseenda tööandjad. |
| --- | --- |

—

1 miljon kunstnikku, kellest pool on iseenda tööandjad.

| 4.2.2. | Enamikus neist ametialadest, eriti meedia ja kultuuri valdkonnas, on nn ebatüüpiline tööhõive viimastel kümnenditel kasvanud, kusjuures suurenenud on osalise tööajaga ja tähtajaliste töölepingute, renditöö, füüsilisest isikust ettevõtjana ja majanduslikult sõltuvas töösuhtes töötamise levik. |
| --- | --- |

4.2.2.

Enamikus neist ametialadest, eriti meedia ja kultuuri valdkonnas, on nn ebatüüpiline tööhõive viimastel kümnenditel kasvanud, kusjuures suurenenud on osalise tööajaga ja tähtajaliste töölepingute, renditöö, füüsilisest isikust ettevõtjana ja majanduslikult sõltuvas töösuhtes töötamise levik.

| 4.2.3. | Komitee toetab kokkulepitud seisukohti, mille ILO 2014. aasta mais vastu võttis (15), kinnitades, et „põhiõiguste põhimõtted töökohal peavad kehtima kõigi meedia- ja kultuurisektori töötajate suhtes, sõltumata sellest, milline on nende töösuhe”. Komitee nendib, et meedia- ja kultuurisektori teatud töötajatel ei ole piisavat sotsiaalkaitset (töötu-, pensioni- ja sotsiaalkindlustus jne) ning mõnikord võib allhanke kasvav kasutamine ja kultuuri- ja loomemajanduse ebatüüpilises töösuhtes töötajate väga erinev seisund suurendada ohutus- ja terviseriske. |
| --- | --- |

4.2.3.

Komitee toetab kokkulepitud seisukohti, mille ILO 2014. aasta mais vastu võttis (15), kinnitades, et „põhiõiguste põhimõtted töökohal peavad kehtima kõigi meedia- ja kultuurisektori töötajate suhtes, sõltumata sellest, milline on nende töösuhe”. Komitee nendib, et meedia- ja kultuurisektori teatud töötajatel ei ole piisavat sotsiaalkaitset (töötu-, pensioni- ja sotsiaalkindlustus jne) ning mõnikord võib allhanke kasvav kasutamine ja kultuuri- ja loomemajanduse ebatüüpilises töösuhtes töötajate väga erinev seisund suurendada ohutus- ja terviseriske.

| 4.2.4. | Komitee toetab intensiivsemaid kollektiivläbirääkimisi nendes eriharudes töötingimuste parandamiseks. |
| --- | --- |

4.2.4.

Komitee toetab intensiivsemaid kollektiivläbirääkimisi nendes eriharudes töötingimuste parandamiseks.

| 4.2.5. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles esitama liikuvust käsitleva ambitsioonika õigusaktide paketi, mis võimaldaks asjakohaselt lahendada kultuuri- ja loomemajanduse töötajate ELi-sisese liikuvuse probleemid ja lihtsustada viisade saamist kolmandate riikidega toimuva vahetuse raames. |
| --- | --- |

4.2.5.

Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles esitama liikuvust käsitleva ambitsioonika õigusaktide paketi, mis võimaldaks asjakohaselt lahendada kultuuri- ja loomemajanduse töötajate ELi-sisese liikuvuse probleemid ja lihtsustada viisade saamist kolmandate riikidega toimuva vahetuse raames.

4.3.   
  Eesootavad muutused kultuuri- ja loomemajanduse haridus- ja koolitusvahendites

| 4.3.1. | Komitee on juba juhtinud tähelepanu vajadusele suurendada teadmisi loomemajanduse kohta kooliharidus- ja kutsekoolitusprogrammide raames kooskõlas loomingulise käsitöönduse rahvusvahelises harta sisuga (16). |
| --- | --- |

4.3.1.

Komitee on juba juhtinud tähelepanu vajadusele suurendada teadmisi loomemajanduse kohta kooliharidus- ja kutsekoolitusprogrammide raames kooskõlas loomingulise käsitöönduse rahvusvahelises harta sisuga (16).

| 4.3.2. | Tuleb rõhutada avalik-õigusliku televisiooni ja raadio olulist rolli esimese vektorina hariduselt kultuurile ning saadete kõrgetasemelises kirjanduslikus, ajaloolises või kunstilises sisus. |
| --- | --- |

4.3.2.

Tuleb rõhutada avalik-õigusliku televisiooni ja raadio olulist rolli esimese vektorina hariduselt kultuurile ning saadete kõrgetasemelises kirjanduslikus, ajaloolises või kunstilises sisus.

| 4.3.3. | Komitee on ka seisukohal, et ärimudelite kiirete muutuste ajal, mis on seotud eelkõige tarbijate harjumuste muutumisega, tuleks kultuuri- ja loomemajanduse erialaõppes pakkuda majandus-, juhtimis- ja strateegiakoolitusi. Kultuuri- ja loomemajanduse valdkonna juhtidel ja ettevõtjatel peab olema juurdepääs sellistele koolitustele ka kutsealases täiendusõppes. |
| --- | --- |

4.3.3.

Komitee on ka seisukohal, et ärimudelite kiirete muutuste ajal, mis on seotud eelkõige tarbijate harjumuste muutumisega, tuleks kultuuri- ja loomemajanduse erialaõppes pakkuda majandus-, juhtimis- ja strateegiakoolitusi. Kultuuri- ja loomemajanduse valdkonna juhtidel ja ettevõtjatel peab olema juurdepääs sellistele koolitustele ka kutsealases täiendusõppes.

| 4.3.4. | Komitee on mitmes arvamuses rõhutanud koolituse tähtsust haruldaste käsitööoskuste edasiandmisel. Üha rohkemates liikmesriikides muutub aga aina ilmsemaks kasvav lõhe hariduse sisu ja turu vajaduste vahel, mistõttu mõned kodanikuühiskonna osalejad on hakanud aktiivselt tegutsema koolituse valdkonnas, luues eraõppeasutusi või pakkudes avaliku ja erasektori partnerluse raames lühikoolitusi (4 nädalat), mis on väga praktilised ja keskenduvad ühele elukutsele, tänu millele on diplomiga ja ilma diplomita noored lühikese aja jooksul tööks valmis. |
| --- | --- |

4.3.4.

Komitee on mitmes arvamuses rõhutanud koolituse tähtsust haruldaste käsitööoskuste edasiandmisel. Üha rohkemates liikmesriikides muutub aga aina ilmsemaks kasvav lõhe hariduse sisu ja turu vajaduste vahel, mistõttu mõned kodanikuühiskonna osalejad on hakanud aktiivselt tegutsema koolituse valdkonnas, luues eraõppeasutusi või pakkudes avaliku ja erasektori partnerluse raames lühikoolitusi (4 nädalat), mis on väga praktilised ja keskenduvad ühele elukutsele, tänu millele on diplomiga ja ilma diplomita noored lühikese aja jooksul tööks valmis.

| 4.3.5. | 2014. aasta novembris alustas tööd Euroopa audivisuaalsektori ja etenduskunstide pädevusnõukogu. Komitee on huvitatud selle tööst, mis peaks kaasa tooma vajaduste parema prognoosimise põhikoolituse ja täiendusõppe valdkonnas. |
| --- | --- |

4.3.5.

2014. aasta novembris alustas tööd Euroopa audivisuaalsektori ja etenduskunstide pädevusnõukogu. Komitee on huvitatud selle tööst, mis peaks kaasa tooma vajaduste parema prognoosimise põhikoolituse ja täiendusõppe valdkonnas.

| 4.3.6. | Komitee peab sellega seoses oluliseks, et sotsiaalpartnerid ja Euroopa pädevusnõukogu oleksid tihedalt seotud ESCO (17) (oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaator) tegevusega. |
| --- | --- |

4.3.6.

Komitee peab sellega seoses oluliseks, et sotsiaalpartnerid ja Euroopa pädevusnõukogu oleksid tihedalt seotud ESCO (17) (oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaator) tegevusega.

| 4.3.7. | Komitee soovib suuremat sünergiat programmi Erasmus+ teadmusühenduse ja programmi „Loov Euroopa” vahel. |
| --- | --- |

4.3.7.

Komitee soovib suuremat sünergiat programmi Erasmus+ teadmusühenduse ja programmi „Loov Euroopa” vahel.

4.4.   
  Valvsus seoses meie ülemaailmsete konkurentide strateegiatega

| 4.4.1. | Komitee nõuab, et selle sektori kõiki aspekte – tööhõive, pädevused, koolitus, intellektuaalomand jne – võetaks sektori kaalukuse tõttu majanduses arvesse. Käimasolevatesse kahepoolsetesse ja mitmepoolsetesse läbirääkimistesse tuleb lisada välismõõde. Nende loomingulise ja kultuurilise sisuga kaupade ja teenuste tähtsus moodustab üha suurema osa ELi ekspordist. ECCIA andmete kohaselt moodustavad luksuskaubad Euroopa 2013. aasta koguekspordist umbes 17 %. |
| --- | --- |

4.4.1.

Komitee nõuab, et selle sektori kõiki aspekte – tööhõive, pädevused, koolitus, intellektuaalomand jne – võetaks sektori kaalukuse tõttu majanduses arvesse. Käimasolevatesse kahepoolsetesse ja mitmepoolsetesse läbirääkimistesse tuleb lisada välismõõde. Nende loomingulise ja kultuurilise sisuga kaupade ja teenuste tähtsus moodustab üha suurema osa ELi ekspordist. ECCIA andmete kohaselt moodustavad luksuskaubad Euroopa 2013. aasta koguekspordist umbes 17 %.

| 4.4.2. | Selle majandusharu sisuliste erisuste arvessevõtmine tähendab suurema tähelepanu pööramist intellektuaalomandi õigustele ja e-kaubanduse reguleerimisele. |
| --- | --- |

4.4.2.

Selle majandusharu sisuliste erisuste arvessevõtmine tähendab suurema tähelepanu pööramist intellektuaalomandi õigustele ja e-kaubanduse reguleerimisele.

4.5.   
  Euroopa Liidu väärtuste atraktiivsel viisil esiletoomine

| 4.5.1. | ELi väärtused väärivad atraktiivsetes vormides edendamist ja levitamist sotsiaalvõrgustikes. |
| --- | --- |

4.5.1.

ELi väärtused väärivad atraktiivsetes vormides edendamist ja levitamist sotsiaalvõrgustikes.

| 4.5.2. | Videokunstnike, graafikadisainerite, kunstnike, muusikute jne projektikonkurss võimaldaks töötada välja pildilise ja elava sisu ning seda noorte hulgas virtuaalselt levitada. |
| --- | --- |

4.5.2.

Videokunstnike, graafikadisainerite, kunstnike, muusikute jne projektikonkurss võimaldaks töötada välja pildilise ja elava sisu ning seda noorte hulgas virtuaalselt levitada.

4.6.   
  Soodustada vastastikust rikastamist (nn risttolmlemist)

| 4.6.1. | See eesmärk luua ja arendada sünergiaid kultuuri- ja loomemajanduse eri sektorite vahel on osa Euroopa Komisjoni kontseptuaalsest raamistikust programmis „Loov Euroopa” (18). |
| --- | --- |

4.6.1.

See eesmärk luua ja arendada sünergiaid kultuuri- ja loomemajanduse eri sektorite vahel on osa Euroopa Komisjoni kontseptuaalsest raamistikust programmis „Loov Euroopa” (18).

| 4.6.2. | Väga julgustavaid konkreetseid kogemusi on saadud näiteks kokakunsti, turismi ja digitaalvaldkonna vahel, kunsti ja luksuskaupade, kultuuri ja turismi vahel. |
| --- | --- |

4.6.2.

Väga julgustavaid konkreetseid kogemusi on saadud näiteks kokakunsti, turismi ja digitaalvaldkonna vahel, kunsti ja luksuskaupade, kultuuri ja turismi vahel.

| 4.6.3. | Need viljastavad nn risttolmlemise kogemused kultuuri- ja loomemajanduse sees ning kultuuri- ja loomemajanduse ja teiste sektorite vahel ei ole sageli ülekantavad tööstuslikesse mastaapidesse, sest need põhineva iga sektori eripärade mõistmisel. |
| --- | --- |

4.6.3.

Need viljastavad nn risttolmlemise kogemused kultuuri- ja loomemajanduse sees ning kultuuri- ja loomemajanduse ja teiste sektorite vahel ei ole sageli ülekantavad tööstuslikesse mastaapidesse, sest need põhineva iga sektori eripärade mõistmisel.

| 4.6.4. | Lisaks võimaldavad vastastikuse rikastamise tavad, mis arenevad välja kultuuri- ja loomemajanduse valdkonnas tänu tehnoloogilistele edusammudele (3D-printimine, digitrükk), stimuleerida loomingule ja innovatsioonile keskendunud erialaprofiilide, tulevaste töökohtade kandjate arengut. |
| --- | --- |

4.6.4.

Lisaks võimaldavad vastastikuse rikastamise tavad, mis arenevad välja kultuuri- ja loomemajanduse valdkonnas tänu tehnoloogilistele edusammudele (3D-printimine, digitrükk), stimuleerida loomingule ja innovatsioonile keskendunud erialaprofiilide, tulevaste töökohtade kandjate arengut.

4.7.   
  Arhitektuuripärandi majanduslik väärtustamine

| 4.7.1. | EL on maailma osa, kus 363 mälestisega 981st UNESCO maailma kultuuripärandi nimekirja kantud kultuurilisest ja looduslikust mälestisest on kultuuri tihedus kõige suurem. On selgunud, et India, Hiina, Jaapani või Ameerika turistide voolu peamine põhjus on selle pärandi rikkus (19). Julgustada tuleks igasugust viisapoliitika parandamist liikmesriikide ja asjaomaste kolmandate riikide kindlaks määratud julgeolekunõuete raames. |
| --- | --- |

4.7.1.

EL on maailma osa, kus 363 mälestisega 981st UNESCO maailma kultuuripärandi nimekirja kantud kultuurilisest ja looduslikust mälestisest on kultuuri tihedus kõige suurem. On selgunud, et India, Hiina, Jaapani või Ameerika turistide voolu peamine põhjus on selle pärandi rikkus (19). Julgustada tuleks igasugust viisapoliitika parandamist liikmesriikide ja asjaomaste kolmandate riikide kindlaks määratud julgeolekunõuete raames.

| 4.7.2. | Siiski on paljude kultuurimälestiste poolest rikaste liikmesriikide – Kreeka (17), Prantsusmaa (39), Itaalia (47) või Hispaania (44) – kõrge võlataseme tõttu teatatud raskustest seoses selle kultuuripärandi kaitse ja hooldamisega. Kuivõrd Euroopa kultuuriline ja arhitektuurne rikkus kujutab endast tohutut eelist, mis võimaldab edasi arendada kultuuriturismi, palutakse Euroopa Komisjoni koostada ülevaade Euroopa Liidus asuvate UNESCO maailmapärandi nimistusse kantud mälestiste praegusest olukorrast. |
| --- | --- |

4.7.2.

Siiski on paljude kultuurimälestiste poolest rikaste liikmesriikide – Kreeka (17), Prantsusmaa (39), Itaalia (47) või Hispaania (44) – kõrge võlataseme tõttu teatatud raskustest seoses selle kultuuripärandi kaitse ja hooldamisega. Kuivõrd Euroopa kultuuriline ja arhitektuurne rikkus kujutab endast tohutut eelist, mis võimaldab edasi arendada kultuuriturismi, palutakse Euroopa Komisjoni koostada ülevaade Euroopa Liidus asuvate UNESCO maailmapärandi nimistusse kantud mälestiste praegusest olukorrast.

4.8.   
  Euroopa sidusrühmade foorumi loomine

| 4.8.1. | Komitee on seda juba palunud (20). Regioonide Komitee toetab teda selles ja palub luua Euroopa loovuse foorumi (21). See foorum „tooks kokku avalik-õiguslikud, eraõiguslikud ja vabatahtlike rühmad, et analüüsida, kuidas Euroopa saab leida loovaid lahendusi pakilistele kohalikele ja Euroopa probleemidele”. |
| --- | --- |

4.8.1.

Komitee on seda juba palunud (20). Regioonide Komitee toetab teda selles ja palub luua Euroopa loovuse foorumi (21). See foorum „tooks kokku avalik-õiguslikud, eraõiguslikud ja vabatahtlike rühmad, et analüüsida, kuidas Euroopa saab leida loovaid lahendusi pakilistele kohalikele ja Euroopa probleemidele”.

Brüssel, 16. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2012) 537 ja töödokumendid moe- ja luksuskaupade tööstuse kohta: SWD(2012) 286 ja SWD(2012) 284 (ELT C 198, 10.7.2013, lk 39).

1

(2)  Vt EMSK horisontaalsed ja temaatilised arvamused, muu hulgas järgmised: ELT C 110, 9.5.2006, lk 34; ELT C 108, 30.4.2004, lk 68; ELT C 51, 17.2.2011, lk 43; ELT C 181, 21.6.2012, lk 35; ELT C 44, 11.2.2011; ELT C 198, 10.7.2013, lk 14; ELT C 110, 9.5.2006, lk 1; ELT C 44, 11.2.2011, lk 75; ELT C 451, 16.12.2014, lk 64; ELT C 191, 29.6.2012, lk 18; ELT C 230, 14.7.2015, lk 47.

2

(3)  Vt Briti Nõukogu uuring „Mapping the creative industries: a toolkit”, http://creativeconomy.britishcouncil.org/media/uploads/resources/mapping_the_creative_industries_a_toolkit_2-2.pdf

3

(4)  ELT C 51, 17.2.2011, lk 43.

4

(5)  TERA Consultants, „The Economic Contribution of the Creative Industries to EU GDP and Employment”, 2014.

5

(6)  P7_TA (2013)0227, punkt 11.

6

(7)  ELT C 198, 10.7.2013, lk 39.

7

(8)  http://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef1384en14.pdf

8

(9)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 35.

9

(10)  EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10.

10

(11)  Vt EMSK arvamus „Uudetud konsensuse poole intellektuaalomandi õiguskaitsel: ELi tegevuskava” (ELT C 230, 14.7.2015, lk 72).

11

(12)  EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1.

12

(13)  http://www.eenc.info/fr/eencdocs-fr/rapports/la-resilience-de-lemploi-dans-les-secteurs-culturels-et-creatifs-sccs-pendant-la-crise/

13

(14)  „Töösuhted meedia- ja kultuurisektoris” (mai 2014), http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_dialogue/---sector/documents/publication/wcms_240701.pdf

14

(15)  Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) GDFMCS/2014/7, töösuhteid meedia- ja kultuurisektoris käsitlev ülemaailmse dialoogi foorum, Genf, 14.-15. mai 2014, kokkulepitud seisukohad.

15

(16)  Vt joonealune märkus 4.

16

(17)  ESCO klassifikaatori käivitas 2010. aastal komisjon. ESCO on strateegia „Euroopa 2020” osa.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1295/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa” (2014–2020) (ELT L 347, 20.12.2013, lk 221).

18

(19)  ELT C 44, 11.2.2011, lk 75.

19

(20)  ELT C 198, 10.7.2013, lk 39.

20

(21)  ELT C 218, 30.7.2013, lk 7.

21

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/89

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Maaelu arengu programmid – ajutised abinõud või esimesed taastumismärgid?”

(omaalgatuslik arvamus)

(2016/C 013/14)

| Raportöör: | Tom JONES |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Joana AGUDO I BATALLER |

Raportöör:

Tom JONES

Kaasraportöör:

Joana AGUDO I BATALLER

22. jaanuaril 2015 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Maaelu arengu programmid – ajutised abinõud või esimesed taastumismärgid?”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 13. juulil 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16. ja 17. septembril 2015 (17. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 192, vastu hääletas 3, erapooletuks jäi 10 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komitee tunneb heameelt ELi, liikmesriikide ja piirkondade jätkuva pühendumise üle mõne maapiirkondade ees seisva väljakutse lahendamisele ulatusliku maaelu arengu programmi abil. Komitee tunnustab komisjoni ja valitsuste töötajate jõupingutusi uue programmi koostamisel ja vastuvõtmisel. Ent arvestades tõelist kriisi, millega on vastakuti paljud ebasoodsate tingimustega maapiirkonnad, valmistab pettumust mitmes riigis ja piirkonnas programmi esitamise, heakskiitmise ja käivitamisega viivitamine. Seepärast soovitab komitee, et komisjon telliks koos riigi- ja piirkondlike asutustega protsessi sõltumatu läbivaatamise, et vältida tulevikus skeemi puhul uusi viivitusi. |
| --- | --- |

1.1.

Komitee tunneb heameelt ELi, liikmesriikide ja piirkondade jätkuva pühendumise üle mõne maapiirkondade ees seisva väljakutse lahendamisele ulatusliku maaelu arengu programmi abil. Komitee tunnustab komisjoni ja valitsuste töötajate jõupingutusi uue programmi koostamisel ja vastuvõtmisel. Ent arvestades tõelist kriisi, millega on vastakuti paljud ebasoodsate tingimustega maapiirkonnad, valmistab pettumust mitmes riigis ja piirkonnas programmi esitamise, heakskiitmise ja käivitamisega viivitamine. Seepärast soovitab komitee, et komisjon telliks koos riigi- ja piirkondlike asutustega protsessi sõltumatu läbivaatamise, et vältida tulevikus skeemi puhul uusi viivitusi.

| 1.2. | Maaelu arengu programmi edukus sõltub partnerluse põhimõtte mõjususest. Äärmiselt oluline on jagada vastutus programmi eest aluslepingust tulevate kohustuste ja muude võetud kohustuste raames avaliku ja erasektori sidusrühmade, sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonide vahel. Komitee märgib, et varasemate programmidega võrreldes on kaasamine paranenud, ent partnerlus on ELis ikka veel varieeruv. |
| --- | --- |

1.2.

Maaelu arengu programmi edukus sõltub partnerluse põhimõtte mõjususest. Äärmiselt oluline on jagada vastutus programmi eest aluslepingust tulevate kohustuste ja muude võetud kohustuste raames avaliku ja erasektori sidusrühmade, sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonide vahel. Komitee märgib, et varasemate programmidega võrreldes on kaasamine paranenud, ent partnerlus on ELis ikka veel varieeruv.

| 1.3. | Järelevalvekomiteede roll peab olema läbipaistev. Liikmed peaksid eesmärkide kontrollimisel olema energilised ja neil peaks olema ligipääs finantssuunistele. Komiteede koosseis peaks olema laia ulatusega, võimaldades asjaomasel juhul esindada huviklastreid. |
| --- | --- |

1.3.

Järelevalvekomiteede roll peab olema läbipaistev. Liikmed peaksid eesmärkide kontrollimisel olema energilised ja neil peaks olema ligipääs finantssuunistele. Komiteede koosseis peaks olema laia ulatusega, võimaldades asjaomasel juhul esindada huviklastreid.

| 1.4. | Kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 ja eriti selle artikliga 5, mis käsitleb partnerlust ja mitmetasandilist valitsemist, leiab komitee, et komisjon peaks jälgima, kuidas määrust partnerluslepingute ettevalmistamisel ja programmide rakendamisel kohaldatakse, muu hulgas sel eesmärgil järelevalvekomiteedes osaledes. |
| --- | --- |

1.4.

Kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 ja eriti selle artikliga 5, mis käsitleb partnerlust ja mitmetasandilist valitsemist, leiab komitee, et komisjon peaks jälgima, kuidas määrust partnerluslepingute ettevalmistamisel ja programmide rakendamisel kohaldatakse, muu hulgas sel eesmärgil järelevalvekomiteedes osaledes.

| 1.5. | Tervitatav on kohalikel vajadustel ja prioriteetidel põhinevate programmide lai ulatus, samuti kogukonna juhitud kohaliku arengu (CLLD) mudeli suurem kasutamine. Tuleks levitada häid tavasid, kuidas mudelit tõhusalt kasutada. |
| --- | --- |

1.5.

Tervitatav on kohalikel vajadustel ja prioriteetidel põhinevate programmide lai ulatus, samuti kogukonna juhitud kohaliku arengu (CLLD) mudeli suurem kasutamine. Tuleks levitada häid tavasid, kuidas mudelit tõhusalt kasutada.

| 1.6. | Eelarvepiirangute tõttu peab programmil ülejäänud ÜPP eelarve suhtes olema täiendav, mitte dubleeriv roll. Komitee soovitab maksimaalselt kasutada valitsuse, erasektori ja vabatahtlikke kaasrahastamise allikaid koos sujuva menetlusega taotlejate jaoks. Haldusasutused peaksid muutma ligipääsu ühtekuuluvuspoliitika fondidele ja muudele Euroopa investeerimisfondidele lihtsamaks, kui projektid vastavad laiematele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

1.6.

Eelarvepiirangute tõttu peab programmil ülejäänud ÜPP eelarve suhtes olema täiendav, mitte dubleeriv roll. Komitee soovitab maksimaalselt kasutada valitsuse, erasektori ja vabatahtlikke kaasrahastamise allikaid koos sujuva menetlusega taotlejate jaoks. Haldusasutused peaksid muutma ligipääsu ühtekuuluvuspoliitika fondidele ja muudele Euroopa investeerimisfondidele lihtsamaks, kui projektid vastavad laiematele kriteeriumidele.

| 1.7. | Nagu komitee on varem märkinud (1), on viisteist liikmesriiki kandnud otsetoetuse eraldisi üle maaelu arengu programmidele, samas on viis liikmesriiki teinud ümberpaigutusi teisest sambast esimesse. Mõlemad variandid on õiguspärased, kuna kaasseadusandjad neid lubavad, kuid nende tähtsus ei ole sama: maaelu arengu programmide eesmärk on tasakaalustatum territoriaalne areng igas ELi piirkonnas. Soovitav on teostada uuring asjaomase paindlikkuse sidususe ja mõjususe kohta, sh selle mõju kohta konkurentsivõimele ühtsel turul. |
| --- | --- |

1.7.

Nagu komitee on varem märkinud (1), on viisteist liikmesriiki kandnud otsetoetuse eraldisi üle maaelu arengu programmidele, samas on viis liikmesriiki teinud ümberpaigutusi teisest sambast esimesse. Mõlemad variandid on õiguspärased, kuna kaasseadusandjad neid lubavad, kuid nende tähtsus ei ole sama: maaelu arengu programmide eesmärk on tasakaalustatum territoriaalne areng igas ELi piirkonnas. Soovitav on teostada uuring asjaomase paindlikkuse sidususe ja mõjususe kohta, sh selle mõju kohta konkurentsivõimele ühtsel turul.

| 1.8. | Kulutuste prioriteedid varieeruvad liikmesriigiti ja piirkonniti suurel määral. Käesolevas arvamuses toonitatakse, kui tähtis on majandustegevuse jätkusuutlik arendamine, keskkond ja sotsiaalne õiglus, pannes suurt rõhku maaga seotud ressurssidele väärtuse lisamisele. Komitee soovitab komisjonil teostada vaheanalüüsi ülalnimetatud prioriteetide alal seatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude hindamiseks, pidades seejuures kinni võetud kohustustest. Ametiasutused peaksid saama teha kohandusi, et uutel projektidel oleks võimalik tagada programmi edukas lõpetamine ja sellest järgneva maaelu poliitika raamistiku jaoks õppida. |
| --- | --- |

1.8.

Kulutuste prioriteedid varieeruvad liikmesriigiti ja piirkonniti suurel määral. Käesolevas arvamuses toonitatakse, kui tähtis on majandustegevuse jätkusuutlik arendamine, keskkond ja sotsiaalne õiglus, pannes suurt rõhku maaga seotud ressurssidele väärtuse lisamisele. Komitee soovitab komisjonil teostada vaheanalüüsi ülalnimetatud prioriteetide alal seatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude hindamiseks, pidades seejuures kinni võetud kohustustest. Ametiasutused peaksid saama teha kohandusi, et uutel projektidel oleks võimalik tagada programmi edukas lõpetamine ja sellest järgneva maaelu poliitika raamistiku jaoks õppida.

| 1.9. | Tõsist muret tekitab võimalus, et maaelu arengu programmid ei suuda saavutada territoriaalse ühtekuuluvuse suurenemist. Kaugematel ja majanduslikult vähetähtsatel aladel nii riikide ja piirkondade sees kui ka nende vahel jääb puudu struktuurilisest suutlikkusest kättesaadavate fondide ja toetuse kasutamiseks. Tarvis on edasisi sihtotstarbelisi vahendeid pikemaks ajavahemikuks, sh piiriülest juhendamist, mestimist, suutlikkuse suurendamist nõuandestruktuuride jaoks ning innovaatilisi laene ja investeeringuid era- ja sotsiaalsetele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

1.9.

Tõsist muret tekitab võimalus, et maaelu arengu programmid ei suuda saavutada territoriaalse ühtekuuluvuse suurenemist. Kaugematel ja majanduslikult vähetähtsatel aladel nii riikide ja piirkondade sees kui ka nende vahel jääb puudu struktuurilisest suutlikkusest kättesaadavate fondide ja toetuse kasutamiseks. Tarvis on edasisi sihtotstarbelisi vahendeid pikemaks ajavahemikuks, sh piiriülest juhendamist, mestimist, suutlikkuse suurendamist nõuandestruktuuride jaoks ning innovaatilisi laene ja investeeringuid era- ja sotsiaalsetele ettevõtjatele.

| 1.10. | Hästi sissetöötatud LEADERi mudelit tunnustakse ja komisjoni rahastatavaid maaelu arengu võrgustikke ärgitatakse häid tavasid ulatuslikumalt levitama. |
| --- | --- |

1.10.

Hästi sissetöötatud LEADERi mudelit tunnustakse ja komisjoni rahastatavaid maaelu arengu võrgustikke ärgitatakse häid tavasid ulatuslikumalt levitama.

| 1.11. | Programmides pannakse selgelt rõhku töökohtade säilitamisele ja uute tööhõivevõimaluste loomisele maapiirkondades, samuti investeeringute, teadmiste vahetamise, koolituse, ja juhendamise tähtsusele ning tihedamatele sidemetele teadusasutustega. Olulised on meetmed noortele stiimulite pakkumiseks, et nad otsiksid oma tulevikku maapiirkondades, ning meetmed, mis lihtsustavad kõigi erivajadustega või füüsilise või vaimse puudega inimeste integreerimist. Otsustav tähtsus on rahalistel stiimulitel põlvkondade uuenemise toetamiseks. Lisaks peavad maapiirkondade koolid ja kõrgemad õppeasutused olema tihedamalt seotud nii traditsiooniliste kui muutuvate oskuste vajadusega oma piirkonnas. |
| --- | --- |

1.11.

Programmides pannakse selgelt rõhku töökohtade säilitamisele ja uute tööhõivevõimaluste loomisele maapiirkondades, samuti investeeringute, teadmiste vahetamise, koolituse, ja juhendamise tähtsusele ning tihedamatele sidemetele teadusasutustega. Olulised on meetmed noortele stiimulite pakkumiseks, et nad otsiksid oma tulevikku maapiirkondades, ning meetmed, mis lihtsustavad kõigi erivajadustega või füüsilise või vaimse puudega inimeste integreerimist. Otsustav tähtsus on rahalistel stiimulitel põlvkondade uuenemise toetamiseks. Lisaks peavad maapiirkondade koolid ja kõrgemad õppeasutused olema tihedamalt seotud nii traditsiooniliste kui muutuvate oskuste vajadusega oma piirkonnas.

| 1.12. | Tuleb tegeleda järgluse planeerimisega, integreerides maaelu arengu programmi võimalused ettevõtlusmudelite katsetamiseks riigi ja piirkonna tasandi eeskirjadega varade ülekandmise alal. Julgustatakse tööjõu liikuvusele, tingimusel et seda toetab kvaliteetne koolitus ja peetakse kinni tööõigusest. |
| --- | --- |

1.12.

Tuleb tegeleda järgluse planeerimisega, integreerides maaelu arengu programmi võimalused ettevõtlusmudelite katsetamiseks riigi ja piirkonna tasandi eeskirjadega varade ülekandmise alal. Julgustatakse tööjõu liikuvusele, tingimusel et seda toetab kvaliteetne koolitus ja peetakse kinni tööõigusest.

| 1.13. | Spetsiaalselt tuleks taotleda ja toetada naiste panust programmi õnnestumisse. Nende rollil on määrav tähtsus tagamaks, et inimesed saavad jääda maapiirkondadesse elama – mitte ainult mitmekesistamise ja põllumajandustoodete töötlemise aspektist, vaid ka nende panuse seisukohast piirkondade kohalikku arengusse, sest nad loovad võimalusi käsitöönduse ja maaturismi vallas ning on ka innovatsiooni oluline tegur. |
| --- | --- |

1.13.

Spetsiaalselt tuleks taotleda ja toetada naiste panust programmi õnnestumisse. Nende rollil on määrav tähtsus tagamaks, et inimesed saavad jääda maapiirkondadesse elama – mitte ainult mitmekesistamise ja põllumajandustoodete töötlemise aspektist, vaid ka nende panuse seisukohast piirkondade kohalikku arengusse, sest nad loovad võimalusi käsitöönduse ja maaturismi vallas ning on ka innovatsiooni oluline tegur.

| 1.14. | Tervitatavad on meetmed keskkonna, selle ökosüsteemide ja kultuurmaastike parandamiseks. Korrektselt märgistatud kohalike toodete, maaturismi ning väikesemahuliste ja kogukondlike taastuvenergiaseadmete toetamine võib anda jätkusuutlikku majanduslikku ja kogukondlikku kasu. Maapiirkondade taaselustamine on võimalik üksnes siis, kui see toetub tõhusatele ja tulusatele põllumajanduslikele, metsanduslikele ja maapiirkondade ettevõtetele. Tarvis on täiendavaid pingutusi, et parandada arusaamist toitu, taastuvat toorainet, keskkonnatooteid ja vabaajakaupu tootvate põllumajandusettevõtjate ja metsaomanike ning tarbijate vahel, kellel on järjest mitmekesisem Euroopa kodakondsus. |
| --- | --- |

1.14.

Tervitatavad on meetmed keskkonna, selle ökosüsteemide ja kultuurmaastike parandamiseks. Korrektselt märgistatud kohalike toodete, maaturismi ning väikesemahuliste ja kogukondlike taastuvenergiaseadmete toetamine võib anda jätkusuutlikku majanduslikku ja kogukondlikku kasu. Maapiirkondade taaselustamine on võimalik üksnes siis, kui see toetub tõhusatele ja tulusatele põllumajanduslikele, metsanduslikele ja maapiirkondade ettevõtetele. Tarvis on täiendavaid pingutusi, et parandada arusaamist toitu, taastuvat toorainet, keskkonnatooteid ja vabaajakaupu tootvate põllumajandusettevõtjate ja metsaomanike ning tarbijate vahel, kellel on järjest mitmekesisem Euroopa kodakondsus.

| 1.15. | Programmide prioriteet on tegelemine kliimamuutuste mõjuga põllumajandusele ja metsandusele ning vastupidi. Tervitatavad on projektid süsinikdioksiidi kogumiseks, vee ja pinnase kvaliteedi parandamiseks, heidete vähendamiseks, ökosüsteemide rikastamiseks ja ringmajanduse väljaarendamiseks. Parandused peavad olema pikaajalised ja neid tuleb mõõta teaduslikult mitme põllumajanduse keskkonnatoetuskava ja muu kava raames ning need peavad olema tootmisse integreeritud. |
| --- | --- |

1.15.

Programmide prioriteet on tegelemine kliimamuutuste mõjuga põllumajandusele ja metsandusele ning vastupidi. Tervitatavad on projektid süsinikdioksiidi kogumiseks, vee ja pinnase kvaliteedi parandamiseks, heidete vähendamiseks, ökosüsteemide rikastamiseks ja ringmajanduse väljaarendamiseks. Parandused peavad olema pikaajalised ja neid tuleb mõõta teaduslikult mitme põllumajanduse keskkonnatoetuskava ja muu kava raames ning need peavad olema tootmisse integreeritud.

| 1.16. | Sotsiaalse ebaõiglusega tegelemine sõltub laiematest valitsus- ja ELi vahenditest ja poliitikameetmetest, sh parema internetiühenduse, transpordi- ja haridusteenuste pakkumisest. |
| --- | --- |

1.16.

Sotsiaalse ebaõiglusega tegelemine sõltub laiematest valitsus- ja ELi vahenditest ja poliitikameetmetest, sh parema internetiühenduse, transpordi- ja haridusteenuste pakkumisest.

| 1.17. | Keskse tähtsusega on külade majanduse ja kogukonna taaselustamine ning tuleks uurida, kas maaelu arengu programmid suudavad kaasata kõiki maapiirkondades elavaid kodanikke. Maapiirkondade jätkusuutlikkuse jaoks on kodanikuühiskonna kaasamine ja ettevõtlustegevus eluliselt olulised. |
| --- | --- |

1.17.

Keskse tähtsusega on külade majanduse ja kogukonna taaselustamine ning tuleks uurida, kas maaelu arengu programmid suudavad kaasata kõiki maapiirkondades elavaid kodanikke. Maapiirkondade jätkusuutlikkuse jaoks on kodanikuühiskonna kaasamine ja ettevõtlustegevus eluliselt olulised.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Euroopa maapiirkonnad on eluliselt olulised kõikide Euroopa kodanike, mitte ainult nende jaoks, kes maal elavad ja töötavad. Maapiirkonnad varustavad ohutu toidu, puidu, maavarade ja veega. Need pakuvad mitmekesiseid elupaiku, taastuvenergiat, puhkevõimalusi, ajaloolisi maastikke, käsitööd ja eelkõige paljude oskuste ja erineva kultuuritaustaga inimesi. ELi kodanikest ligikaudu 115 miljonit (23 %) liigitatakse maapiirkondade elanikeks. |
| --- | --- |

2.1.

Euroopa maapiirkonnad on eluliselt olulised kõikide Euroopa kodanike, mitte ainult nende jaoks, kes maal elavad ja töötavad. Maapiirkonnad varustavad ohutu toidu, puidu, maavarade ja veega. Need pakuvad mitmekesiseid elupaiku, taastuvenergiat, puhkevõimalusi, ajaloolisi maastikke, käsitööd ja eelkõige paljude oskuste ja erineva kultuuritaustaga inimesi. ELi kodanikest ligikaudu 115 miljonit (23 %) liigitatakse maapiirkondade elanikeks.

| 2.2. | Majandusliku heaolu ja sotsiaalse sidususe poolest on maapiirkonnad siiski väga erinevad. Mõned on jõukad ja dünaamilised, teised hapras seisundis, väheneva rahvastikuga ja killustunud. Paljudel on suur hulk vara ja vähe raha, nad on hõreda asustusega ja piiratud juurdepääsuga avalikele teenustele. See kehtib eriti kaugemate ning mägiste piirkondade ja saarte kohta. Tänapäevane majanduslik ja sotsiaalne tegevus tõmbab järeleandmatult linnade poole nagu gravitatsioon. Valitsustel on seetõttu raske tagada maakogukondade jätkusuutlikkus, eriti kui nad rakendavad sobimatuid, linnadele mõeldud lahendusi. Inimeste liikuvus ja vaba liikumine on Euroopa Liidu olulised põhimõtted. Kõige vaesemate maapiirkondade jaoks on sellel aga ettekavatsematud tagajärjed, kuna liiga paljud inimesed, eelkõige noored, lahkuvad sealt paremat elu otsides ega pöördu sinna kunagi tagasi. |
| --- | --- |

2.2.

Majandusliku heaolu ja sotsiaalse sidususe poolest on maapiirkonnad siiski väga erinevad. Mõned on jõukad ja dünaamilised, teised hapras seisundis, väheneva rahvastikuga ja killustunud. Paljudel on suur hulk vara ja vähe raha, nad on hõreda asustusega ja piiratud juurdepääsuga avalikele teenustele. See kehtib eriti kaugemate ning mägiste piirkondade ja saarte kohta. Tänapäevane majanduslik ja sotsiaalne tegevus tõmbab järeleandmatult linnade poole nagu gravitatsioon. Valitsustel on seetõttu raske tagada maakogukondade jätkusuutlikkus, eriti kui nad rakendavad sobimatuid, linnadele mõeldud lahendusi. Inimeste liikuvus ja vaba liikumine on Euroopa Liidu olulised põhimõtted. Kõige vaesemate maapiirkondade jaoks on sellel aga ettekavatsematud tagajärjed, kuna liiga paljud inimesed, eelkõige noored, lahkuvad sealt paremat elu otsides ega pöördu sinna kunagi tagasi.

| 2.3. | Euroopa vajab visiooni, et taastada usk hea elu võimalikkusse maapiirkondades. See visioon peab põhinema keskkonnasäästlikul majanduskasvul, kasvava ringmajanduse edendamisel, ühiskonna vajaduste suuremal mõistmisel ja arukamatel tugiteenustel. Käesolevas arvamuses soovitakse uurida, miks on edusammud ebaühtlased ja millised on tegeliku paranemise väljavaated uue rahastamisprogrammi ajal. Kas säästva arengu kolme samba, st majandusliku, keskkonnaalase ja sotsiaalse õigluse jaoks tehakse asjakohaseid järeldusi? Kas kõikide sidusrühmade seas valitseb tõeline isevastutuse ja partnerluse vaim? |
| --- | --- |

2.3.

Euroopa vajab visiooni, et taastada usk hea elu võimalikkusse maapiirkondades. See visioon peab põhinema keskkonnasäästlikul majanduskasvul, kasvava ringmajanduse edendamisel, ühiskonna vajaduste suuremal mõistmisel ja arukamatel tugiteenustel. Käesolevas arvamuses soovitakse uurida, miks on edusammud ebaühtlased ja millised on tegeliku paranemise väljavaated uue rahastamisprogrammi ajal. Kas säästva arengu kolme samba, st majandusliku, keskkonnaalase ja sotsiaalse õigluse jaoks tehakse asjakohaseid järeldusi? Kas kõikide sidusrühmade seas valitseb tõeline isevastutuse ja partnerluse vaim?

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Liikmesriikide ja piirkondade meetmeid maa- ja linnapiirkondade majanduslike võimaluste uuesti tasakaalustamiseks ning sotsiaalse sidususe stabiliseerimiseks on arvukalt ning EL on teinud ÜPP esimese (määrus (EL) 1307/2013) ja teise samba (määrus (EL) 1305/2013) ning oma struktuuri-/ühtekuuluvusfondide kaudu pidevalt pingutusi allakäigu peatamiseks, kuigi piiratud ja vahelduva eduga. ELi praegune toetus maaelu arengule, mida rahastatakse määrusega (EL) nr 1306/2013 loodud Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD), on enne sambasiseste ülekannete tegemist hinnanguliselt 95,6 miljardit eurot, mis moodustab 23 % ÜPP eelarvest. |
| --- | --- |

3.1.

Liikmesriikide ja piirkondade meetmeid maa- ja linnapiirkondade majanduslike võimaluste uuesti tasakaalustamiseks ning sotsiaalse sidususe stabiliseerimiseks on arvukalt ning EL on teinud ÜPP esimese (määrus (EL) 1307/2013) ja teise samba (määrus (EL) 1305/2013) ning oma struktuuri-/ühtekuuluvusfondide kaudu pidevalt pingutusi allakäigu peatamiseks, kuigi piiratud ja vahelduva eduga. ELi praegune toetus maaelu arengule, mida rahastatakse määrusega (EL) nr 1306/2013 loodud Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD), on enne sambasiseste ülekannete tegemist hinnanguliselt 95,6 miljardit eurot, mis moodustab 23 % ÜPP eelarvest.

| 3.2. | Aastate 2014–2020 programmid tuginevad aastatepikkustele kogemustele selle kohta, mis toimib ja mis mitte. Komisjon toetab Euroopa maaelu arengu võrgustikku ning põllumajanduse tootlikkuse ja jätkusuutlikkuse Euroopa innovatsioonipartnerlust (EIP-agri) heade tavade ja innovaatiliste lahenduste edendamisel ning komitee soovitab seda tööd kõigil tasanditel veelgi paremini teha. Õppida võiks ka teiste rahastajate parimatest tavadest. |
| --- | --- |

3.2.

Aastate 2014–2020 programmid tuginevad aastatepikkustele kogemustele selle kohta, mis toimib ja mis mitte. Komisjon toetab Euroopa maaelu arengu võrgustikku ning põllumajanduse tootlikkuse ja jätkusuutlikkuse Euroopa innovatsioonipartnerlust (EIP-agri) heade tavade ja innovaatiliste lahenduste edendamisel ning komitee soovitab seda tööd kõigil tasanditel veelgi paremini teha. Õppida võiks ka teiste rahastajate parimatest tavadest.

| 3.3. | Kuigi eelarved on ELi mõningatest teistest eelarvetest väiksemad, on võimalik neid kasutada arukalt ja suurendada neid valitsuse ja teiste allikate kaasrahastuse abil. Programmid peavad täiendama esimese samba vahendeid ja olema seotud muude rahastamisvoogudega, vajaduse korral sujuva bürokraatiataristu raames, mis võimaldab taotlejatel saada kiire vastuse ja juhendamist nõustamiskeskustelt ja kohalikelt planeerimisasutustelt. |
| --- | --- |

3.3.

Kuigi eelarved on ELi mõningatest teistest eelarvetest väiksemad, on võimalik neid kasutada arukalt ja suurendada neid valitsuse ja teiste allikate kaasrahastuse abil. Programmid peavad täiendama esimese samba vahendeid ja olema seotud muude rahastamisvoogudega, vajaduse korral sujuva bürokraatiataristu raames, mis võimaldab taotlejatel saada kiire vastuse ja juhendamist nõustamiskeskustelt ja kohalikelt planeerimisasutustelt.

| 3.4. | Programmide koostisosad on piisavalt paindlikud ja kohalikud, et lähtuda kogukondade tegelikest vajadustest. LEADERi mudel koos kohalike tegevusrühmadega viib jagatud isevastutuse ja positiivsete tulemusteni seal, kus need on kõige tõhusamad ja edukamad. Tehniline toetus kõikidele sidusrühmadele, millega käib kaasas juhendamine ja koolitus, on kõikide projektide ja algatuste puhul eluliselt tähtis. |
| --- | --- |

3.4.

Programmide koostisosad on piisavalt paindlikud ja kohalikud, et lähtuda kogukondade tegelikest vajadustest. LEADERi mudel koos kohalike tegevusrühmadega viib jagatud isevastutuse ja positiivsete tulemusteni seal, kus need on kõige tõhusamad ja edukamad. Tehniline toetus kõikidele sidusrühmadele, millega käib kaasas juhendamine ja koolitus, on kõikide projektide ja algatuste puhul eluliselt tähtis.

| 3.5. | Kõige ebasoodsamas olukorras piirkondadel on siiski raske lühiajaliste programmide raames tegelikke tulemusi saavutada, kuna neil puuduvad ettevõtlusressursid, seal on vilets taristu, kogenematud kogukonna juhid ja väiksem juurdepääs muudele investeeringutele. Parema territoriaalse ühtekuuluvuse nimel tuleks kõnealustele piirkondadele pöörata suuremat tähelepanu kui struktuuri-/ühtekuuluvusfondide programmide endise eesmärgi 1 raames. |
| --- | --- |

3.5.

Kõige ebasoodsamas olukorras piirkondadel on siiski raske lühiajaliste programmide raames tegelikke tulemusi saavutada, kuna neil puuduvad ettevõtlusressursid, seal on vilets taristu, kogenematud kogukonna juhid ja väiksem juurdepääs muudele investeeringutele. Parema territoriaalse ühtekuuluvuse nimel tuleks kõnealustele piirkondadele pöörata suuremat tähelepanu kui struktuuri-/ühtekuuluvusfondide programmide endise eesmärgi 1 raames.

| 3.6. | Komisjon on käesolevaks ajavahemikuks 2014–2020 välja andnud uued finantsmäärused ning korraldusasutused ja järelevalvekomiteed peaksid neid finantsmäärusi selgelt mõistma ja rakendama, suurendamata projekti raames taotluste esitajate bürokraatiakoormust. Seoses sellega esitas Euroopa Kontrollikoda oma aruannetes (2) 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi ja 2014.–2020. aasta õigusraamistiku kohta ettepanekuid, kuidas tagada parem kulude-tulude suhe. |
| --- | --- |

3.6.

Komisjon on käesolevaks ajavahemikuks 2014–2020 välja andnud uued finantsmäärused ning korraldusasutused ja järelevalvekomiteed peaksid neid finantsmäärusi selgelt mõistma ja rakendama, suurendamata projekti raames taotluste esitajate bürokraatiakoormust. Seoses sellega esitas Euroopa Kontrollikoda oma aruannetes (2) 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi ja 2014.–2020. aasta õigusraamistiku kohta ettepanekuid, kuidas tagada parem kulude-tulude suhe.

| 3.7. | Paljude uute programmide ettevalmistamise ja heakskiitmise protsessis on lihtsustamise lubadustele vaatamata tekkinud oluline viivitus. See on äärmiselt kahetsusväärne, võttes arvesse paljude kõige vaesemate maapiirkondade viletsat olukorda ja soovi, et need programmid aitaksid kiiresti võidelda väikese sissetuleku, noorte töötuse, avalike teenuste puudujääkide ja kliimamuutuste mõjuga. 2015. aasta mais oli ligikaudu 57 % (3) piirkondlikest ja riiklikest programmidest endiselt heaks kiitmata, kuigi see protsess loodetakse aasta lõpuks lõpetada. |
| --- | --- |

3.7.

Paljude uute programmide ettevalmistamise ja heakskiitmise protsessis on lihtsustamise lubadustele vaatamata tekkinud oluline viivitus. See on äärmiselt kahetsusväärne, võttes arvesse paljude kõige vaesemate maapiirkondade viletsat olukorda ja soovi, et need programmid aitaksid kiiresti võidelda väikese sissetuleku, noorte töötuse, avalike teenuste puudujääkide ja kliimamuutuste mõjuga. 2015. aasta mais oli ligikaudu 57 % (3) piirkondlikest ja riiklikest programmidest endiselt heaks kiitmata, kuigi see protsess loodetakse aasta lõpuks lõpetada.

4.   Konsulteerimine ja sidusrühmade kaasamine

| 4.1. | Komitee rõhutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) rakendamise olulisust. Ta juhib tähelepanu partnerlust ja mitmetasandilist valitsemist käsitleva artikli 5 erilisele tähtsusele, kus on ette nähtud, et hõlmata tuleb muud avaliku sektori asutused, majandus- ja sotsiaalpartnerid ning muud kodanikuühiskonda esindavad organisatsioonid. Seega peaks komisjon jälgima, kuidas määrust partnerluslepingute ettevalmistamisel ja programmide rakendamisel kohaldatakse, muu hulgas sel eesmärgil programmide järelevalvekomiteedes osaledes. |
| --- | --- |

4.1.

Komitee rõhutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) rakendamise olulisust. Ta juhib tähelepanu partnerlust ja mitmetasandilist valitsemist käsitleva artikli 5 erilisele tähtsusele, kus on ette nähtud, et hõlmata tuleb muud avaliku sektori asutused, majandus- ja sotsiaalpartnerid ning muud kodanikuühiskonda esindavad organisatsioonid. Seega peaks komisjon jälgima, kuidas määrust partnerluslepingute ettevalmistamisel ja programmide rakendamisel kohaldatakse, muu hulgas sel eesmärgil programmide järelevalvekomiteedes osaledes.

| 4.2. | Käesolevas arvamuses uuritakse osalemise taset maaelu arengu programmide ettevalmistamisel, kuigi selle järeldused on heakskiidetud programmide väikese arvu ja kitsa geograafilise ulatuse tõttu piiratud. Korraldati kolm arutelu (4) ja laiemale üldsusele saadeti küsimustik. Esimesed vastused näitasid, et valitsuste ja valitsusväliste organisatsioonide koostöö on eri piirkondades erinev, kuid parem ja läbikaalutum kui eelmiste programmide puhul. Osalemise heade tavade levitamiseks tuleks siiski teha rohkem jõupingutusi, kasutades selleks järjepideva dialoogi huvides muu hulgas laialdasemalt kommunikatsioonitehnoloogiat. Dialoog on riigiti ja piirkonniti väga erinev. Partnerluslepingud võivad olla sümboolsed, kogukonna juhitud kohaliku arengu metoodika on kasutusele võetud ainult mõnes piirkonnas ja tõelise kaasava konsulteerimise lõpp on lähemal protsessi algusele kui lõpule (5). On näiteid olemasolevate heade tavade kohta ja seda sageli seal, kus sarnane osalemine on teiste poliitikaalgatuste puhul viinud paremate tulemusteni (6). |
| --- | --- |

4.2.

Käesolevas arvamuses uuritakse osalemise taset maaelu arengu programmide ettevalmistamisel, kuigi selle järeldused on heakskiidetud programmide väikese arvu ja kitsa geograafilise ulatuse tõttu piiratud. Korraldati kolm arutelu (4) ja laiemale üldsusele saadeti küsimustik. Esimesed vastused näitasid, et valitsuste ja valitsusväliste organisatsioonide koostöö on eri piirkondades erinev, kuid parem ja läbikaalutum kui eelmiste programmide puhul. Osalemise heade tavade levitamiseks tuleks siiski teha rohkem jõupingutusi, kasutades selleks järjepideva dialoogi huvides muu hulgas laialdasemalt kommunikatsioonitehnoloogiat. Dialoog on riigiti ja piirkonniti väga erinev. Partnerluslepingud võivad olla sümboolsed, kogukonna juhitud kohaliku arengu metoodika on kasutusele võetud ainult mõnes piirkonnas ja tõelise kaasava konsulteerimise lõpp on lähemal protsessi algusele kui lõpule (5). On näiteid olemasolevate heade tavade kohta ja seda sageli seal, kus sarnane osalemine on teiste poliitikaalgatuste puhul viinud paremate tulemusteni (6).

| 4.3. | Valitsused üksinda ei suuda ellu viia maapiirkondade elavdamiseks vajalikke tegelikke muutusi. Nad saavad tagada õigus- ja planeerimisraamistiku, demokraatliku aruandekohustuse, paremad avalikud teenused ja tõukerahastamise. Enamasti on need siiski eraettevõtjad, oskustöötajad ning sotsiaalsed ja kogukondlikud ettevõtjad, kes tegutsevad inimeste ja keskkonna huvides. Selleks et inimesed sooviksid investeerida aega ja vahendeid, peavad nad olema kindlad, et on võimalik jõuda ühise nägemuseni maaelu tulevikust ja et seda ei takista pikaldane taotlemisprotsess. |
| --- | --- |

4.3.

Valitsused üksinda ei suuda ellu viia maapiirkondade elavdamiseks vajalikke tegelikke muutusi. Nad saavad tagada õigus- ja planeerimisraamistiku, demokraatliku aruandekohustuse, paremad avalikud teenused ja tõukerahastamise. Enamasti on need siiski eraettevõtjad, oskustöötajad ning sotsiaalsed ja kogukondlikud ettevõtjad, kes tegutsevad inimeste ja keskkonna huvides. Selleks et inimesed sooviksid investeerida aega ja vahendeid, peavad nad olema kindlad, et on võimalik jõuda ühise nägemuseni maaelu tulevikust ja et seda ei takista pikaldane taotlemisprotsess.

| 4.4. | Edu saavutamiseks vajavad majandus- ja sotsiaalpartnerid vahendeid oma liikmete ja valitsuste järjepidevaks kaasamiseks. Kuna kavad on erinevad ja arenevad, on vaja poliitikas ja rakendamisel tugevdada jagatud isevastutuse tunnet. Järelevalvekomiteedel peab olema laiapõhjaline liikmeskond, mis on informeeritud ja suuteline teostama tõhusat kontrolli. Komitee toetab paremate partnerlusmudelite arendamist kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartneritega (7). |
| --- | --- |

4.4.

Edu saavutamiseks vajavad majandus- ja sotsiaalpartnerid vahendeid oma liikmete ja valitsuste järjepidevaks kaasamiseks. Kuna kavad on erinevad ja arenevad, on vaja poliitikas ja rakendamisel tugevdada jagatud isevastutuse tunnet. Järelevalvekomiteedel peab olema laiapõhjaline liikmeskond, mis on informeeritud ja suuteline teostama tõhusat kontrolli. Komitee toetab paremate partnerlusmudelite arendamist kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartneritega (7).

5.   Ajutised abinõud või pikaajaline taastumine?

| 5.1. | Brüsseli ja Walesi arutelud (8) andsid kinnitust, et programmid sisaldavad tulemustele seatavaid eesmärke. Komisjon, järelevalvekomiteed ja sidusrühmad peaksid neid korrapäraselt hindama tegeliku edu ja kulude-tulude suhte aspektist. Samuti tuleks teha uuring selle kohta, kas vahendite ülekandmine sammaste vahel oli tulemuslik või tekitas suuremaid geograafilisi ja konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

5.1.

Brüsseli ja Walesi arutelud (8) andsid kinnitust, et programmid sisaldavad tulemustele seatavaid eesmärke. Komisjon, järelevalvekomiteed ja sidusrühmad peaksid neid korrapäraselt hindama tegeliku edu ja kulude-tulude suhte aspektist. Samuti tuleks teha uuring selle kohta, kas vahendite ülekandmine sammaste vahel oli tulemuslik või tekitas suuremaid geograafilisi ja konkurentsimoonutusi.

| 5.2. | Jätkusuutliku arengu uurimiseks määrati kindlaks kolm teemat: ettevõtlus ja tööhõive, keskkond ja sotsiaalne kaasatus. |
| --- | --- |

5.2.

Jätkusuutliku arengu uurimiseks määrati kindlaks kolm teemat: ettevõtlus ja tööhõive, keskkond ja sotsiaalne kaasatus.

Ettevõtlus ja tööhõive

| 5.3. | Kuigi ÜPP eelarve väheneb, suurenevad täiendavad vastavusnõuded, mille komisjon kehtestas seoses esimese samba maksetega. Seepärast on ülimalt oluline, et maaelu arengu programmidega toetataks investeerimist konkurentsivõimelisse põllumajandus- ja metsandussektorisse, sealhulgas suurema lisandväärtusega toodete, parandatud turunduse, lühikeste tarneahelate, brändimise ja teadmiste vahetamise toetamise kaudu. Ülikoolidel ja kõrgkoolidel on tähtis roll nende endi piirkondades ja kõige ebasoodsamate tingimustega piirkondade toetamisel mestimise ja juhendamise kaudu. Nad peaksid tegema koostööd olemasolevate põllumajandustootjatele ja maapiirkondadele suunatud nõustamiskeskustega, et kasutada ELi teadusfonde konkreetsete kohalike vajaduste käsitlemiseks. Maaelu arengu programmid peaksid olema taotlejate ning Euroopa Investeerimisfondi ja programmi „Horisont 2020” vaheliseks ühenduslüliks, mis aitab rakendada teadust põllumajandusettevõtetes või maapiirkondades. Kuigi seda maaelu arengu programmidest otseselt ei rahastata, on eelkõige maapiirkondade koolidel selge roll tulevaste põlvkondade asjaomaste ettevõtlusvajadustega tegelemisel. Põllumajandusettevõtete avatud päevad, töökogemused ja praktikakohad teiste rahastamisskeemide raames on koolitatud töötajate innustamisel väga olulised (9). Koolitus, nii formaalne kui ka mitteformaalne, peab olema kutsealane, seotud ettevõtlusega ja toimuma võimaluse korral kohapeal (10). |
| --- | --- |

5.3.

Kuigi ÜPP eelarve väheneb, suurenevad täiendavad vastavusnõuded, mille komisjon kehtestas seoses esimese samba maksetega. Seepärast on ülimalt oluline, et maaelu arengu programmidega toetataks investeerimist konkurentsivõimelisse põllumajandus- ja metsandussektorisse, sealhulgas suurema lisandväärtusega toodete, parandatud turunduse, lühikeste tarneahelate, brändimise ja teadmiste vahetamise toetamise kaudu. Ülikoolidel ja kõrgkoolidel on tähtis roll nende endi piirkondades ja kõige ebasoodsamate tingimustega piirkondade toetamisel mestimise ja juhendamise kaudu. Nad peaksid tegema koostööd olemasolevate põllumajandustootjatele ja maapiirkondadele suunatud nõustamiskeskustega, et kasutada ELi teadusfonde konkreetsete kohalike vajaduste käsitlemiseks. Maaelu arengu programmid peaksid olema taotlejate ning Euroopa Investeerimisfondi ja programmi „Horisont 2020” vaheliseks ühenduslüliks, mis aitab rakendada teadust põllumajandusettevõtetes või maapiirkondades. Kuigi seda maaelu arengu programmidest otseselt ei rahastata, on eelkõige maapiirkondade koolidel selge roll tulevaste põlvkondade asjaomaste ettevõtlusvajadustega tegelemisel. Põllumajandusettevõtete avatud päevad, töökogemused ja praktikakohad teiste rahastamisskeemide raames on koolitatud töötajate innustamisel väga olulised (9). Koolitus, nii formaalne kui ka mitteformaalne, peab olema kutsealane, seotud ettevõtlusega ja toimuma võimaluse korral kohapeal (10).

| 5.4. | Põllumajandus ja metsandus liiguvad dünaamilises majanduskeskkonnas, mida iseloomustavad üleilmastumine, kiire tehnoloogiline areng ja suurenevad ühiskondlikud nõuded. Innovatsioon on keskne element põllumajandusettevõtjate ja metsaomanike tõhususe ja konkurentsivõime säilitamisel. Hiljuti asutatud Euroopa innovatsioonipartnerlused (EIP-agri) on väärtuslik vahend, mis on vaja kiiresti ja laialdaselt ellu rakendada. Innovatsiooni algatamiseks ja soodustamiseks on vaja ühtlustatud rahastamistingimusi. |
| --- | --- |

5.4.

Põllumajandus ja metsandus liiguvad dünaamilises majanduskeskkonnas, mida iseloomustavad üleilmastumine, kiire tehnoloogiline areng ja suurenevad ühiskondlikud nõuded. Innovatsioon on keskne element põllumajandusettevõtjate ja metsaomanike tõhususe ja konkurentsivõime säilitamisel. Hiljuti asutatud Euroopa innovatsioonipartnerlused (EIP-agri) on väärtuslik vahend, mis on vaja kiiresti ja laialdaselt ellu rakendada. Innovatsiooni algatamiseks ja soodustamiseks on vaja ühtlustatud rahastamistingimusi.

| 5.5. | Maapiirkondades tuleb noortegarantii ja sarnased skeemid siduda maaelu arengu programmide algatustega, nii et tekiks lootus edasiliikumisele ja ambitsioonikusele. Äärmiselt oluline on pakkuda noortele põllumajandusettevõtjatele toetust investeeringute ja koolituse alal. Põhiprioriteet tuleb anda projektidele, millega noori maapiirkondades toetada ja paigal hoida. Noori tuleb julgustada võtma ise meetmete eest vastutuse, et end aidata. Maapiirkonnad vajavad paremat järgluse planeerimise raamistikku (11), mis on õiguslikult erapooletu, kättesaadav ja ergutab põlvkondadevahelist edasiandmist, mis viib noored jätkusuutlikult kogemustega kokku. |
| --- | --- |

5.5.

Maapiirkondades tuleb noortegarantii ja sarnased skeemid siduda maaelu arengu programmide algatustega, nii et tekiks lootus edasiliikumisele ja ambitsioonikusele. Äärmiselt oluline on pakkuda noortele põllumajandusettevõtjatele toetust investeeringute ja koolituse alal. Põhiprioriteet tuleb anda projektidele, millega noori maapiirkondades toetada ja paigal hoida. Noori tuleb julgustada võtma ise meetmete eest vastutuse, et end aidata. Maapiirkonnad vajavad paremat järgluse planeerimise raamistikku (11), mis on õiguslikult erapooletu, kättesaadav ja ergutab põlvkondadevahelist edasiandmist, mis viib noored jätkusuutlikult kogemustega kokku.

| 5.6. | Täielikult tunnistatakse naiste rolli põllumajanduses. Nende panus maapiirkondade projektide kujundamisse ja teostamisse on hindamatu ja näiteks Soomes on sihtotstarbeline toetus viinud ettevõtluspotentsiaali vallandumiseni (12). |
| --- | --- |

5.6.

Täielikult tunnistatakse naiste rolli põllumajanduses. Nende panus maapiirkondade projektide kujundamisse ja teostamisse on hindamatu ja näiteks Soomes on sihtotstarbeline toetus viinud ettevõtluspotentsiaali vallandumiseni (12).

| 5.7. | Maaturism, käsitöö tegemine ning puhkuse ja tervisespordi alaste algatuste toetamine väärivad toetust, nagu ka müügiedendustöö, mida tehakse sellistel festivalidel ja üritustel nagu Royal Welsh ja Berliini Roheline Nädal. Linna ja maa uuesti kaasamine muutuvas pluralistlikus Euroopas, samuti parem juurdepääs lairiba-interneti teenustele on maapiirkondade ettevõtjate ja tarbijate jaoks vältimatult vajalik. Käsitöönduse, põllumajanduse, turismi ja kaubanduse ning maapiirkondade jaoks pakub suurt võimalust piirkondlike väärtusahelate loomine (13). Komitee toetab kavandatud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) ja selle kohustust toetada maaelu projekte. |
| --- | --- |

5.7.

Maaturism, käsitöö tegemine ning puhkuse ja tervisespordi alaste algatuste toetamine väärivad toetust, nagu ka müügiedendustöö, mida tehakse sellistel festivalidel ja üritustel nagu Royal Welsh ja Berliini Roheline Nädal. Linna ja maa uuesti kaasamine muutuvas pluralistlikus Euroopas, samuti parem juurdepääs lairiba-interneti teenustele on maapiirkondade ettevõtjate ja tarbijate jaoks vältimatult vajalik. Käsitöönduse, põllumajanduse, turismi ja kaubanduse ning maapiirkondade jaoks pakub suurt võimalust piirkondlike väärtusahelate loomine (13). Komitee toetab kavandatud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) ja selle kohustust toetada maaelu projekte.

Keskkond

| 5.8. | Kliimamuutuste mõju põllumajandusele ja metsandusele on uuritud ühes komitee arvamuses (14). Üks lahendustest tootmise suurendamiseks, kasutades vähem ressursse ja tugevdades vastupanuvõimet kliimamuutustele, on säästva intensiivistamise toetamine põllumajandus- ja metsandussektoris. Ergutatakse kaasaegset maakasutust, et arendada välja kliimamuutuste tõkestamisele ja elurikkuse suurendamisele suunatud leevendavad meetmed, kasutades selleks eeskätt põllumajanduse keskkonnatoetuskavasid (15). Ergutada tuleks ringlussevõttu ja ringmajandust (16). Taastuvenergia (17) on maapiirkondade väga väärtuslik vara ning kui sellesse arukalt investeerida, annab see majandus-, sotsiaal- ja keskkonnavaldkonda üha suurema panuse. Ladustamise, logistika ja taristu tehnoloogilise edasiarendamise korral tekivad tõelised võimalused kogukonnas vastutuse võtmiseks ja investeeringuteks. |
| --- | --- |

5.8.

Kliimamuutuste mõju põllumajandusele ja metsandusele on uuritud ühes komitee arvamuses (14). Üks lahendustest tootmise suurendamiseks, kasutades vähem ressursse ja tugevdades vastupanuvõimet kliimamuutustele, on säästva intensiivistamise toetamine põllumajandus- ja metsandussektoris. Ergutatakse kaasaegset maakasutust, et arendada välja kliimamuutuste tõkestamisele ja elurikkuse suurendamisele suunatud leevendavad meetmed, kasutades selleks eeskätt põllumajanduse keskkonnatoetuskavasid (15). Ergutada tuleks ringlussevõttu ja ringmajandust (16). Taastuvenergia (17) on maapiirkondade väga väärtuslik vara ning kui sellesse arukalt investeerida, annab see majandus-, sotsiaal- ja keskkonnavaldkonda üha suurema panuse. Ladustamise, logistika ja taristu tehnoloogilise edasiarendamise korral tekivad tõelised võimalused kogukonnas vastutuse võtmiseks ja investeeringuteks.

| 5.9. | Komitee toonitab, kui olulised on esimese samba keskkonnasäästlikuks muutmist täiendavad põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmed. Abi andmine konkreetsete kriteeriumite põhjal, näiteks erosioonioht, maismaa elupaikade kontsentreeritus, valgalad ja erilisi juhtimistavasid vajavate liikide toetamine, on kasulik. Ent vastavusnõuded ei tohi tekitada lisakoormust. Edusammude mõõtmiseks on tarvis täpset teaduslikku alust, samal ajal mõistes, et tegelikud positiivsed muutused eeldavad pikemat ajavahemikku (18). |
| --- | --- |

5.9.

Komitee toonitab, kui olulised on esimese samba keskkonnasäästlikuks muutmist täiendavad põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmed. Abi andmine konkreetsete kriteeriumite põhjal, näiteks erosioonioht, maismaa elupaikade kontsentreeritus, valgalad ja erilisi juhtimistavasid vajavate liikide toetamine, on kasulik. Ent vastavusnõuded ei tohi tekitada lisakoormust. Edusammude mõõtmiseks on tarvis täpset teaduslikku alust, samal ajal mõistes, et tegelikud positiivsed muutused eeldavad pikemat ajavahemikku (18).

| 5.10. | Euroopa maapiirkondade maastik on eeskätt inimtegevus tulemus, kujundatud põlvkondade poolt, kes on seal tegutsenud endale toitu, puitu ja peavarju hankides. Euroopa kodanikud hindavad selle mitmekesisust. Maaelu arengu programmidel on oma osa selliste kultuurmaastike kestvuse tagamisel, kindlustades seda väärtuslikku mosaiiki toetavate oskuste edasiandmise ja läbipaistvalt rahastatud maaelu tegevused. |
| --- | --- |

5.10.

Euroopa maapiirkondade maastik on eeskätt inimtegevus tulemus, kujundatud põlvkondade poolt, kes on seal tegutsenud endale toitu, puitu ja peavarju hankides. Euroopa kodanikud hindavad selle mitmekesisust. Maaelu arengu programmidel on oma osa selliste kultuurmaastike kestvuse tagamisel, kindlustades seda väärtuslikku mosaiiki toetavate oskuste edasiandmise ja läbipaistvalt rahastatud maaelu tegevused.

Sotsiaalne kaasatus

| 5.11. | Maaelu kontekstis on ebaõiglust raske määratleda ja tõkestada. Nagu eespool viidatud, on siin tegemist hõreda asustuse, elanike väikese arvu, vanuselise tasakaalustamatuse, avalike teenuste halva kvaliteediga transpordi, tervishoiu ja sotsiaalteenuste valdkonnas. Sissetulekud on väikesed, asukohad isoleeritud ning eluasemed ja tehnoloogilised teenused halva kvaliteediga. Mõnes piirkonnas on eraldi probleemiks töötajate ja iseäranis sisserändajate halb kohtlemine ja ärakasutamine (19), mistõttu on tarvis suuremaid jõupingutusi nende integreerumise soodustamiseks ja neile asjakohasele kutseõppele ligipääsu võimaldamiseks. |
| --- | --- |

5.11.

Maaelu kontekstis on ebaõiglust raske määratleda ja tõkestada. Nagu eespool viidatud, on siin tegemist hõreda asustuse, elanike väikese arvu, vanuselise tasakaalustamatuse, avalike teenuste halva kvaliteediga transpordi, tervishoiu ja sotsiaalteenuste valdkonnas. Sissetulekud on väikesed, asukohad isoleeritud ning eluasemed ja tehnoloogilised teenused halva kvaliteediga. Mõnes piirkonnas on eraldi probleemiks töötajate ja iseäranis sisserändajate halb kohtlemine ja ärakasutamine (19), mistõttu on tarvis suuremaid jõupingutusi nende integreerumise soodustamiseks ja neile asjakohasele kutseõppele ligipääsu võimaldamiseks.

| 5.12. | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 39 on kehtestatud ÜPP üks kõige olulisem eesmärk – kindlustada põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa rahuldav elatustase tootlikkuse suurendamise, tehnilise progressi edendamise ning põllumajandusliku tootmise säästva arengu tagamise ja tootmistegurite optimaalse kasutamise teel. Euroopa Liidu toimimise lepingus on ette nähtud, et ÜPP kujundamisel tuleb arvesse võtta põllumajandustootmise eripära, mis tuleneb põllumajanduse sotsiaalsest struktuurist ning põllumajanduspiirkondade struktuurilistest ja looduslikest erinevustest. |
| --- | --- |

5.12.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 39 on kehtestatud ÜPP üks kõige olulisem eesmärk – kindlustada põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa rahuldav elatustase tootlikkuse suurendamise, tehnilise progressi edendamise ning põllumajandusliku tootmise säästva arengu tagamise ja tootmistegurite optimaalse kasutamise teel. Euroopa Liidu toimimise lepingus on ette nähtud, et ÜPP kujundamisel tuleb arvesse võtta põllumajandustootmise eripära, mis tuleneb põllumajanduse sotsiaalsest struktuurist ning põllumajanduspiirkondade struktuurilistest ja looduslikest erinevustest.

| 5.13. | Maaelu arengu programmid aitavad luua ja kindlustada otseseid ja kaudseid töökohti nii põllumajanduse kui ka põllumajandusliku toidutööstuse sektoris ja panustavad vähemal määral ka maapiirkondade majanduse mitmekesistamisse. Piirkondliku arengu programmid suudavad aga tegelikkuses ainult piiratud ulatuses kaasa aidata struktuuriprobleemide ja avalike teenuste puudujääkidega tegelemisele maapiirkondades. |
| --- | --- |

5.13.

Maaelu arengu programmid aitavad luua ja kindlustada otseseid ja kaudseid töökohti nii põllumajanduse kui ka põllumajandusliku toidutööstuse sektoris ja panustavad vähemal määral ka maapiirkondade majanduse mitmekesistamisse. Piirkondliku arengu programmid suudavad aga tegelikkuses ainult piiratud ulatuses kaasa aidata struktuuriprobleemide ja avalike teenuste puudujääkidega tegelemisele maapiirkondades.

| 5.14. | Vaja on ka teisi valitsuseelarveid ja -poliitikaid, mis on maapiirkondades järele proovitud või veel parem, konkreetselt maaelu küsimuste lahendamiseks kavandatud, kaasa arvatud kogukonnatranspordi skeemid, kodude energiatõhusus ja ümberõppevõimalused innovatsiooni ergutamiseks. Maaelu arengu programme tuleks hinnata ka nende panuse alusel sotsiaalsesse õiglusesse, kasutades ELi õigusaktides ette nähtud näitajaid ja muid näitajaid, mis tuleks tõhusama hindamise eesmärgil kasutusele võtta, näiteks näitajad seoses sotsiaalsete ettevõtete ja sotsiaalse põllumajanduse projektide ergutamisega, mis tegelevad puuetega inimestega, loovad töökohti ja kasutavad ülearust põllumajandusmaad ja -hooneid. Tuleb teha palju suuremaid jõupingutusi toetamaks ja ergutamaks maapiirkondades elavate puuetega inimeste kaasamist, et nad saaksid täielikumalt osaleda oma kogukonna elus. |
| --- | --- |

5.14.

Vaja on ka teisi valitsuseelarveid ja -poliitikaid, mis on maapiirkondades järele proovitud või veel parem, konkreetselt maaelu küsimuste lahendamiseks kavandatud, kaasa arvatud kogukonnatranspordi skeemid, kodude energiatõhusus ja ümberõppevõimalused innovatsiooni ergutamiseks. Maaelu arengu programme tuleks hinnata ka nende panuse alusel sotsiaalsesse õiglusesse, kasutades ELi õigusaktides ette nähtud näitajaid ja muid näitajaid, mis tuleks tõhusama hindamise eesmärgil kasutusele võtta, näiteks näitajad seoses sotsiaalsete ettevõtete ja sotsiaalse põllumajanduse projektide ergutamisega, mis tegelevad puuetega inimestega, loovad töökohti ja kasutavad ülearust põllumajandusmaad ja -hooneid. Tuleb teha palju suuremaid jõupingutusi toetamaks ja ergutamaks maapiirkondades elavate puuetega inimeste kaasamist, et nad saaksid täielikumalt osaleda oma kogukonna elus.

| 5.15. | Külad on kogukonna solidaarsuse elutähtis alus. Külade uuendamine väikeettevõtete ja sotsiaalsete ettevõtete julgustamise kaudu, toetudes heategevusele ja vabatahtlikule tegevusele, peaks kogukondade tugevdamisel olema peamine prioriteet (20), nagu näitab Soome kogemus. Seda prioriseeritakse ka näiteks Walesi maaelu arengu programmis (21). |
| --- | --- |

5.15.

Külad on kogukonna solidaarsuse elutähtis alus. Külade uuendamine väikeettevõtete ja sotsiaalsete ettevõtete julgustamise kaudu, toetudes heategevusele ja vabatahtlikule tegevusele, peaks kogukondade tugevdamisel olema peamine prioriteet (20), nagu näitab Soome kogemus. Seda prioriseeritakse ka näiteks Walesi maaelu arengu programmis (21).

Brüssel, 17. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Teabearuanne teemal „ÜPP reformi rakendussätted”, EESC-2015-01409.

1

(2)  Eriaruanded 22/2014, 23/2014, 4/2015, 5/2015.

2

(3)  Euroopa Komisjon – 26. mai 2015. aasta pressiteade „Järgmise 24 maaelu arengu programmi vastuvõtmine kiirendab arengut ELi põllumajandussektoris ja meie maapiirkonnas”.

3

(4)  13. aprillil Brüsselis, 21. mail Bangoris Põhja-Walesis ja 9. juunil 2015 Helsingis.

4

(5)  Arvamus teemal „Hinnang Euroopa Komisjoni konsultatsioonidele sidusrühmadega” (ELT C 383 17.11.2015, lk 57).

5

(6)  Walesil on järjest enam konsulteerimisprotsessis osalemise kogemusi tulenevalt põhiseaduslikust kohustusest, mis on võetud detsentraliseeritud valitsemise seaduses (Devolved Governmental Act), mille alusel edendatakse jätkusuutlikku arengut ja tehakse partneritena koostööd vabatahtliku sektoriga.

6

(7)  Lissaboni lepingu artikkel 11 ja sotsiaalplatvormi käsitlev Riia deklaratsioon, märts 2015.

7

(8)  Vt joonealune märkus 4.

8

(9)  Walesi Agri-Academy on juhtimiskoolituse hea näide.

9

(10)  Arvamus teemal „Kutsealane areng ja kutseõpe maapiirkondades”, NAT/650 (ELTs seni avaldamata).

10

(11)  Malcolm Thomase ülevaade, Wales.

11

(12)  Arvamus teemal „Naiste suunav roll arengu- ja innovatsioonimudeli kujundamisel põllumajanduses ja maapiirkondades” (ELT C 299, 4.10.2012, lk 29).

12

(13)  Arvamus teemal „Põllumajandus ja käsitööndus – kasulik kombinatsioon maapiirkondade jaoks” (ELT C 143, 22.5.2012, lk 35).

13

(14)  Arvamus teemal „Kliima- ja energiapoliitika mõju põllumajandus- ja metsandussektorile” (ELT C 291, 4.9.2015, lk 1).

14

(15)  Glastir (Wales), Stewardship (Inglismaa), Glas (Iirimaa), Kulep (Baieri).

15

(16)  Arvamused teemal „Keskkonnasäästlik majandus”, EESC-2014-05003 (ELT C 230, 14.7.2015, lk 99) ja teemal „Loovuse, ettevõtluse ja liikuvuse edendamine hariduse ja koolituse valdkonnas” (ELT C 332, 8.10.2015, lk 20).

16

(17)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee uuring kodanikuühiskonna rolli kohta ELi taastuvenergia direktiivi rakendamisel – lõpparuanne, EESC-2014-04780.

17

(18)  Vt Bangori Ülikooli tõendusmaterjal – kuulamised Bangoris 21.5.2015.

18

(19)  Arvamus teemal „Piiriülene tööjõud põllumajanduses” (ELT C 120, 16.5.2008, lk 19).

19

(20)  Wales Council for Voluntary Action – Active Inclusion Fund ja Village SOS – Big Lottery – Wales, WCVA.

20

(21)  Walesi maaelu arengu programm (MO7).

21

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/97 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/97

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Põllumajandustoodetega kauplemise olulisus põllumajanduse ja põllumajandusliku tootmise tulevase arengu jaoks ELis ülemaailmse toiduga kindlustatuse kontekstis”

(omaalgatuslik arvamus)

(2016/C 013/15)

| Raportöör: | Volker PETERSEN |
| --- | --- |

Raportöör:

Volker PETERSEN

19. veebruaril 2015 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal:

„Põllumajandustoodetega kauplemise olulisus põllumajanduse ja põllumajandusliku tootmise tulevase arengu jaoks ELis ülemaailmse toiduga kindlustatuse kontekstis”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 13. juulil 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16.-17. septembril 2015 (16. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 179, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 7.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Ühist põllumajanduspoliitikat on hinna- ja turupoliitika osas vägagi liberaliseeritud. Euroopa Liidu põllumajandusturg on avatud ja moodustab osa ülemaailmsest turgude toimimisest, mida juhivad nõudlus ja pakkumine. Turgude avamise käigus on ELi põllumajandustoodetega kauplemine kolmandate riikidega viimase kümne aasta jooksul väga dünaamiliselt arenenud. |
| --- | --- |

1.1.

Ühist põllumajanduspoliitikat on hinna- ja turupoliitika osas vägagi liberaliseeritud. Euroopa Liidu põllumajandusturg on avatud ja moodustab osa ülemaailmsest turgude toimimisest, mida juhivad nõudlus ja pakkumine. Turgude avamise käigus on ELi põllumajandustoodetega kauplemine kolmandate riikidega viimase kümne aasta jooksul väga dünaamiliselt arenenud.

| 1.2. | Seda arengut silmas pidades märgib Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et põllumajandustoodetega kauplemine on põllumajanduse ja toiduainetetööstuse ning maapiirkondade jaoks väga olulise majandusliku tähtsusega. Komitee tunneb muret, et erinevalt teistest majandusharudest, nagu nt auto- või keemiatööstus, suhtutakse põllumajandustoodetega kauplemisse ühiskondlikes aruteludes mõnikord kriitiliselt. |
| --- | --- |

1.2.

Seda arengut silmas pidades märgib Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et põllumajandustoodetega kauplemine on põllumajanduse ja toiduainetetööstuse ning maapiirkondade jaoks väga olulise majandusliku tähtsusega. Komitee tunneb muret, et erinevalt teistest majandusharudest, nagu nt auto- või keemiatööstus, suhtutakse põllumajandustoodetega kauplemisse ühiskondlikes aruteludes mõnikord kriitiliselt.

| 1.3. | Põllumajandustoodetega kauplemisel on nälja või kvantitatiivse ja kvalitatiivse alatoitumuse all kannatavas maailmas kahtlemata eriline vastutus. Sellest vastutusest on komitee väga teadlik. Kasvava rahvastikuga maailmas, kus paljudes riikides sissetulekud suurenevad ja teistes valitseb vaesus, on ühelt poolt vaja rahuldada maksejõulist nõudlust ning teiselt poolt pakkuda abi ja toetust seal, kus nälga ja puudust oma jõududega kõrvaldada ei suudeta. |
| --- | --- |

1.3.

Põllumajandustoodetega kauplemisel on nälja või kvantitatiivse ja kvalitatiivse alatoitumuse all kannatavas maailmas kahtlemata eriline vastutus. Sellest vastutusest on komitee väga teadlik. Kasvava rahvastikuga maailmas, kus paljudes riikides sissetulekud suurenevad ja teistes valitseb vaesus, on ühelt poolt vaja rahuldada maksejõulist nõudlust ning teiselt poolt pakkuda abi ja toetust seal, kus nälga ja puudust oma jõududega kõrvaldada ei suudeta.

| 1.4. | Komitee tervitab märgatavalt arenenud sidusust ELi põllumajandus- ja arengupoliitika juhtimises. See on komitee arvates eeldus sellele, et põllumajandustoodetega kauplemise ja arendustegevuse juhtimine ning ülesannete täitmine kulgeksid säästlikult. |
| --- | --- |

1.4.

Komitee tervitab märgatavalt arenenud sidusust ELi põllumajandus- ja arengupoliitika juhtimises. See on komitee arvates eeldus sellele, et põllumajandustoodetega kauplemise ja arendustegevuse juhtimine ning ülesannete täitmine kulgeksid säästlikult.

| 1.5. | Komitee pooldab seda, et ELi põllumajandus- ja toiduainetööstust toetataks jätkusuutlikult edukal osalemisel kasvavas põllumajandustoodete maailmakaubanduses. Põllumajandustoodetega kauplemine annab olulise panuse majanduslike struktuuride kindlustamisse ELi maapiirkondades. Lisaks tagab põllumajandustoodetega kauplemine toiduainete mitmeastmelises väärtusahelas ELis 40 miljonit kvalifikatsiooni nõudvat töökohta, mida kriis mõjutab vähem kui teiste sektorite töökohti. |
| --- | --- |

1.5.

Komitee pooldab seda, et ELi põllumajandus- ja toiduainetööstust toetataks jätkusuutlikult edukal osalemisel kasvavas põllumajandustoodete maailmakaubanduses. Põllumajandustoodetega kauplemine annab olulise panuse majanduslike struktuuride kindlustamisse ELi maapiirkondades. Lisaks tagab põllumajandustoodetega kauplemine toiduainete mitmeastmelises väärtusahelas ELis 40 miljonit kvalifikatsiooni nõudvat töökohta, mida kriis mõjutab vähem kui teiste sektorite töökohti.

| 1.6. | ELi kahepoolsed vabakaubanduslepingud võivad anda olulise panuse mittetariifsete kaubandustõkete kaotamisse. Seejuures jäävad mõlemal poolel alles teatud eeskirjad, mille üle läbirääkimisi ei peeta. Seetõttu tuleb nendes valdkondades kasutada eeskirju kaubanduse lihtsustamiseks väljaspool ühtlustamise raamistikku. |
| --- | --- |

1.6.

ELi kahepoolsed vabakaubanduslepingud võivad anda olulise panuse mittetariifsete kaubandustõkete kaotamisse. Seejuures jäävad mõlemal poolel alles teatud eeskirjad, mille üle läbirääkimisi ei peeta. Seetõttu tuleb nendes valdkondades kasutada eeskirju kaubanduse lihtsustamiseks väljaspool ühtlustamise raamistikku.

| 1.7. | VKEd etendavad olulist rolli põllumajandustoodetega kauplemisel ELis. Rahvusvahelises keskkonnas sõltuvad nad eelkõige jätkusuutlikust haldusabist turgude arendamisel kolmandates riikides. Abi peaksid pakkuma ELi vastavad teenistused. |
| --- | --- |

1.7.

VKEd etendavad olulist rolli põllumajandustoodetega kauplemisel ELis. Rahvusvahelises keskkonnas sõltuvad nad eelkõige jätkusuutlikust haldusabist turgude arendamisel kolmandates riikides. Abi peaksid pakkuma ELi vastavad teenistused.

| 1.8. | Komitee tervitab arenguriikidega sõlmitud partnerluslepingute edasist laiendamist, mille alusel arenevad avatud ja õiglase kaubanduse positiivsed mõjud, tulles kasuks kõnealustele riikidele. Nende lepingute eesmärk peaks seisnema selles, et toetada teataval määral kõnealuste riikide isemajandamist põllumajandustoodetega. Põllumajandustoodetega kauplemine võib täita täiendavat rolli kohalikus tootmises. |
| --- | --- |

1.8.

Komitee tervitab arenguriikidega sõlmitud partnerluslepingute edasist laiendamist, mille alusel arenevad avatud ja õiglase kaubanduse positiivsed mõjud, tulles kasuks kõnealustele riikidele. Nende lepingute eesmärk peaks seisnema selles, et toetada teataval määral kõnealuste riikide isemajandamist põllumajandustoodetega. Põllumajandustoodetega kauplemine võib täita täiendavat rolli kohalikus tootmises.

2.   Taustteave

| 2.1. | Põllumajandustoodete ja töödeldud toiduainetega kauplemine on ajalooliselt alati olnud erilise tähtsusega. 20. sajandil, mida on mõjutanud kaks maailmasõda, domineerisid rahvusvahelises põllumajandustoodetega kauplemises kaua väga ettekirjutavad eeskirjad. Isegi pärast Teist maailmasõda sõlmitud üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes (GATT) oli põllumajandustoodetega kauplemine veel eriolukorras, vastavalt millele jäeti see välja kaubanduse liberaliseerimise alt. Alles GATTi Uruguay voorus 1993. aastal sõlmitud lepinguga kaasati põllumajandustoodetega kauplemine tugevamini GATTi eeskirjadesse. Omamaiste toetuste vähendamine, tollimaksude kaotamine ja eksporditoetuste vähendamine olid kohustused, mis EL tookord võttis. Selle tagajärjel on põllumajandustoodetega kauplemine ELis pärast tariifsete imporditõkete ja eksporditoetuste vähendamist nüüdseks vaatamata mõnele erandile vägagi liberaliseeritud. Kuid rahvusvaheline põllumajandustoodetega kauplemine on ikka veel suhteliselt tugevasti reguleeritud, eelkõige mittetariifsete standarditega. |
| --- | --- |

2.1.

Põllumajandustoodete ja töödeldud toiduainetega kauplemine on ajalooliselt alati olnud erilise tähtsusega. 20. sajandil, mida on mõjutanud kaks maailmasõda, domineerisid rahvusvahelises põllumajandustoodetega kauplemises kaua väga ettekirjutavad eeskirjad. Isegi pärast Teist maailmasõda sõlmitud üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes (GATT) oli põllumajandustoodetega kauplemine veel eriolukorras, vastavalt millele jäeti see välja kaubanduse liberaliseerimise alt. Alles GATTi Uruguay voorus 1993. aastal sõlmitud lepinguga kaasati põllumajandustoodetega kauplemine tugevamini GATTi eeskirjadesse. Omamaiste toetuste vähendamine, tollimaksude kaotamine ja eksporditoetuste vähendamine olid kohustused, mis EL tookord võttis. Selle tagajärjel on põllumajandustoodetega kauplemine ELis pärast tariifsete imporditõkete ja eksporditoetuste vähendamist nüüdseks vaatamata mõnele erandile vägagi liberaliseeritud. Kuid rahvusvaheline põllumajandustoodetega kauplemine on ikka veel suhteliselt tugevasti reguleeritud, eelkõige mittetariifsete standarditega.

| 2.2. | Komitee on üldiste kaubandusküsimuste kohta mitmel korral oma seisukohti väljendanud (1). Seejuures on komitee rõhutanud kaubanduse tähendust pideva majanduskasvu ja seega sotsiaalse turumajanduse eduka arengu jaoks. Komitee on alati pooldanud avatud ja õiglast kaubandust. Järeldusena leitakse, et ainult nii toob turgude globaliseerumise ja rahvusvahelistumise jätkuv protsess maailma riikidele hüved ja võimalused vastavalt nende majanduslikule potentsiaalile. |
| --- | --- |

2.2.

Komitee on üldiste kaubandusküsimuste kohta mitmel korral oma seisukohti väljendanud (1). Seejuures on komitee rõhutanud kaubanduse tähendust pideva majanduskasvu ja seega sotsiaalse turumajanduse eduka arengu jaoks. Komitee on alati pooldanud avatud ja õiglast kaubandust. Järeldusena leitakse, et ainult nii toob turgude globaliseerumise ja rahvusvahelistumise jätkuv protsess maailma riikidele hüved ja võimalused vastavalt nende majanduslikule potentsiaalile.

| 2.3. | Komitee on oma senistes kaubandusküsimusi käsitlevates arvamustes alati võtnud arvesse ka arenguriikide vajadusi ja pööranud neile suurt tähelepanu. Komitee on alati pooldanud seda, et kaubandus ja kaubanduspoliitika peavad globaliseeruvas maailmas andma panuse erineval arengutasemel olevate riikide majanduskasvu ja arengusse. |
| --- | --- |

2.3.

Komitee on oma senistes kaubandusküsimusi käsitlevates arvamustes alati võtnud arvesse ka arenguriikide vajadusi ja pööranud neile suurt tähelepanu. Komitee on alati pooldanud seda, et kaubandus ja kaubanduspoliitika peavad globaliseeruvas maailmas andma panuse erineval arengutasemel olevate riikide majanduskasvu ja arengusse.

| 2.4. | Erilises pingeväljas toimub arutelu põllumajandustoodetega kauplemise rolli üle. Viimastel aastatel on kogu maailmas positiivselt arenenud maksejõuline nõudlus põllumajandustoodete ja toiduainete järele, nt tärkava turumajandusega riikides, kus suureneb rahvastik ja tõusevad sissetulekud. Põllumajandustoodetega kauplemine ei suutnud siiski tagada igasuguse toidupuuduse lõppemist. Eelkõige seoses ostujõu puudumisega kannatavad kogu maailmas ca 800 miljonit inimest nälga. |
| --- | --- |

2.4.

Erilises pingeväljas toimub arutelu põllumajandustoodetega kauplemise rolli üle. Viimastel aastatel on kogu maailmas positiivselt arenenud maksejõuline nõudlus põllumajandustoodete ja toiduainete järele, nt tärkava turumajandusega riikides, kus suureneb rahvastik ja tõusevad sissetulekud. Põllumajandustoodetega kauplemine ei suutnud siiski tagada igasuguse toidupuuduse lõppemist. Eelkõige seoses ostujõu puudumisega kannatavad kogu maailmas ca 800 miljonit inimest nälga.

| 2.5. | Käesoleva arvamusega soovib komitee leida võimalusi, mida kasvav põllumajandustoodete maailmakaubandus pakub ELi põllumajandusele ja põllumajanduslikule tootmisele. Seejuures ei tohi tähelepanuta jätta vastutust, mida ka EL peab võtma arenguriikide suhtes. |
| --- | --- |

2.5.

Käesoleva arvamusega soovib komitee leida võimalusi, mida kasvav põllumajandustoodete maailmakaubandus pakub ELi põllumajandusele ja põllumajanduslikule tootmisele. Seejuures ei tohi tähelepanuta jätta vastutust, mida ka EL peab võtma arenguriikide suhtes.

3.   Põllumajandustoodetega kauplemine ELis makromajanduslikus kontekstis

Põllumajandustoodetega kauplemise olulisus ELi väliskaubanduse jaoks

| 3.1. | ELi põllumajandustoodete eksport oli 2014. aastal umbes 125 miljardit eurot, moodustades 7 % ELi koguekspordist. Nii 2,2 % suurune kasv eelmise aastaga võrreldes kui ka 8 % suurune muutus ajavahemikus 2005–2014 näitavad, et põllumajandustoodete ekspordi dünaamika on oluliselt suurem kui ekspordi kogumahu oma, mis 2014. aastal võrreldes 2013. aastaga isegi 2 % võrra langes (5,5 % iga-aastane kasv aastatel 2005–2014).
  Olukord on sarnane põllumajandustoodete impordi puhul, mis ulatus 2014. aastal 104 miljardi euroni ja moodustas 6,2 % ELi impordimahust (vt lisast tabelid A-1 kuni A-3). |
| --- | --- |

3.1.

ELi põllumajandustoodete eksport oli 2014. aastal umbes 125 miljardit eurot, moodustades 7 % ELi koguekspordist. Nii 2,2 % suurune kasv eelmise aastaga võrreldes kui ka 8 % suurune muutus ajavahemikus 2005–2014 näitavad, et põllumajandustoodete ekspordi dünaamika on oluliselt suurem kui ekspordi kogumahu oma, mis 2014. aastal võrreldes 2013. aastaga isegi 2 % võrra langes (5,5 % iga-aastane kasv aastatel 2005–2014).

Olukord on sarnane põllumajandustoodete impordi puhul, mis ulatus 2014. aastal 104 miljardi euroni ja moodustas 6,2 % ELi impordimahust (vt lisast tabelid A-1 kuni A-3).

| 3.2. | ELi põllumajandustoodete eksport on ELi väliskaubanduse stabiilne sammas. Võrreldes teiste sektoritega asub see masinate, keemiatoodete ja ravimite järel neljandal kohal. Kaubanduse varasema liberaliseerimise käigus on EL arenenud netoimportijast netoeksportijaks ja saavutanud alates 2010. aastast positiivse saldo põllumajandustoodetega kauplemise bilansis, mis 2014. aastal moodustas ca 21 miljardit eurot. |
| --- | --- |

3.2.

ELi põllumajandustoodete eksport on ELi väliskaubanduse stabiilne sammas. Võrreldes teiste sektoritega asub see masinate, keemiatoodete ja ravimite järel neljandal kohal. Kaubanduse varasema liberaliseerimise käigus on EL arenenud netoimportijast netoeksportijaks ja saavutanud alates 2010. aastast positiivse saldo põllumajandustoodetega kauplemise bilansis, mis 2014. aastal moodustas ca 21 miljardit eurot.

Põllumajandustoodetega kauplemise struktuur. Olulisus väärtuse loomise, tööhõive ja maapiirkondade jaoks

| 3.3. | Käesoleva omaalgatusliku arvamuse jaoks on erilise tähtsusega asjaolu, et põllumajandustoodetega kauplemise osa kogu ELi väliskaubanduses oli 2014. aastal oluliselt suurem (7 %) kui kogu põllumajandus- ja toiduainetööstuse osa SKPs. Viimane on ELis 3,5 %. |
| --- | --- |

3.3.

Käesoleva omaalgatusliku arvamuse jaoks on erilise tähtsusega asjaolu, et põllumajandustoodetega kauplemise osa kogu ELi väliskaubanduses oli 2014. aastal oluliselt suurem (7 %) kui kogu põllumajandus- ja toiduainetööstuse osa SKPs. Viimane on ELis 3,5 %.

| 3.4. | See märgatav erinevus sektori makromajandusliku tähtsuse ja põllumajandustoodetega kauplemise tähtsuse vahel väliskaubanduse jaoks rõhutab selle viimastel aastatel suurenevat tähendust. Põllumajandus- ja toiduainetööstuse kasv tuleneb üha enam ekspordist. |
| --- | --- |

3.4.

See märgatav erinevus sektori makromajandusliku tähtsuse ja põllumajandustoodetega kauplemise tähtsuse vahel väliskaubanduse jaoks rõhutab selle viimastel aastatel suurenevat tähendust. Põllumajandus- ja toiduainetööstuse kasv tuleneb üha enam ekspordist.

| 3.5. | Toiduainete väärtusahela makromajanduslik tähtsus.






  — | Põllumajandustoodetega kauplemine ELis ei ole – nagu avalikkuses sageli arvatakse – üksnes põllumajanduse küsimus. Juba enam kui neljandik põllumajandustootjate tulust põhineb praegu põllumajandustoodete ekspordil. See on juba täna ja tulevikus kasvavalt majanduse alustalade säilitamise oluline tugi ELi maapiirkondades, mis seisavad silmitsi linnastumisest ja demograafilistest muutustest tingitud probleemidega. |
| --- | --- | --- |

3.5.

Toiduainete väärtusahela makromajanduslik tähtsus.

—

Põllumajandustoodetega kauplemine ELis ei ole – nagu avalikkuses sageli arvatakse – üksnes põllumajanduse küsimus. Juba enam kui neljandik põllumajandustootjate tulust põhineb praegu põllumajandustoodete ekspordil. See on juba täna ja tulevikus kasvavalt majanduse alustalade säilitamise oluline tugi ELi maapiirkondades, mis seisavad silmitsi linnastumisest ja demograafilistest muutustest tingitud probleemidega.

| — | Põllumajandustoodete eksport koosneb kahe kolmandiku ulatuses valmistoodetest, mis on saadud toorainetest mitmesuguste töötlemisprotsesside teel ja mis läbinud mitmesugused väärtuse loomise protsessid. Need on mitmeastmelise, võimsa ja rahvusvaheliselt väga konkurentsivõimelise väärtusahela koosmõju tulemus. Väärtusahel ulatub põllumajanduse sisenditest kuni põllumajandustootjate ja toiduainetööstuse ning kaubandusettevõtjateni. Kokku töötab sellesse väärtusahelasse kuuluvates ettevõtetes ELis umbes 40 miljonit inimest. Majandustsüklist lähtuvalt on need suhteliselt stabiilsed ja kriisist vähem mõjutatavad töökohad muudes sektorites. |
| --- | --- |

—

Põllumajandustoodete eksport koosneb kahe kolmandiku ulatuses valmistoodetest, mis on saadud toorainetest mitmesuguste töötlemisprotsesside teel ja mis läbinud mitmesugused väärtuse loomise protsessid. Need on mitmeastmelise, võimsa ja rahvusvaheliselt väga konkurentsivõimelise väärtusahela koosmõju tulemus. Väärtusahel ulatub põllumajanduse sisenditest kuni põllumajandustootjate ja toiduainetööstuse ning kaubandusettevõtjateni. Kokku töötab sellesse väärtusahelasse kuuluvates ettevõtetes ELis umbes 40 miljonit inimest. Majandustsüklist lähtuvalt on need suhteliselt stabiilsed ja kriisist vähem mõjutatavad töökohad muudes sektorites.

Põllumajandustoodetega kauplemine ELi siseturul

| 3.6. | Käesoleva arvamuse keskmes on ELi põllumajandustoodetega kauplemine kolmandate riikidega. Kiire pilk heidetakse ka ühendusesisesele põllumajandustoodetega kauplemisele. ELi sisekaubandusel on liikmesriikide jaoks jätkuvalt oluliselt suurem tähtsus kui ELi väliskaubandusel. 2014. aastal läks peaaegu 73 % kõigi liikmesriikide põllumajandustoodete ekspordist teistesse ELi riikidesse. Seega on ühisturg aidanud kaasa kaubanduse intensiivistumisele ja seeläbi heaolu tõusule ELis. See, mis kehtib ühendusesisesele kaubandusele, on liberaliseeritud rahvusvahelises keskkonnas ülekantav ka kaubandusele kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

3.6.

Käesoleva arvamuse keskmes on ELi põllumajandustoodetega kauplemine kolmandate riikidega. Kiire pilk heidetakse ka ühendusesisesele põllumajandustoodetega kauplemisele. ELi sisekaubandusel on liikmesriikide jaoks jätkuvalt oluliselt suurem tähtsus kui ELi väliskaubandusel. 2014. aastal läks peaaegu 73 % kõigi liikmesriikide põllumajandustoodete ekspordist teistesse ELi riikidesse. Seega on ühisturg aidanud kaasa kaubanduse intensiivistumisele ja seeläbi heaolu tõusule ELis. See, mis kehtib ühendusesisesele kaubandusele, on liberaliseeritud rahvusvahelises keskkonnas ülekantav ka kaubandusele kolmandate riikidega.

ELi positsioon põllumajandustoodete maailmakaubanduses

| 3.7. | EL on alates 2013. aastast olnud põllumajandustoodete maailmakaubanduses esikohal ning ta on viimaste aastakümnete jooksul märkimisväärselt panustanud oma positiivsesse arengusse. Alates 2000. aastast suureneb ELi eksport kolmandatesse riikidesse ligikaudu 8 % aastas. Kuid ELi põllumajandustoodete ekspordi positiivse kasvu taustal suutsid teised riigid oma eksporti veelgi enam suurendada. ELi osa põllumajandustoodete maailmakaubanduses vähenes peaaegu 13 %-lt 2000. aastal 10,3 %-le 2012. aastal (vt lisa tabel A-4). |
| --- | --- |

3.7.

EL on alates 2013. aastast olnud põllumajandustoodete maailmakaubanduses esikohal ning ta on viimaste aastakümnete jooksul märkimisväärselt panustanud oma positiivsesse arengusse. Alates 2000. aastast suureneb ELi eksport kolmandatesse riikidesse ligikaudu 8 % aastas. Kuid ELi põllumajandustoodete ekspordi positiivse kasvu taustal suutsid teised riigid oma eksporti veelgi enam suurendada. ELi osa põllumajandustoodete maailmakaubanduses vähenes peaaegu 13 %-lt 2000. aastal 10,3 %-le 2012. aastal (vt lisa tabel A-4).

4.   ELi põllumajandustoodetega kauplemise arengu raamtingimused. Ühise põllumajanduspoliitika välismõõde

| 4.1. | Minevikus oli Euroopa Liit rahvusvahelise kriitika all oma põllumajandustoodete ekspordi tõttu, näiteks GATTi/WTO läbirääkimisvoorudes. See olukord on alates aastatuhande vahetusest põhjalikult muutunud. |
| --- | --- |

4.1.

Minevikus oli Euroopa Liit rahvusvahelise kriitika all oma põllumajandustoodete ekspordi tõttu, näiteks GATTi/WTO läbirääkimisvoorudes. See olukord on alates aastatuhande vahetusest põhjalikult muutunud.

| 4.2. | ELi turukorralduslikke hindu on ühise põllumajanduspoliitika paljude reformide käigus oluliselt vähendatud. ELi turuhinnad määravad ülemaailmsed pakkumise ja nõudluse muutused ning need hinnad kalduvad seetõttu järgima maailmaturuhindu. Ühine turukorraldus pakub ELi põllumajandusele veel vaid turvavõrku, mis aitaks ulatusliku rahvusvahelise hinnalanguse korral. Eksporditoetused, mis 1992. aastal ulatusid veel 3 miljardi euroni, on kaotanud nüüdseks oma tähenduse. |
| --- | --- |

4.2.

ELi turukorralduslikke hindu on ühise põllumajanduspoliitika paljude reformide käigus oluliselt vähendatud. ELi turuhinnad määravad ülemaailmsed pakkumise ja nõudluse muutused ning need hinnad kalduvad seetõttu järgima maailmaturuhindu. Ühine turukorraldus pakub ELi põllumajandusele veel vaid turvavõrku, mis aitaks ulatusliku rahvusvahelise hinnalanguse korral. Eksporditoetused, mis 1992. aastal ulatusid veel 3 miljardi euroni, on kaotanud nüüdseks oma tähenduse.

| 4.3. | ELil kui maailma suurimal põllumajandustoodete eksportijal USA, Brasiilia, Hiina ja Kanada ees ning maailma suurimal põllumajandustoodete importijal USA, Hiina, Jaapani ja Venemaa ees on kahekordne ja suurenev vastutus ülemaailmsete toitumistingimuste ning toiduga kindlustatuse eest. Arvestades seda vastutust, tuleb ühise põllumajanduspoliitika välismõõdet oluliselt tugevdada ja nihutada see ettepoole kõnealuse poliitika prioriteetide nimekirjas. |
| --- | --- |

4.3.

ELil kui maailma suurimal põllumajandustoodete eksportijal USA, Brasiilia, Hiina ja Kanada ees ning maailma suurimal põllumajandustoodete importijal USA, Hiina, Jaapani ja Venemaa ees on kahekordne ja suurenev vastutus ülemaailmsete toitumistingimuste ning toiduga kindlustatuse eest. Arvestades seda vastutust, tuleb ühise põllumajanduspoliitika välismõõdet oluliselt tugevdada ja nihutada see ettepoole kõnealuse poliitika prioriteetide nimekirjas.

| 4.4. | Komitee märgib, et ühise põllumajanduspoliitika ja arengupoliitika vahelises sidususes on juba saavutatud suuri edusamme. Põllumajandustoodete eksport toimub ilma toetusteta ja ei esine turumoonutusi; impordi poolel on EL nüüdseks üks avatumaid turge, eriti arenguriikide jaoks. Import 48st vähim arenenud riigist moodustas ajavahemikul 2011–2013 keskmiselt napilt 3 % ELi põllumajandustoodete impordist; see summa oli neli korda nii palju kui Kanada, USA, Austraalia ja Uus-Meremaa importisid kokku nendest riikidest. |
| --- | --- |

4.4.

Komitee märgib, et ühise põllumajanduspoliitika ja arengupoliitika vahelises sidususes on juba saavutatud suuri edusamme. Põllumajandustoodete eksport toimub ilma toetusteta ja ei esine turumoonutusi; impordi poolel on EL nüüdseks üks avatumaid turge, eriti arenguriikide jaoks. Import 48st vähim arenenud riigist moodustas ajavahemikul 2011–2013 keskmiselt napilt 3 % ELi põllumajandustoodete impordist; see summa oli neli korda nii palju kui Kanada, USA, Austraalia ja Uus-Meremaa importisid kokku nendest riikidest.

5.   Põllumajandustoodetega kauplemine ja toiduga kindlustatus

Kaubanduse mõju toiduga kindlustatusele ja arengule

| 5.1. | Maailmas, kus paljudes riikides, eelkõige Aafrikas ja Aasias, on ikka veel lahendamata enam kui 800 miljoni inimese näljaprobleem, peab toitumise parandamine nii kvantitatiivses kui ka kvalitatiivses mõttes olema põllumajandus- ja kaubanduspoliitika üks prioriteetsemaid valdkondi. |
| --- | --- |

5.1.

Maailmas, kus paljudes riikides, eelkõige Aafrikas ja Aasias, on ikka veel lahendamata enam kui 800 miljoni inimese näljaprobleem, peab toitumise parandamine nii kvantitatiivses kui ka kvalitatiivses mõttes olema põllumajandus- ja kaubanduspoliitika üks prioriteetsemaid valdkondi.

| 5.2. | Neid probleeme arvestades on põllumajandustoodetega kauplemine oma erilise vastutuse tõttu toiduga kindlustatuse eest sageli kodanikuühiskonnas vastuoluliste vaidluste teemaks. See on tingitud ka sellest, et põllumajandustoodetega kauplemisel võib olla väga erinev mõju, mis võib kaasa aidata toidunappuse kõrvaldamisele, kuid põhjustada ka soovimatuid sõltuvusi. |
| --- | --- |

5.2.

Neid probleeme arvestades on põllumajandustoodetega kauplemine oma erilise vastutuse tõttu toiduga kindlustatuse eest sageli kodanikuühiskonnas vastuoluliste vaidluste teemaks. See on tingitud ka sellest, et põllumajandustoodetega kauplemisel võib olla väga erinev mõju, mis võib kaasa aidata toidunappuse kõrvaldamisele, kuid põhjustada ka soovimatuid sõltuvusi.

| 5.3. | Seetõttu on komiteel põhjust uurida lähemalt põllumajandustoodetega kauplemise saavutusi, aga ka põllumajandustoodetega kauplemisele esitatavaid nõudeid. Proovikivideks on globaliseerumine, ELi põllumajandusturu liberaliseerimine, kasvav põllumajandustoodete maailmakaubandus, maailma rahvastiku kasv, toitumisharjumuste muutumine ja nõudluse muutused majanduskasvu tagajärjel. |
| --- | --- |

5.3.

Seetõttu on komiteel põhjust uurida lähemalt põllumajandustoodetega kauplemise saavutusi, aga ka põllumajandustoodetega kauplemisele esitatavaid nõudeid. Proovikivideks on globaliseerumine, ELi põllumajandusturu liberaliseerimine, kasvav põllumajandustoodete maailmakaubandus, maailma rahvastiku kasv, toitumisharjumuste muutumine ja nõudluse muutused majanduskasvu tagajärjel.

Toiduga kindlustatus ja isemajandamine

| 5.4. | Toiduga kindlustatuse tagamisel on just väga vaeste riikide puhul soovitav saavutada põllumajandustoodetega isemajandamine teatud tasemel. Iga riigi või piirkonna täielik isemajandamine ei tohiks siiski olla ainus eesmärk. Isegi riigis, kus isemajandamine on üle 100 %, ei ole tagatud, et sealsel rahvastikul on piisav varustatus ja piisav juurdepääs toidule. Võib märgata, et ka põllumajanduse ülejääkidega riikides kannatavad paljud inimesed alatoitluse ja alatoitumise käes. |
| --- | --- |

5.4.

Toiduga kindlustatuse tagamisel on just väga vaeste riikide puhul soovitav saavutada põllumajandustoodetega isemajandamine teatud tasemel. Iga riigi või piirkonna täielik isemajandamine ei tohiks siiski olla ainus eesmärk. Isegi riigis, kus isemajandamine on üle 100 %, ei ole tagatud, et sealsel rahvastikul on piisav varustatus ja piisav juurdepääs toidule. Võib märgata, et ka põllumajanduse ülejääkidega riikides kannatavad paljud inimesed alatoitluse ja alatoitumise käes.

| 5.5. | Alatoitumist tuleb näha, mõista ja lahendada pigem vaesus- kui varustusprobleemina. Toiduga kindlustatuse tagamine peab kaasnema pigem sissetulekute loomisega, vähem määrav(ad) on isemajandamise ja/või kaubanduse olukord. Väga vaestes riikides elab suur osa rahvastikust ikka veel elatuspõllumajandusest ning neil on harva muid sissetulekuid. Seetõttu tuleb toiduga kindlustatuse parandamisel lisaks sissetulekute loomisele ja kohasele tulujaotusele keskenduda eelkõige sellistele kriteeriumidele nagu kättesaadavus, taskukohasus, juurdepääs toiduainetele ja juurdepääsu stabiilsus. |
| --- | --- |

5.5.

Alatoitumist tuleb näha, mõista ja lahendada pigem vaesus- kui varustusprobleemina. Toiduga kindlustatuse tagamine peab kaasnema pigem sissetulekute loomisega, vähem määrav(ad) on isemajandamise ja/või kaubanduse olukord. Väga vaestes riikides elab suur osa rahvastikust ikka veel elatuspõllumajandusest ning neil on harva muid sissetulekuid. Seetõttu tuleb toiduga kindlustatuse parandamisel lisaks sissetulekute loomisele ja kohasele tulujaotusele keskenduda eelkõige sellistele kriteeriumidele nagu kättesaadavus, taskukohasus, juurdepääs toiduainetele ja juurdepääsu stabiilsus.

| 5.6. | Põllumajandustoodetega kauplemine võib sissetulekute kasvule kaasa aidata nii ekspordi poolel (sissetulekute ja töökohtade loomine) kui ka impordi poolel (odavamate toiduainete ostmine rahvusvahelistelt turgudelt ja teiste kaupade eksport). See strateegia eeldab siiski põllumajandus- ja tööstustoodete pääsu rahvusvahelistele turgudele. |
| --- | --- |

5.6.

Põllumajandustoodetega kauplemine võib sissetulekute kasvule kaasa aidata nii ekspordi poolel (sissetulekute ja töökohtade loomine) kui ka impordi poolel (odavamate toiduainete ostmine rahvusvahelistelt turgudelt ja teiste kaupade eksport). See strateegia eeldab siiski põllumajandus- ja tööstustoodete pääsu rahvusvahelistele turgudele.

6.   Probleemid ja väljakutsed

Põllumajandustoodetega kauplemine aitab kaasa koguste ja hindade kõikuvuse piiramisele

| 6.1. | Põllumajandustootmise eripära võrreldes tööstusliku tootmisega on looduse mõjudega arvestamine. Tootmine ja pakkumine sõltuvad muutujatest, mis on raskesti ennustatavad või kontrollitavad. See puudutab ilma ning taime- ja loomahaigusi. Ülemaailmsed kliimamuutused avaldavad looduslike tegurite prognoosimatusele tugevdavat mõju. Need tabavad teisi maailmajagusid ja riike palju rängemalt kui ELi. |
| --- | --- |

6.1.

Põllumajandustootmise eripära võrreldes tööstusliku tootmisega on looduse mõjudega arvestamine. Tootmine ja pakkumine sõltuvad muutujatest, mis on raskesti ennustatavad või kontrollitavad. See puudutab ilma ning taime- ja loomahaigusi. Ülemaailmsed kliimamuutused avaldavad looduslike tegurite prognoosimatusele tugevdavat mõju. Need tabavad teisi maailmajagusid ja riike palju rängemalt kui ELi.

| 6.2. | ELi jaoks tähendab see seda, et ta hakkab pärast oma põllumajandusturgude ulatuslikku avamist maailma põllumajandusturgude koguste ja hindade kõikumiste mõju oluliselt tugevamini tundma. Samas kasvab ELi võrdlemisi soodsate ja stabiilsete tootmistingimuste tõttu vastutus seoses maailma toiduga kindlustatusega. |
| --- | --- |

6.2.

ELi jaoks tähendab see seda, et ta hakkab pärast oma põllumajandusturgude ulatuslikku avamist maailma põllumajandusturgude koguste ja hindade kõikumiste mõju oluliselt tugevamini tundma. Samas kasvab ELi võrdlemisi soodsate ja stabiilsete tootmistingimuste tõttu vastutus seoses maailma toiduga kindlustatusega.

| 6.3. | Põllumajandustoodetega kauplemine on suurema volatiilsuse probleemi lahendamise üks osa, mitte probleemi põhjus. Ülemaailmne põllumajandustoodetega kauplemine võimaldab koguste kõikumiste tasakaalustamist ning annab sellega panuse hinnakõikumiste piiramisse. Kogemus on näidanud, et üksikute riikide eraldiseisvad turusekkumised, näiteks ekspordikeelud, -maksud või impordipiirangud, pigem võimendavad kui leevendavad probleemi. |
| --- | --- |

6.3.

Põllumajandustoodetega kauplemine on suurema volatiilsuse probleemi lahendamise üks osa, mitte probleemi põhjus. Ülemaailmne põllumajandustoodetega kauplemine võimaldab koguste kõikumiste tasakaalustamist ning annab sellega panuse hinnakõikumiste piiramisse. Kogemus on näidanud, et üksikute riikide eraldiseisvad turusekkumised, näiteks ekspordikeelud, -maksud või impordipiirangud, pigem võimendavad kui leevendavad probleemi.

Geopoliitilised mõjud

| 6.4. | Mõnikord tekitavad üldised poliitilised arengud, nt Venemaa impordikeeld alates 2014. aasta augustist, häirivat mõju põllumajandustoodetega kauplemisele, nagu koges EL 2014. ja 2015. aastal. Sellised geopoliitilised mõjud võivad põllumajandus- ja toiduainetööstusele tekitada märkimisväärseid turuhäireid, kadusid ja muud majanduslikku kahju. Põllumajandustoodetega kauplemine muutub seeläbi poliitmängude mängukanniks. Sellises olukorras vajavad põllumajandustootjad ja ettevõtjad poliitilist toetust, et kompenseerida selliste kaubandussuhete varjukülgi. |
| --- | --- |

6.4.

Mõnikord tekitavad üldised poliitilised arengud, nt Venemaa impordikeeld alates 2014. aasta augustist, häirivat mõju põllumajandustoodetega kauplemisele, nagu koges EL 2014. ja 2015. aastal. Sellised geopoliitilised mõjud võivad põllumajandus- ja toiduainetööstusele tekitada märkimisväärseid turuhäireid, kadusid ja muud majanduslikku kahju. Põllumajandustoodetega kauplemine muutub seeläbi poliitmängude mängukanniks. Sellises olukorras vajavad põllumajandustootjad ja ettevõtjad poliitilist toetust, et kompenseerida selliste kaubandussuhete varjukülgi.

Muud suundumused ja nõuded ELi põllumajandustoodetega kauplemise juhtimiseks

| 6.5. | Arvestades põllumajandustoodetega kauplemise tohutult kasvavat tähtsust maailmas ja ELis, tuleb komitee arvates oluliselt tugevdada ühise põllumajanduspoliitika välismõõdet. Seda on võimalik saavutada mitmel viisil. |
| --- | --- |

6.5.

Arvestades põllumajandustoodetega kauplemise tohutult kasvavat tähtsust maailmas ja ELis, tuleb komitee arvates oluliselt tugevdada ühise põllumajanduspoliitika välismõõdet. Seda on võimalik saavutada mitmel viisil.

| 6.5.1. | Ülemaailmse põllumajandustoodetega kauplemise jätkuv reguleerimine tuleneb eelkõige erinevatest meetoditest tarbija- ja tervisekaitse tagamiseks eri riikides. ELi institutsioone, eriti komisjoni, kutsutakse üles ergutama riike, kus esinevad sellised tehniliselt regulatiivsed kaubandustõkked, avama kiiresti turud ning vajadusel astuma vastavatesse läbirääkimistesse. |
| --- | --- |

6.5.1.

Ülemaailmse põllumajandustoodetega kauplemise jätkuv reguleerimine tuleneb eelkõige erinevatest meetoditest tarbija- ja tervisekaitse tagamiseks eri riikides. ELi institutsioone, eriti komisjoni, kutsutakse üles ergutama riike, kus esinevad sellised tehniliselt regulatiivsed kaubandustõkked, avama kiiresti turud ning vajadusel astuma vastavatesse läbirääkimistesse.

| 6.5.2. | Komitee arvates on hädavajalik, et komisjon võtaks nendes küsimustes selgelt ja arusaadavalt vastutuse kogu ELi eest. Ainult nii saab ELi seisukohti tõhusalt ja kindlalt kaubanduspartnerite ees läbi suruda. Samas on liikmesriikidevahelisele õiglasele konkurentsile kahjulik, kui kokkulepped kolmandate riikidega on erinevad. Kui liikmesriigid on kehtestanud piirkondade- või riikidepõhiseid piiranguid, peaksid nad põhjendatud juhtude kohta kehtestama erieeskirjad. |
| --- | --- |

6.5.2.

Komitee arvates on hädavajalik, et komisjon võtaks nendes küsimustes selgelt ja arusaadavalt vastutuse kogu ELi eest. Ainult nii saab ELi seisukohti tõhusalt ja kindlalt kaubanduspartnerite ees läbi suruda. Samas on liikmesriikidevahelisele õiglasele konkurentsile kahjulik, kui kokkulepped kolmandate riikidega on erinevad. Kui liikmesriigid on kehtestanud piirkondade- või riikidepõhiseid piiranguid, peaksid nad põhjendatud juhtude kohta kehtestama erieeskirjad.

| 6.5.3. | Komitee pooldab seda, et EL võtab üha enam avatud ja ülemaailmse konkurentsiga põllumajandusturgudel kõik tõhusad meetmed, et tugevdada ELi põllumajanduse, põllumajandus- ja toiduainetööstuse rahvusvahelist konkurentsivõimet ja jätkuvalt edendada põllumajandustoodetega kauplemist. Uue komisjoni välja kuulutatud eesmärk vähendada bürokraatiat näitab õigesse suunda. Samal ajal tuleks tähelepanu pöörata haldusstruktuuride tõhustamisele. |
| --- | --- |

6.5.3.

Komitee pooldab seda, et EL võtab üha enam avatud ja ülemaailmse konkurentsiga põllumajandusturgudel kõik tõhusad meetmed, et tugevdada ELi põllumajanduse, põllumajandus- ja toiduainetööstuse rahvusvahelist konkurentsivõimet ja jätkuvalt edendada põllumajandustoodetega kauplemist. Uue komisjoni välja kuulutatud eesmärk vähendada bürokraatiat näitab õigesse suunda. Samal ajal tuleks tähelepanu pöörata haldusstruktuuride tõhustamisele.

| 6.5.4. | Impordi puhul liitu peaksid ELi standardid olema sertifikaatide aluseks. Mis puudutab tootmistingimusi ja muid eeskirju, tuleks impordi suhtes tagada miinimumnõuded, mis võtavad mõistlikult arvesse ELi olukorda ja ei kahjusta kohalike ettevõtete konkurentsi. |
| --- | --- |

6.5.4.

Impordi puhul liitu peaksid ELi standardid olema sertifikaatide aluseks. Mis puudutab tootmistingimusi ja muid eeskirju, tuleks impordi suhtes tagada miinimumnõuded, mis võtavad mõistlikult arvesse ELi olukorda ja ei kahjusta kohalike ettevõtete konkurentsi.

| 6.5.5. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et ELi väga liberaliseeritud turgudel on põllumajandustoodetega kauplemise edulugu saavutatud suures osas tänu VKEdele. Komitee kutsub komisjoni üles intensiivistama haldusabi sisenemisel rahvusvahelistele põllumajandusturgudele, nagu kolmandad riigid seda juba praegu teevad. Näiteks peavad VKEd oma plaanides toetuma usaldusväärsele turuteabele. |
| --- | --- |

6.5.5.

Komitee juhib tähelepanu sellele, et ELi väga liberaliseeritud turgudel on põllumajandustoodetega kauplemise edulugu saavutatud suures osas tänu VKEdele. Komitee kutsub komisjoni üles intensiivistama haldusabi sisenemisel rahvusvahelistele põllumajandusturgudele, nagu kolmandad riigid seda juba praegu teevad. Näiteks peavad VKEd oma plaanides toetuma usaldusväärsele turuteabele.

| 6.6. | Maailmaturud nõuavad üleilmset turu läbipaistvust. Siia kuuluvad põhjendatud prognoosid ja teave koguste, hindade, vahetuskursside, ilma, haiguste jne arengu kohta. Komitee tervitab asjaolu, et EL võtab aktiivselt osa AMISe loomisest FAO juures. Siiski peaksid need jõupingutused olema suunatud sellele, et teave, mida AMISe raames töödeldakse, tehakse kättesaadavaks eelkõige turul tegutsevatele ettevõtjatele, et nad saaksid sellest vahetut kasu. |
| --- | --- |

6.6.

Maailmaturud nõuavad üleilmset turu läbipaistvust. Siia kuuluvad põhjendatud prognoosid ja teave koguste, hindade, vahetuskursside, ilma, haiguste jne arengu kohta. Komitee tervitab asjaolu, et EL võtab aktiivselt osa AMISe loomisest FAO juures. Siiski peaksid need jõupingutused olema suunatud sellele, et teave, mida AMISe raames töödeldakse, tehakse kättesaadavaks eelkõige turul tegutsevatele ettevõtjatele, et nad saaksid sellest vahetut kasu.

| 6.7. | ELi vabakaubandusleping on eriti tähtis. Kui mitmepoolseid läbirääkimisi WTO raames ei ole võimalik edukalt lõpule viia, tuleb lahendusi otsida kahepoolsel tasandil, et hõivata uusi turge. Kokkulepped peavad siiski olema hästi tasakaalustatud, arvestades erinevaid asjaomaseid sektoreid. Ei ole vastuvõetav, kui ELi põllumajandustoodetega kauplemise arvele langeks ebaproportsionaalsed kulud võrreldes teiste majandusvaldkondadega. |
| --- | --- |

6.7.

ELi vabakaubandusleping on eriti tähtis. Kui mitmepoolseid läbirääkimisi WTO raames ei ole võimalik edukalt lõpule viia, tuleb lahendusi otsida kahepoolsel tasandil, et hõivata uusi turge. Kokkulepped peavad siiski olema hästi tasakaalustatud, arvestades erinevaid asjaomaseid sektoreid. Ei ole vastuvõetav, kui ELi põllumajandustoodetega kauplemise arvele langeks ebaproportsionaalsed kulud võrreldes teiste majandusvaldkondadega.

| 6.8. | Komitee rõhutab, kui olulised on partnerluslepingud arenguriikidega. Sooduslepingute edasise arendamise kaudu võivad nendes riikides seoses parema juurdepääsuga ELi turgudele ilmneda avatud ja õiglasest kaubandusest lähtuvate kaubandussuhete positiivsed mõjud. |
| --- | --- |

6.8.

Komitee rõhutab, kui olulised on partnerluslepingud arenguriikidega. Sooduslepingute edasise arendamise kaudu võivad nendes riikides seoses parema juurdepääsuga ELi turgudele ilmneda avatud ja õiglasest kaubandusest lähtuvate kaubandussuhete positiivsed mõjud.

Brüssel, 16. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  ELT C 43,15.2.2012, lk 73, ELT C 351,15.11.2012, lk 77, ELT C 255, 22.9.2010, lk 1, ELT C 100, 30.4.2009, lk 44.

1

---

LISA

http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/agricultural-trade-statistics_en.docx

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/104 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/104

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Sotsiaalne innovatsioon, võrgustikud ja digitaalne kommunikatsioon”

(omaalgatuslik arvamus)

(2016/C 013/16)

| Raportöör: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Raportöör:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

10. juulil 2014 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Sotsiaalne innovatsioon, võrgustikud ja digitaalne kommunikatsioon”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 31. augustil 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16.-17. septembril 2015 (16. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 204, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 11.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Sotsiaalset innovatsiooni ja koostöövõrgustikke tuleb kasutada täiel määral selleks, et innustada ja tugevdada kodanike ja üldiselt kodanikuühiskonna osalust ELi poliitika kujundamisel ja juhtimisel jagatud, ühiste ja alt üles suunatud projektide kaudu, millega tugevdatakse otsedemokraatiat. |
| --- | --- |

1.1.

Sotsiaalset innovatsiooni ja koostöövõrgustikke tuleb kasutada täiel määral selleks, et innustada ja tugevdada kodanike ja üldiselt kodanikuühiskonna osalust ELi poliitika kujundamisel ja juhtimisel jagatud, ühiste ja alt üles suunatud projektide kaudu, millega tugevdatakse otsedemokraatiat.

| 1.2. | Euroopa Liidu prioriteet peab omalt poolt jätkuvalt olema üldine juurdepääs kõigile uutele tehnoloogiatele ja eelkõige interneti lairibaühendusele ning seda tuleks pidada üldhuviteenuseks, mis peab vähendama digitaalset lõhet ja vältima sellega kaasneva sotsiaalse tõrjutuse tagajärgi. |
| --- | --- |

1.2.

Euroopa Liidu prioriteet peab omalt poolt jätkuvalt olema üldine juurdepääs kõigile uutele tehnoloogiatele ja eelkõige interneti lairibaühendusele ning seda tuleks pidada üldhuviteenuseks, mis peab vähendama digitaalset lõhet ja vältima sellega kaasneva sotsiaalse tõrjutuse tagajärgi.

| 1.3. | Uutel info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatel peaks koos sotsiaalse innovatsiooni toetuse ja koostöövõrgustike kasutamisega olema oluline roll kvalifikatsiooni nõudvate ja kvaliteetsete töökohtade loomisel, toetades innovaatiliste ettevõtete loomisele suunatud projekte ning algatusi, mis võimaldavad vähendada praegust töötuse taset. |
| --- | --- |

1.3.

Uutel info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatel peaks koos sotsiaalse innovatsiooni toetuse ja koostöövõrgustike kasutamisega olema oluline roll kvalifikatsiooni nõudvate ja kvaliteetsete töökohtade loomisel, toetades innovaatiliste ettevõtete loomisele suunatud projekte ning algatusi, mis võimaldavad vähendada praegust töötuse taset.

| 1.4. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab väga oluliseks digitaalalase koolituse tugevdamist. Hea koolitus peaks hõlmama asjakohast õpet haridussüsteemis, võimaldades noortel omandada tulevastele väljakutsetele vastamiseks vajalikud oskused. Samuti on vajalik töötajate pidev täiendusõpe, et nad oskaksid kasutada uusi info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaid tööturul. Selline koolitus peaks võimaldama elukestvat õpet ja vältima haavatavamate rühmade tõrjutust. |
| --- | --- |

1.4.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab väga oluliseks digitaalalase koolituse tugevdamist. Hea koolitus peaks hõlmama asjakohast õpet haridussüsteemis, võimaldades noortel omandada tulevastele väljakutsetele vastamiseks vajalikud oskused. Samuti on vajalik töötajate pidev täiendusõpe, et nad oskaksid kasutada uusi info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaid tööturul. Selline koolitus peaks võimaldama elukestvat õpet ja vältima haavatavamate rühmade tõrjutust.

| 1.5. | Komitee jagab strateegia „Euroopa 2020” ja soolise võrdõiguslikkuse strateegia eesmärke. Komitee toetab strateegia juhtalgatuste „Innovaatiline liit” ja „Digitaalarengu tegevuskava” eesmärke ning kahe juhtalgatuse vahelise sünergia saavutamiseks vajalikke meetmeid, et sotsiaalse innovatsiooni valdkonnas edasi liikuda. Selleks peab komitee oluliseks integreerida nimetatud eesmärgid riiklikesse reformikavadesse ja jälgida neid Euroopa poolaasta raames. Samuti peab komitee väga oluliseks, et lisaks sotsiaalpartneritele osaleks ka kodanikuühiskond Euroopa, riigi ja piirkondlikul tasandil kõnealuste eesmärkide saavutamiseks võetavate Euroopa Liidu rahastatud meetmete rakendamises, järelevalves ja hindamises. |
| --- | --- |

1.5.

Komitee jagab strateegia „Euroopa 2020” ja soolise võrdõiguslikkuse strateegia eesmärke. Komitee toetab strateegia juhtalgatuste „Innovaatiline liit” ja „Digitaalarengu tegevuskava” eesmärke ning kahe juhtalgatuse vahelise sünergia saavutamiseks vajalikke meetmeid, et sotsiaalse innovatsiooni valdkonnas edasi liikuda. Selleks peab komitee oluliseks integreerida nimetatud eesmärgid riiklikesse reformikavadesse ja jälgida neid Euroopa poolaasta raames. Samuti peab komitee väga oluliseks, et lisaks sotsiaalpartneritele osaleks ka kodanikuühiskond Euroopa, riigi ja piirkondlikul tasandil kõnealuste eesmärkide saavutamiseks võetavate Euroopa Liidu rahastatud meetmete rakendamises, järelevalves ja hindamises.

| 1.6. | Komitee kutsub üles ühendama sotsiaalse innovatsiooni uute tehnoloogiatega sotsiaalvõrgustike ja koostöö alusel, et võimaldada selliste tehniliste lahenduste arendamist, mis aitavad kaasa puuetega inimeste paremale integreerimisele, edendades nende maksimaalset sõltumatust ja osalust ning võimaldades neil vastata konkreetsetele väljakutsetele ja ületada kõikvõimalikud takistused, mis võivad põhjustada diskrimineerimist. |
| --- | --- |

1.6.

Komitee kutsub üles ühendama sotsiaalse innovatsiooni uute tehnoloogiatega sotsiaalvõrgustike ja koostöö alusel, et võimaldada selliste tehniliste lahenduste arendamist, mis aitavad kaasa puuetega inimeste paremale integreerimisele, edendades nende maksimaalset sõltumatust ja osalust ning võimaldades neil vastata konkreetsetele väljakutsetele ja ületada kõikvõimalikud takistused, mis võivad põhjustada diskrimineerimist.

| 1.7. | Komitee kutsub institutsioone üles soodustama suutlikkuse suurendamist ja oluliste digitaalsete keskkondade kasutamist ning aitama luua ruume horisontaalsete innovaatiliste ühenduste loomiseks, et tagada nende elujõuline areng, nii et praktikas saaks ellu viia valemi „sotsiaalne innovatsioon + koostöö + digitaalne kommunikatsioon” ning lihtsustada ja edendada kiiret ja turvalist reaalajas juurdepääsu võrkudele. |
| --- | --- |

1.7.

Komitee kutsub institutsioone üles soodustama suutlikkuse suurendamist ja oluliste digitaalsete keskkondade kasutamist ning aitama luua ruume horisontaalsete innovaatiliste ühenduste loomiseks, et tagada nende elujõuline areng, nii et praktikas saaks ellu viia valemi „sotsiaalne innovatsioon + koostöö + digitaalne kommunikatsioon” ning lihtsustada ja edendada kiiret ja turvalist reaalajas juurdepääsu võrkudele.

| 1.8. | Euroopa Liitu kutsutakse üles rahastama Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi raames kodanikuühiskonna algatatud projektide koostamist ja elluviimist, mida arendatakse sotsiaalvõrgustike ja koostöö kaudu, eeldusel, et nende eesmärgid on suunatud üldisele huvile ja neis kasutatakse ära nende tööalase konkurentsivõime ja integratsioonialast potentsiaali. |
| --- | --- |

1.8.

Euroopa Liitu kutsutakse üles rahastama Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi raames kodanikuühiskonna algatatud projektide koostamist ja elluviimist, mida arendatakse sotsiaalvõrgustike ja koostöö kaudu, eeldusel, et nende eesmärgid on suunatud üldisele huvile ja neis kasutatakse ära nende tööalase konkurentsivõime ja integratsioonialast potentsiaali.

| 1.9. | Täpsemalt peab Euroopa Komisjon käivitama selge ja konkreetse poliitika sotsiaalse innovatsiooni ja kodanike uutele tehnoloogiatele juurdepääsu käsitlemiseks, et anda tõuge algatustele, mis toovad ühist kasu kogu elanikkonnale. See peaks olema kooskõlas Euroopa Komisjoni sotsiaalsete investeeringute paketiga (1). Samuti tuleb suurendada investeeringuid inimeste annete arendamisse ning hõlbustada ettevõtete ja kodanike koostööd edendavate teadmistepõhiste turgude avamist. |
| --- | --- |

1.9.

Täpsemalt peab Euroopa Komisjon käivitama selge ja konkreetse poliitika sotsiaalse innovatsiooni ja kodanike uutele tehnoloogiatele juurdepääsu käsitlemiseks, et anda tõuge algatustele, mis toovad ühist kasu kogu elanikkonnale. See peaks olema kooskõlas Euroopa Komisjoni sotsiaalsete investeeringute paketiga (1). Samuti tuleb suurendada investeeringuid inimeste annete arendamisse ning hõlbustada ettevõtete ja kodanike koostööd edendavate teadmistepõhiste turgude avamist.

| 1.10. | Põhimõtteliselt on vaja investeeringute paketti, mis võimaldab tugevdada sotsiaalset innovatsiooni tehnoloogilise arengu alusel, arendada ühiselt rakendatavat valdkondadevahelist teaduskoostööd, edendada uutele teadmistele juurdepääsu ja tugevdada institutsioone otsedemokraatia kaudu, mille teevad võimalikuks kõnealused uued võrgupõhise osalemise ja digitaalse kommunikatsiooni vahendid. |
| --- | --- |

1.10.

Põhimõtteliselt on vaja investeeringute paketti, mis võimaldab tugevdada sotsiaalset innovatsiooni tehnoloogilise arengu alusel, arendada ühiselt rakendatavat valdkondadevahelist teaduskoostööd, edendada uutele teadmistele juurdepääsu ja tugevdada institutsioone otsedemokraatia kaudu, mille teevad võimalikuks kõnealused uued võrgupõhise osalemise ja digitaalse kommunikatsiooni vahendid.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Käesoleva arvamuse eesmärk on hinnata tingimusi, mis on vajalikud selleks, et sotsiaalne innovatsioon saaks IKTst täielikku kasu üldise heaolu eesmärgil. Arvamuses kutsutakse üles rakendama digitaalse tehnoloogia soodustamisele suunatud meetmeid ning võrgustumise edendamise ja sünergia arendamise platvorme. Võrgustruktuuride uurimine ja nende kohandamine organisatsiooni kultuuri põhialustele on mõned selleks vajalikud lähenemisviisid. |
| --- | --- |

2.1.

Käesoleva arvamuse eesmärk on hinnata tingimusi, mis on vajalikud selleks, et sotsiaalne innovatsioon saaks IKTst täielikku kasu üldise heaolu eesmärgil. Arvamuses kutsutakse üles rakendama digitaalse tehnoloogia soodustamisele suunatud meetmeid ning võrgustumise edendamise ja sünergia arendamise platvorme. Võrgustruktuuride uurimine ja nende kohandamine organisatsiooni kultuuri põhialustele on mõned selleks vajalikud lähenemisviisid.

| 2.2. | Valem „sotsiaalne innovatsioon + koostöö + digitaalne kommunikatsioon” tõstatab küsimuse, kuidas leida nende eesmärkide jaoks sobivad protsessid ja vahendid, et soovitud tulemusi tõhusalt arendada. |
| --- | --- |

2.2.

Valem „sotsiaalne innovatsioon + koostöö + digitaalne kommunikatsioon” tõstatab küsimuse, kuidas leida nende eesmärkide jaoks sobivad protsessid ja vahendid, et soovitud tulemusi tõhusalt arendada.

| 2.3. | Väga oluliseks peetakse haridust (koostööpõhine õpe), koolitust (platvormid, nagu MOOC või Moodle), e-tervist (tervisejärelevalve vahendid), töökohtade loomist (e-hange), sotsiaalset ettevõtlust, logistikat ja transporti, toidu- ja tooteohutust, e-haldust ja avalikke teenuseid (e-valimised), majanduslikku demokraatiat (ühisrahastamine, alternatiivsed valuutad) ja ühiskonnaelus osalemist. |
| --- | --- |

2.3.

Väga oluliseks peetakse haridust (koostööpõhine õpe), koolitust (platvormid, nagu MOOC või Moodle), e-tervist (tervisejärelevalve vahendid), töökohtade loomist (e-hange), sotsiaalset ettevõtlust, logistikat ja transporti, toidu- ja tooteohutust, e-haldust ja avalikke teenuseid (e-valimised), majanduslikku demokraatiat (ühisrahastamine, alternatiivsed valuutad) ja ühiskonnaelus osalemist.

| 2.4. | Praeguses kontekstis saab sotsiaalse innovatsiooni tähtsus toetust muu hulgas valdkondadest, nagu teadus- ja arendustegevus, tõhusus ja jätkusuutlikkus, ühtekuuluvus ja sotsiaalne integratsioon, kaasvastutus ja kodanike osalus, ärieetika ja ettevõtete sotsiaalne vastutus, otsedemokraatia ja e-haldus. |
| --- | --- |

2.4.

Praeguses kontekstis saab sotsiaalse innovatsiooni tähtsus toetust muu hulgas valdkondadest, nagu teadus- ja arendustegevus, tõhusus ja jätkusuutlikkus, ühtekuuluvus ja sotsiaalne integratsioon, kaasvastutus ja kodanike osalus, ärieetika ja ettevõtete sotsiaalne vastutus, otsedemokraatia ja e-haldus.

| 2.5. | Komitee (2) kordab veel kord, kuivõrd oluline on laiendada elektroonilise side universaalteenuse osutamise ulatust, et hõlmata sellesse ka interneti lairibaühendus, pöörates tähelepanu mitte üksnes geograafilisele eraldatusele, vaid ka sotsiaalsele tõrjutusele, et saavutada kaks eesmärki: vähendada digitaalset lõhet ja tugevdada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust. Samuti peab EL kehtestama suurandmete ja pilvandmetöötluse ühtse turu raamtingimused selliselt, et need teeniksid sotsiaalse innovatsiooni huve. |
| --- | --- |

2.5.

Komitee (2) kordab veel kord, kuivõrd oluline on laiendada elektroonilise side universaalteenuse osutamise ulatust, et hõlmata sellesse ka interneti lairibaühendus, pöörates tähelepanu mitte üksnes geograafilisele eraldatusele, vaid ka sotsiaalsele tõrjutusele, et saavutada kaks eesmärki: vähendada digitaalset lõhet ja tugevdada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust. Samuti peab EL kehtestama suurandmete ja pilvandmetöötluse ühtse turu raamtingimused selliselt, et need teeniksid sotsiaalse innovatsiooni huve.

3.   Sotsiaalse innovatsiooni hoogustamine praeguses digitaalses kontekstis

| 3.1. | Koostöövõrgustikel ja digitaalsel kommunikatsioonil on sotsiaalses innovatsioonis oluline roll. Sotsiaalse innovatsiooni käsitus on arengujärgus, kuid kõige enam kasutatakse Euroopa poliitika nõustajate büroo (BEPA) aruandes kasutatud määratlust: |
| --- | --- |

3.1.

Koostöövõrgustikel ja digitaalsel kommunikatsioonil on sotsiaalses innovatsioonis oluline roll. Sotsiaalse innovatsiooni käsitus on arengujärgus, kuid kõige enam kasutatakse Euroopa poliitika nõustajate büroo (BEPA) aruandes kasutatud määratlust:

„Sotsiaalne innovatsioon on innovatsioon, mis on oma eesmärkidelt ja vahenditelt sotsiaalne. Seda täiendatakse omakorda järgmiselt: konkreetselt määratletakse sotsiaalset innovatsiooni kui uusi ideid (tooteid, teenuseid ja mudeleid), mis täidavad üheaegselt sotsiaalseid vajadusi (tõhusamalt kui alternatiivid) ja loovad uusi sotsiaalseid või koostöösuhteid. Teisisõnu ei ole innovatsioon mitte üksnes hea ühiskonnale, vaid ka suurendab ühiskonna võimet tegutseda.” (3) Seega peetakse sotsiaalset innovatsiooni põhimõtteliselt keerukate ja täitmata sotsiaalsete vajaduste täitmise vahendiks sotsiaalse kaasatuse ja ühtekuuluvuse poliitika raamistikus.

| 3.2. | Sotsiaalse innovatsiooni protsessi peamised osad on järgmised: uute ja täitmata või puudulikult täidetud sotsiaalsete vajaduste kindlaksmääramine; uute lahenduste väljatöötamine vastusena nimetatud sotsiaalsetele vajadustele; sotsiaalseid vajadusi käsitlevate uute lahenduste tõhususe hindamine; ja tõhusate sotsiaalsete innovatsioonide levitamine. Lisaks on sotsiaalse innovatsiooni algatused tihedalt seotud sotsiaalsete investeeringute paketiga, milles investeeritakse inimestesse, keskendudes eriti nende oodatavale elueale ja ennetavale hooldusele. |
| --- | --- |

3.2.

Sotsiaalse innovatsiooni protsessi peamised osad on järgmised: uute ja täitmata või puudulikult täidetud sotsiaalsete vajaduste kindlaksmääramine; uute lahenduste väljatöötamine vastusena nimetatud sotsiaalsetele vajadustele; sotsiaalseid vajadusi käsitlevate uute lahenduste tõhususe hindamine; ja tõhusate sotsiaalsete innovatsioonide levitamine. Lisaks on sotsiaalse innovatsiooni algatused tihedalt seotud sotsiaalsete investeeringute paketiga, milles investeeritakse inimestesse, keskendudes eriti nende oodatavale elueale ja ennetavale hooldusele.

| 3.3. | On oluline uurida infotehnoloogiate pakutavate koostööprotsesside ja sotsiaalse innovatsiooni vahelisi seoseid ning arutada kodanikele ja ühiskonnale pakutavaid eeliseid. Peamised komponendid võib kokku võtta järgmiselt:






  a) | koostööprotsessid, mis on avatud osalemiseks kõigile, et seda soovivad; |
| --- | --- | --- |

3.3.

On oluline uurida infotehnoloogiate pakutavate koostööprotsesside ja sotsiaalse innovatsiooni vahelisi seoseid ning arutada kodanikele ja ühiskonnale pakutavaid eeliseid. Peamised komponendid võib kokku võtta järgmiselt:

a)

koostööprotsessid, mis on avatud osalemiseks kõigile, et seda soovivad;

| b) | sotsiaalse edasimineku ja muutuse eesmärk; |
| --- | --- |

b)

sotsiaalse edasimineku ja muutuse eesmärk;

| c) | ühine lahenduste leidmine ja valdkonnaüleste ettepanekute esitamine; |
| --- | --- |

c)

ühine lahenduste leidmine ja valdkonnaüleste ettepanekute esitamine;

| d) | seni katsetamata lahendused; |
| --- | --- |

d)

seni katsetamata lahendused;

| e) | õppimise vallandamine, kompromisside edendamine ja selliste kohaliku mõjuga muutusteni viimine, mis keskenduvad neljale aspektile:






  — | kohalike ametnike osalemine, juhindudes subsidiaarsuse põhimõttest; |
| --- | --- | --- |

e)

õppimise vallandamine, kompromisside edendamine ja selliste kohaliku mõjuga muutusteni viimine, mis keskenduvad neljale aspektile:

—

kohalike ametnike osalemine, juhindudes subsidiaarsuse põhimõttest;

| — | kodanike kaasamine ja pühendumus; |
| --- | --- |

—

kodanike kaasamine ja pühendumus;

| — | kodanikuühiskonna ja sotsiaalmajanduse eriline roll; |
| --- | --- |

—

kodanikuühiskonna ja sotsiaalmajanduse eriline roll;

| — | alt üles suunatud lähenemisviis. |
| --- | --- |

—

alt üles suunatud lähenemisviis.

| 3.4. | Seepärast on teiste lahenduste liikidega võrreldes uudne selle väljatöötamisse – kujundamisse, arenguprotsessidesse või arendamise etappidesse – kaasatud osalejate vaheliste suhete iseloom. Innovatsioonis tuleb arvesse võtta sotsiaalpartneritele kuuluvat rolli. Nad peavad olema esindavad ja suutma luua lepinguõigust. |
| --- | --- |

3.4.

Seepärast on teiste lahenduste liikidega võrreldes uudne selle väljatöötamisse – kujundamisse, arenguprotsessidesse või arendamise etappidesse – kaasatud osalejate vaheliste suhete iseloom. Innovatsioonis tuleb arvesse võtta sotsiaalpartneritele kuuluvat rolli. Nad peavad olema esindavad ja suutma luua lepinguõigust.

| 3.5. | Nagu komitee on juba märkinud, tuleb sotsiaalse arengu mõõtmisel saavutada parem tasakaal majanduslike ja sotsiaalsete näitajate vahel (4). Sotsiaalse progressi loogika kasutamine koos omavahel tasakaalus olevate kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete meetmetega pakub keskpika ja pika perspektiivi tasakaalustatud ja läbipaistva juhtimissüsteemi kontekstis ning selgete tehniliste ja sotsiaal-majanduslike tulemusnäitajatega. |
| --- | --- |

3.5.

Nagu komitee on juba märkinud, tuleb sotsiaalse arengu mõõtmisel saavutada parem tasakaal majanduslike ja sotsiaalsete näitajate vahel (4). Sotsiaalse progressi loogika kasutamine koos omavahel tasakaalus olevate kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete meetmetega pakub keskpika ja pika perspektiivi tasakaalustatud ja läbipaistva juhtimissüsteemi kontekstis ning selgete tehniliste ja sotsiaal-majanduslike tulemusnäitajatega.

| 3.6. | Selleks et leida tänapäeva ühiskonna probleemidele ja väljakutsetele uusi lahendusi, on vaja kõigis sektorites väärtustada terviklikul viisil kõigi loovust ja annet. See tähendab, et kogusumma peaks olema suurem kui eri osade summa ja lisaks maksimaalse kulutõhususega. Seda eeltingimust on kahtlemata võimalik kõige paremini täita kollektiivse intelligentsusega ja koosloomisega koostöövõrgustikes. |
| --- | --- |

3.6.

Selleks et leida tänapäeva ühiskonna probleemidele ja väljakutsetele uusi lahendusi, on vaja kõigis sektorites väärtustada terviklikul viisil kõigi loovust ja annet. See tähendab, et kogusumma peaks olema suurem kui eri osade summa ja lisaks maksimaalse kulutõhususega. Seda eeltingimust on kahtlemata võimalik kõige paremini täita kollektiivse intelligentsusega ja koosloomisega koostöövõrgustikes.

| 3.7. | Sotsiaalne innovatsioon tekib selleks, et vastata ühiskonna täitmata vajadustele või keerukatele sotsiaalsetele väljakutsetele, puudutades valdkondi ja vahendeid, nagu näiteks:






  a) | valdkonnad






  — | demokraatia, eriti osalusdemokraatia laiendamine; |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.

Sotsiaalne innovatsioon tekib selleks, et vastata ühiskonna täitmata vajadustele või keerukatele sotsiaalsetele väljakutsetele, puudutades valdkondi ja vahendeid, nagu näiteks:

a)

valdkonnad

—

demokraatia, eriti osalusdemokraatia laiendamine;

| — | sotsiaalne kaasatus; |
| --- | --- |

—

sotsiaalne kaasatus;

| — | sotsiaalmajandus; |
| --- | --- |

—

sotsiaalmajandus;

| — | ühistarbimine; |
| --- | --- |

—

ühistarbimine;

| — | avatud andmed, avatud lähtekoodiga tarkvara, avatud riistvara; |
| --- | --- |

—

avatud andmed, avatud lähtekoodiga tarkvara, avatud riistvara;

| — | kantav tehnoloogia; |
| --- | --- |

—

kantav tehnoloogia;

| — | kodanike teadlikkuse suurendamise platvormid; |
| --- | --- |

—

kodanike teadlikkuse suurendamise platvormid;

| — | võrguefektil põhinev digitaalne sotsiaalne innovatsioon, |
| --- | --- |

—

võrguefektil põhinev digitaalne sotsiaalne innovatsioon,

| b) | vahendid






  — | tõrjutud rühmade taasintegreerimine; |
| --- | --- | --- |

b)

vahendid

—

tõrjutud rühmade taasintegreerimine;

| — | säästva käitumise ja elustiili ergutamine, suurendades tarbijate teadlikkust elektri, keskkonna või tervisega seotud valikute säästvast mõjust; |
| --- | --- |

—

säästva käitumise ja elustiili ergutamine, suurendades tarbijate teadlikkust elektri, keskkonna või tervisega seotud valikute säästvast mõjust;

| — | kodanike arvamuse küsimine paremaks otsuselangetamiseks (isiklikul või institutsiooni tasandil); |
| --- | --- |

—

kodanike arvamuse küsimine paremaks otsuselangetamiseks (isiklikul või institutsiooni tasandil);

| — | usalduse suurendamine ühiselt kogutud andmete vastu; |
| --- | --- |

—

usalduse suurendamine ühiselt kogutud andmete vastu;

| — | keskkonnaalastest ja sotsiaalsetest olukordadest saadud kollektiivse teadlikkuse kasutamine, et toetada paremaid poliitikameetmeid või luua uusi majandus-, ühiskonna- ja demokraatiamudeleid; |
| --- | --- |

—

keskkonnaalastest ja sotsiaalsetest olukordadest saadud kollektiivse teadlikkuse kasutamine, et toetada paremaid poliitikameetmeid või luua uusi majandus-, ühiskonna- ja demokraatiamudeleid;

| — | alternatiivsete koostööpõhiste lähenemisviiside arendamine probleemide lahendamisel, et parandada avalikke teenuseid, linnakeskkonda, demokraatiat ja avatud andmetel põhinevat internetti; |
| --- | --- |

—

alternatiivsete koostööpõhiste lähenemisviiside arendamine probleemide lahendamisel, et parandada avalikke teenuseid, linnakeskkonda, demokraatiat ja avatud andmetel põhinevat internetti;

| — | kodanike ühendamine ja koostegutsemine, pidades silmas eraelu puutumatuse ja kaasamise vajadusi; |
| --- | --- |

—

kodanike ühendamine ja koostegutsemine, pidades silmas eraelu puutumatuse ja kaasamise vajadusi;

| — | keskkonnaprobleemidest kollektiivse teadlikkuse loomine; |
| --- | --- |

—

keskkonnaprobleemidest kollektiivse teadlikkuse loomine;

| — | kaasamise ees seisvate kollektiivsete tõkete kaotamine; |
| --- | --- |

—

kaasamise ees seisvate kollektiivsete tõkete kaotamine;

| — | uute kollektiivsete loovuse ja koostöö vormide katsetamine; |
| --- | --- |

—

uute kollektiivsete loovuse ja koostöö vormide katsetamine;

| — | võimaldada kodanikel hinnata ettevõtete sotsiaalset vastutust; |
| --- | --- |

—

võimaldada kodanikel hinnata ettevõtete sotsiaalset vastutust;

| — | kollektiivse teadlikkuse platvormide mõju hindamine. |
| --- | --- |

—

kollektiivse teadlikkuse platvormide mõju hindamine.

| 3.8. | Tänapäeva võimalus teadmisi jagada võib aidata kaasa innovatsiooni tekkimisele, täiendades sotsiaalpoliitikat. Siinkohal võib digitaaltehnoloogial olla oluline roll sotsiaalsete novaatorite toetamisel, kelle eesmärk on vastata inimeste vajadustele. |
| --- | --- |

3.8.

Tänapäeva võimalus teadmisi jagada võib aidata kaasa innovatsiooni tekkimisele, täiendades sotsiaalpoliitikat. Siinkohal võib digitaaltehnoloogial olla oluline roll sotsiaalsete novaatorite toetamisel, kelle eesmärk on vastata inimeste vajadustele.

| 3.9. | Seega tuleb kaotada innovatsiooni ja sotsiaalse eksperimenteerimise ees seisvad takistused, nii et luuakse innovatsiooni soosiv keskkond ja kultuur, milles tunnistatakse ja toetatakse eri osaliste (sihtasutused, ühistud, ühendused, vastastikused ühingud, hoiupangad, VKEd ja muud sotsiaalmajanduse ettevõtted jne) konkreetseid rolle partnerite ja teenuseosutajatena (5). |
| --- | --- |

3.9.

Seega tuleb kaotada innovatsiooni ja sotsiaalse eksperimenteerimise ees seisvad takistused, nii et luuakse innovatsiooni soosiv keskkond ja kultuur, milles tunnistatakse ja toetatakse eri osaliste (sihtasutused, ühistud, ühendused, vastastikused ühingud, hoiupangad, VKEd ja muud sotsiaalmajanduse ettevõtted jne) konkreetseid rolle partnerite ja teenuseosutajatena (5).

4.   Koostöövõrgustikud

| 4.1. | Koostöövõrgustik koosneb inimeste rühmast, kes annavad intellektuaalse panuse projekti, millel on rühma jaoks ühine eesmärk. Nad toimivad kui üks aju (nn globaalne aju), miljonitest ideid loovatest rakkudest koosnev ühtne tervik, mis lahendab suuri väljakutseid, nagu keel või kommunikatsioon. Interneti pealetung koos teiste teguritega on soodustanud mitmesuguseid ühisprojekte ja koostöövõrgustikke, kuid sellele tehnoloogilisele võimalusele tuleb anda eesmärgiline tähendus, mis teenib ühiseid huve. |
| --- | --- |

4.1.

Koostöövõrgustik koosneb inimeste rühmast, kes annavad intellektuaalse panuse projekti, millel on rühma jaoks ühine eesmärk. Nad toimivad kui üks aju (nn globaalne aju), miljonitest ideid loovatest rakkudest koosnev ühtne tervik, mis lahendab suuri väljakutseid, nagu keel või kommunikatsioon. Interneti pealetung koos teiste teguritega on soodustanud mitmesuguseid ühisprojekte ja koostöövõrgustikke, kuid sellele tehnoloogilisele võimalusele tuleb anda eesmärgiline tähendus, mis teenib ühiseid huve.

| 4.2. | Sotsiaalne innovatsioon võib saada kasu uute digitaalsete vahendite ja võrgustike kasutamisest oma eesmärkide tõhusamaks saavutamiseks, nagu kaugetes piirkondades eakatele osutatavad teenused jne. |
| --- | --- |

4.2.

Sotsiaalne innovatsioon võib saada kasu uute digitaalsete vahendite ja võrgustike kasutamisest oma eesmärkide tõhusamaks saavutamiseks, nagu kaugetes piirkondades eakatele osutatavad teenused jne.

| 4.3. | Sündmused, otsused, tegevused ja üksikisikud asuvad ühises kontekstis, uues digitaalses ruumis, kus nad kohtuvad reaalajas, luues kollektiivset intelligentsust. |
| --- | --- |

4.3.

Sündmused, otsused, tegevused ja üksikisikud asuvad ühises kontekstis, uues digitaalses ruumis, kus nad kohtuvad reaalajas, luues kollektiivset intelligentsust.

| 4.4. | Kollektiivne intelligentsus on teatud arenev protsess, mis viib paljude intelligentsete võimete koordineerimise kaudu lahenduseni, milleni eraldi tegutsevad üksikisikud ei jõuaks. Multiintelligentsus tähendab seega paljude koordineeritud annete koostoimet. Väga oluline on see, kuidas arendada kollektiivset intelligentsust nii, et kollektiivne lähenemisviis muutuks loovaks ning seeläbi saaks luua innovatsiooniprotsesse ja sotsiaalset muutust, kasutades selleks koostööpõhist arengut toetavaid platvorme. |
| --- | --- |

4.4.

Kollektiivne intelligentsus on teatud arenev protsess, mis viib paljude intelligentsete võimete koordineerimise kaudu lahenduseni, milleni eraldi tegutsevad üksikisikud ei jõuaks. Multiintelligentsus tähendab seega paljude koordineeritud annete koostoimet. Väga oluline on see, kuidas arendada kollektiivset intelligentsust nii, et kollektiivne lähenemisviis muutuks loovaks ning seeläbi saaks luua innovatsiooniprotsesse ja sotsiaalset muutust, kasutades selleks koostööpõhist arengut toetavaid platvorme.

| 4.5. | Sellised koostöövõrgustikud saavutavad oma eesmärke palju kiiremini kui mis tahes piiratud olemusega organiseeritud rühm (sõltumata selle struktuurist või toimimisviisist), kuna nad otsivad annet väljastpoolt oma organisatsiooni, viies avatud, demokraatliku, jaotatud ja kogukondade juhitud innovatsioonini. |
| --- | --- |

4.5.

Sellised koostöövõrgustikud saavutavad oma eesmärke palju kiiremini kui mis tahes piiratud olemusega organiseeritud rühm (sõltumata selle struktuurist või toimimisviisist), kuna nad otsivad annet väljastpoolt oma organisatsiooni, viies avatud, demokraatliku, jaotatud ja kogukondade juhitud innovatsioonini.

| 4.6. | Teadmiste jagamiseks inimeste vahel on kaks põhitingimust: ühesugused ootused ja erinevad teadmised. Ühiste ootuste soosimine ja eri teadmiste täiendamine aitavad edendada koostöövõrgustikke. |
| --- | --- |

4.6.

Teadmiste jagamiseks inimeste vahel on kaks põhitingimust: ühesugused ootused ja erinevad teadmised. Ühiste ootuste soosimine ja eri teadmiste täiendamine aitavad edendada koostöövõrgustikke.

| 4.7. | Sellegipoolest seisavad kõik koostöövõrgustikud ja igasugune koostöö silmitsi kolme liiki ohtudega, millega tuleb tegeleda: „free riding” (suhted toetuvad panuse õiglusele); oma huvidest lähtuv „crowdfunding” (ühisrahastamine) (6); ja vandenõu. See viimane probleem toob esile usalduse rolli sellises koostöökeskkonnas. |
| --- | --- |

4.7.

Sellegipoolest seisavad kõik koostöövõrgustikud ja igasugune koostöö silmitsi kolme liiki ohtudega, millega tuleb tegeleda: „free riding” (suhted toetuvad panuse õiglusele); oma huvidest lähtuv „crowdfunding” (ühisrahastamine) (6); ja vandenõu. See viimane probleem toob esile usalduse rolli sellises koostöökeskkonnas.

| 4.8. | Võrgustikud põhinevad usaldusel, mis omakorda tähendab teatud ootusi seoses pühendumuse ja reageerimise suutlikkusega, st nende pädevusega, kellega koostööd tehakse. Täielik ja püsiv usaldus loob stabiilse maine, mis kaitseb võrgustikku vandenõu eest. Usaldust ei ole ilma võrkude turvalisuseta, mis sõltub kõigi jaoks võrdsest seadusest ja kontrollist. Turvalisus saavutatakse eetikanõuete järgimisega võrgustiku avaldatud eesmärkides ja toimimises ning võrgu loomisele ja lõpetamisele seatud tingimustes, mis tuleb seada ja millest tuleb avalikult teavitada, ning põhiõiguste austamisega, mille hulka peab kuuluma ka õigus olla unustatud. |
| --- | --- |

4.8.

Võrgustikud põhinevad usaldusel, mis omakorda tähendab teatud ootusi seoses pühendumuse ja reageerimise suutlikkusega, st nende pädevusega, kellega koostööd tehakse. Täielik ja püsiv usaldus loob stabiilse maine, mis kaitseb võrgustikku vandenõu eest. Usaldust ei ole ilma võrkude turvalisuseta, mis sõltub kõigi jaoks võrdsest seadusest ja kontrollist. Turvalisus saavutatakse eetikanõuete järgimisega võrgustiku avaldatud eesmärkides ja toimimises ning võrgu loomisele ja lõpetamisele seatud tingimustes, mis tuleb seada ja millest tuleb avalikult teavitada, ning põhiõiguste austamisega, mille hulka peab kuuluma ka õigus olla unustatud.

| 4.9. | Kokkuvõttes viib järgmiste protsesside rida – horisontaalsete tööstruktuuride väljatöötamine, veebisuhtlus ja platvormide tekkimine – loovuse ja sotsiaalse innovatsioonini heterogeense mudeli abil, mida iseloomustab avatus, horisontaalsus ja jaotamine, unustamata samas selliste ühenduste olulist rolli, mis teevad võimalikuks esitada ja suunata ideid ja projekte ning edendada neid uusi tegevuse korraldamise viise. |
| --- | --- |

4.9.

Kokkuvõttes viib järgmiste protsesside rida – horisontaalsete tööstruktuuride väljatöötamine, veebisuhtlus ja platvormide tekkimine – loovuse ja sotsiaalse innovatsioonini heterogeense mudeli abil, mida iseloomustab avatus, horisontaalsus ja jaotamine, unustamata samas selliste ühenduste olulist rolli, mis teevad võimalikuks esitada ja suunata ideid ja projekte ning edendada neid uusi tegevuse korraldamise viise.

| 4.10. | Veebiplatvormid pakuvad formaati, mis võib ergutada kollektiivse intelligentsuse protsesse, mis edendavad üksikuid identiteete austavat mudelit. Pöördepunkt saabus internetikasutusega mitte üksnes suhtlusmudeli demokratiseerimise poolest, vaid ka ühenduste poolest, mis innustavad digitaalsel kirjaoskusel põhinevat alternatiivset organisatsioonimudelit. |
| --- | --- |

4.10.

Veebiplatvormid pakuvad formaati, mis võib ergutada kollektiivse intelligentsuse protsesse, mis edendavad üksikuid identiteete austavat mudelit. Pöördepunkt saabus internetikasutusega mitte üksnes suhtlusmudeli demokratiseerimise poolest, vaid ka ühenduste poolest, mis innustavad digitaalsel kirjaoskusel põhinevat alternatiivset organisatsioonimudelit.

5.   Digitaalne kommunikatsioon kui koostöövõrgustike kaudu toimuva sotsiaalse innovatsiooni vahend

| 5.1. | Digitaalne kommunikatsioon võimaldab visualiseerida kodanike kaasvastutust, kollektiivset intelligentsust ja võrgustikes tehtavat koostööd, mis pakuvad ühisel hüvel rajanevate koostööpõhiste majandusmudelite arendamist soodustava keskkonna. |
| --- | --- |

5.1.

Digitaalne kommunikatsioon võimaldab visualiseerida kodanike kaasvastutust, kollektiivset intelligentsust ja võrgustikes tehtavat koostööd, mis pakuvad ühisel hüvel rajanevate koostööpõhiste majandusmudelite arendamist soodustava keskkonna.

| 5.2. | Komitee on juba märkinud (7), et sotsiaalvõrgustikud võivad edendada vastutustundlikku digitaalset kodakondsust ja peavad tagama, et kodanikud saavad digitaalses keskkonnas tõhusalt kasutada oma kodanikuõigusi, nagu väljendus- ja teabevabadus, isikuandmete kaitse, privaatsus, läbipaistvusnõuded ja kvaliteetsed internetiteenused. |
| --- | --- |

5.2.

Komitee on juba märkinud (7), et sotsiaalvõrgustikud võivad edendada vastutustundlikku digitaalset kodakondsust ja peavad tagama, et kodanikud saavad digitaalses keskkonnas tõhusalt kasutada oma kodanikuõigusi, nagu väljendus- ja teabevabadus, isikuandmete kaitse, privaatsus, läbipaistvusnõuded ja kvaliteetsed internetiteenused.

| 5.3. | Sellegipoolest tuleb arvesse võtta ka sotsiaalvõrgustike negatiivseid külgi ja ennetada nendega seotud riske, rõhutades samas nende pakutavaid potentsiaalseid võimalusi ja koostoimet, et edendada vastutustundlikku ja arukat võrgukasutust digitaalsel ühtsel turul. |
| --- | --- |

5.3.

Sellegipoolest tuleb arvesse võtta ka sotsiaalvõrgustike negatiivseid külgi ja ennetada nendega seotud riske, rõhutades samas nende pakutavaid potentsiaalseid võimalusi ja koostoimet, et edendada vastutustundlikku ja arukat võrgukasutust digitaalsel ühtsel turul.

| 5.4. | Euroopa Liit peab lisaks digitaalvahendite kasutamisele saama ka nende sisu loojaks ja tootjaks ning arendama selle nimel inimeste andeid, pidades esmatähtsaks teavet, koolitust ja haridust ning digitaalühiskonnale juurdepääsu. |
| --- | --- |

5.4.

Euroopa Liit peab lisaks digitaalvahendite kasutamisele saama ka nende sisu loojaks ja tootjaks ning arendama selle nimel inimeste andeid, pidades esmatähtsaks teavet, koolitust ja haridust ning digitaalühiskonnale juurdepääsu.

| 5.5. | Tarbijatega seoses on oluline, et nad saaksid piisavaid suuniseid, eriti andmete anonüümsuse ja pseudonüümsuse, isikuandmete riskianalüüsi ning tarbijate teadlikkust suurendavate vahendite ja algatuste kohta, kuna nende digitaalsete vahenditega on võimalik parandada isikuandmete kontrolli ja kaitset. |
| --- | --- |

5.5.

Tarbijatega seoses on oluline, et nad saaksid piisavaid suuniseid, eriti andmete anonüümsuse ja pseudonüümsuse, isikuandmete riskianalüüsi ning tarbijate teadlikkust suurendavate vahendite ja algatuste kohta, kuna nende digitaalsete vahenditega on võimalik parandada isikuandmete kontrolli ja kaitset.

Brüssel, 16. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Allikas: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1044

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Kõigi juurdepääs kiirele ühendusele: elektroonilise side valdkonna universaalteenuse ulatuse laienemine” (ELT C 175, 28.7.2009, lk 8).

2

(3)  Allikas: http://ec.europa.eu/archives/bepa/pdf/publications_pdf/social_innovation.pdf

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Sotsiaalse mõju mõõtmine” (ELT C 170, 5.6.2014, lk 18).

4

(5)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi kohta (ELT C 143, 22.5.2012, lk 88).

5

(6)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Ühisrahastamise potentsiaali kasutuselevõtt Euroopa Liidus” (ELT C 451, 16.12.2014, lk 69).

6

(7)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Suhtlusvõrkude vastutustundlik kasutamine” (ELT C 351, 15.11.2012, lk 31).

7

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/110 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/110

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Sotsiaalne dumping Euroopa tsiviillennundussektoris”

(omaalgatuslik arvamus)

(2016/C 013/17)

| Raportöör: | Anne DEMELENNE |
| --- | --- |

Raportöör:

Anne DEMELENNE

11. detsembril 2014. aastal otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Sotsiaalne dumping Euroopa tsiviillennundussektoris”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 31. augustil 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16.–17. septembril 2015 (16. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 200, vastu hääletas 3, erapooletuks jäi 7 liiget.

1.   Soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab Euroopa Komisjoni presidendi kavatsust, mida ta väljendas oma 15. juulil 2014. aastal Strasbourgis Euroopa Parlamendis peetud avakõnes järgmiselt: „Me peame võitlema sotsiaalse dumpingu vastu ja seda me ka teeme”. Tema avaldust kordas transpordivolinik Violeta Bulc, kes 2014. aasta oktoobris toimunud volinikukandidaatide kuulamisel märkis: „Ma olen resoluutselt sotsiaalse dumpingu vastu. [...] Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programm peab hõlmama ka sotsiaalõigusnorme”. Sotsiaalne dumping tekitab kõlvatut konkurentsi. Kuid seda on raske määratleda, sest seda soodustavad tegurid on keerulised ja osalejaid palju. Tsiviillennunduses peaks arvesse võtma nii eri tasandite poliitikakujundajate, lennuettevõtjate, töötajate, reisijate kui ka poliitilise, õigusliku, majandusliku ja sotsiaalse keskkonna rolli nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool Euroopa Liitu. Euroopa Liidu Kohus tunnustas võitlust sotsiaalse dumpinguga kui õiguspärast eesmärki, mis võimaldab liimesriikidel õigustada teatud takistusi liikumisvabadusele (1). Komitee on mures hiljutiste suundumuste pärast tsiviillennunduses, mistõttu innustab ta komisjoni olukorda hoolikalt jälgima ja vajadusel samme astuma. Komisjoni 2015. aasta tööprogrammis kavandatud lennunduspaketi väljatöötamisel tuleks arvesse võtta kõiki selles dokumendis esitatud aspekte. Lisaks on komitee seisukohal, et liikuvuse ja transpordi peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat peaksid tegema tihedat koostööd. |
| --- | --- |

1.1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab Euroopa Komisjoni presidendi kavatsust, mida ta väljendas oma 15. juulil 2014. aastal Strasbourgis Euroopa Parlamendis peetud avakõnes järgmiselt: „Me peame võitlema sotsiaalse dumpingu vastu ja seda me ka teeme”. Tema avaldust kordas transpordivolinik Violeta Bulc, kes 2014. aasta oktoobris toimunud volinikukandidaatide kuulamisel märkis: „Ma olen resoluutselt sotsiaalse dumpingu vastu. [...] Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programm peab hõlmama ka sotsiaalõigusnorme”. Sotsiaalne dumping tekitab kõlvatut konkurentsi. Kuid seda on raske määratleda, sest seda soodustavad tegurid on keerulised ja osalejaid palju. Tsiviillennunduses peaks arvesse võtma nii eri tasandite poliitikakujundajate, lennuettevõtjate, töötajate, reisijate kui ka poliitilise, õigusliku, majandusliku ja sotsiaalse keskkonna rolli nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool Euroopa Liitu. Euroopa Liidu Kohus tunnustas võitlust sotsiaalse dumpinguga kui õiguspärast eesmärki, mis võimaldab liimesriikidel õigustada teatud takistusi liikumisvabadusele (1). Komitee on mures hiljutiste suundumuste pärast tsiviillennunduses, mistõttu innustab ta komisjoni olukorda hoolikalt jälgima ja vajadusel samme astuma. Komisjoni 2015. aasta tööprogrammis kavandatud lennunduspaketi väljatöötamisel tuleks arvesse võtta kõiki selles dokumendis esitatud aspekte. Lisaks on komitee seisukohal, et liikuvuse ja transpordi peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat peaksid tegema tihedat koostööd.

| 1.2. | Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) peab tuginedes oma tööle uute ärimudelite valdkonnas kontrollima suundumusi, et tagada olenemata ärimudelist optimaalne reisijate ja personali ohutus, keskendudes sektori stabiliseerimiseks eeskätt kõnealustele uutele ärimudelitele. Asjaomased asutused peavad pöörama erilist tähelepanu suurenenud näiliste FIEde ja tööjõu vahendamisega tegelevate ettevõtete teenuste kasutamise kontrollimisele. |
| --- | --- |

1.2.

Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) peab tuginedes oma tööle uute ärimudelite valdkonnas kontrollima suundumusi, et tagada olenemata ärimudelist optimaalne reisijate ja personali ohutus, keskendudes sektori stabiliseerimiseks eeskätt kõnealustele uutele ärimudelitele. Asjaomased asutused peavad pöörama erilist tähelepanu suurenenud näiliste FIEde ja tööjõu vahendamisega tegelevate ettevõtete teenuste kasutamise kontrollimisele.

| 1.3. | Komitee ootab kehtivate õigusaktide nõuetekohast jõustamist ja Euroopa Liidu Kohtu otsuste arvessevõtmist. See puudutab peamisel alljärgnevat:






  a) | sotsiaalkindlustus ja tööõigus:






  — | Rooma konventsioon I (1980) ja määrus (EÜ) nr 593/2008 (2); |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

Komitee ootab kehtivate õigusaktide nõuetekohast jõustamist ja Euroopa Liidu Kohtu otsuste arvessevõtmist. See puudutab peamisel alljärgnevat:

a)

sotsiaalkindlustus ja tööõigus:

—

Rooma konventsioon I (1980) ja määrus (EÜ) nr 593/2008 (2);

| — | määrused (EL) nr 465/2012 (3) ja (EL) nr 83/2014 (4), milles määratletakse põhibaasi kontseptsioon; |
| --- | --- |

—

määrused (EL) nr 465/2012 (3) ja (EL) nr 83/2014 (4), milles määratletakse põhibaasi kontseptsioon;

| b) | seoses FIE staatusega:






  — | direktiiv 2014/67/EL (Esimest korda sisaldab direktiiv „alluvussuhte” mõistet, võimaldades jälgida FIE staatust) (5); |
| --- | --- | --- |

b)

seoses FIE staatusega:

—

direktiiv 2014/67/EL (Esimest korda sisaldab direktiiv „alluvussuhte” mõistet, võimaldades jälgida FIE staatust) (5);

| — | 4. detsembri 2014. aasta otsus C-413/13 FNV Kunsten Informatie en Media vs. Staat der Nederlanden: „Liidu õigust tuleb tõlgendada nii, et ELTL artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse ei kuulu kollektiivlepingu säte, mis näeb ette miinimumtasu sellistele vabakutselistele teenuseosutajatele, kes on kollektiivlepingu pooleks oleva töötajate ühingu liikmed ja kes täidavad töövõtulepingu alusel asjaomase tööandja kasuks samu ülesandeid kui selle tööandja palgatöötajad. Säte kuulub kohaldamisalasse üksnes siis, kui need teenuseosutajad on „näiliselt iseseisvad füüsilisest isikust ettevõtjad”, see tähendab nimetatud töötajatega võrreldavas olukorras olevad teenuseosutajad. Vastava hinnangu peab andma siseriiklik kohus.” |
| --- | --- |

—

4. detsembri 2014. aasta otsus C-413/13 FNV Kunsten Informatie en Media vs. Staat der Nederlanden: „Liidu õigust tuleb tõlgendada nii, et ELTL artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse ei kuulu kollektiivlepingu säte, mis näeb ette miinimumtasu sellistele vabakutselistele teenuseosutajatele, kes on kollektiivlepingu pooleks oleva töötajate ühingu liikmed ja kes täidavad töövõtulepingu alusel asjaomase tööandja kasuks samu ülesandeid kui selle tööandja palgatöötajad. Säte kuulub kohaldamisalasse üksnes siis, kui need teenuseosutajad on „näiliselt iseseisvad füüsilisest isikust ettevõtjad”, see tähendab nimetatud töötajatega võrreldavas olukorras olevad teenuseosutajad. Vastava hinnangu peab andma siseriiklik kohus.”

| 1.4. | Komitee tunnustab lennumeeskondade töörühma sotsiaalpartnerite seisukohta (vt punkt 5.1) ja rõhutab, et mis tahes tahtmatu negatiivse sotsiaalse mõju ennetamiseks kõnealuses sektoris tuleb tegeleda järgmiste lünkadega. Selleks on vajalikud alljärgnevad sammud:






  — | läbi tuleb vaadata lennuliikluse ühiseeskirjad, et tagada eeskätt siseriiklike ja sektori kollektiivlepingute sotsiaalõigusaktide nõuetekohane kohaldamine (määrus (EÜ) nr 1008/2008); samas määruses tuleb paremini määratleda peamise tegevuskoha mõiste, et liikmesriik saaks mahuka lennuliikluse korral välja anda tegevusloa; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Komitee tunnustab lennumeeskondade töörühma sotsiaalpartnerite seisukohta (vt punkt 5.1) ja rõhutab, et mis tahes tahtmatu negatiivse sotsiaalse mõju ennetamiseks kõnealuses sektoris tuleb tegeleda järgmiste lünkadega. Selleks on vajalikud alljärgnevad sammud:

—

läbi tuleb vaadata lennuliikluse ühiseeskirjad, et tagada eeskätt siseriiklike ja sektori kollektiivlepingute sotsiaalõigusaktide nõuetekohane kohaldamine (määrus (EÜ) nr 1008/2008); samas määruses tuleb paremini määratleda peamise tegevuskoha mõiste, et liikmesriik saaks mahuka lennuliikluse korral välja anda tegevusloa;

| — | kaitsta liidu lennuettevõtjaid kolmandate riikide poolse subsideerimise ja ebaõiglase hinnakujundusega põhjustatud ebaausa konkurentsi vastu (määrus (EÜ) nr 868/2004); |
| --- | --- |

—

kaitsta liidu lennuettevõtjaid kolmandate riikide poolse subsideerimise ja ebaõiglase hinnakujundusega põhjustatud ebaausa konkurentsi vastu (määrus (EÜ) nr 868/2004);

| — | määratleda sotsiaalkindlustussüsteemi koordineerimisega paremini tsiviillennunduse põhibaasid (sh ajutised baasid) ja lühendada kümneaastast üleminekuperioodi (määrus (EL) nr 83/2014); |
| --- | --- |

—

määratleda sotsiaalkindlustussüsteemi koordineerimisega paremini tsiviillennunduse põhibaasid (sh ajutised baasid) ja lühendada kümneaastast üleminekuperioodi (määrus (EL) nr 83/2014);

| — | laiendada ühtse loa õigusi lennumeeskonnale, et tagada võrdne kohtlemine kõigile sektori töötajatele (direktiiv 2011/98/EL). |
| --- | --- |

—

laiendada ühtse loa õigusi lennumeeskonnale, et tagada võrdne kohtlemine kõigile sektori töötajatele (direktiiv 2011/98/EL).

| 1.5. | Lisaks soovitab komitee komisjonil liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi koordineeritud töö osana kontrollida renditöö direktiivi kohaldamist lennundussektoris. Komitee on seisukohal, et lennundussektori tavapärase tööhõive vormina tuleb edendada otseseid töökohti ja et võimalik peab olema piirata ajutisi töölepinguid, mis võivad kahjustada ohutustaset (2008/104/EÜ). Lisaks on vaja ELi tasandil mõistete „töötaja” ja „füüsilisest isikust ettevõtja” ühtset määratlust. |
| --- | --- |

1.5.

Lisaks soovitab komitee komisjonil liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi koordineeritud töö osana kontrollida renditöö direktiivi kohaldamist lennundussektoris. Komitee on seisukohal, et lennundussektori tavapärase tööhõive vormina tuleb edendada otseseid töökohti ja et võimalik peab olema piirata ajutisi töölepinguid, mis võivad kahjustada ohutustaset (2008/104/EÜ). Lisaks on vaja ELi tasandil mõistete „töötaja” ja „füüsilisest isikust ettevõtja” ühtset määratlust.

| 1.6. | Komitee toetab ELi lennundusvaldkonna sotsiaalpartnerite võimalikku algatust pidada läbirääkimisi, et jõuda kokkuleppele töötingimuste ja sektori töötajate sotsiaalsete õiguste osas. Sotsiaalpartneritel võib olla teatud õigusaktide puhul ühiseid seisukohti, mida nad võivad komisjonile esitada. Komisjon peaks konsulteerima tööturu osapooltega mis tahes õigusakti ja/või ELi algatuse üle, millel on sotsiaalne mõju (6). |
| --- | --- |

1.6.

Komitee toetab ELi lennundusvaldkonna sotsiaalpartnerite võimalikku algatust pidada läbirääkimisi, et jõuda kokkuleppele töötingimuste ja sektori töötajate sotsiaalsete õiguste osas. Sotsiaalpartneritel võib olla teatud õigusaktide puhul ühiseid seisukohti, mida nad võivad komisjonile esitada. Komisjon peaks konsulteerima tööturu osapooltega mis tahes õigusakti ja/või ELi algatuse üle, millel on sotsiaalne mõju (6).

| 1.7. | Võttes arvesse, et maapealset teenindust käsitlev määruse ettepanek eemaldati komisjoni tööprogrammist ja et Euroopa Liidu tasandil puuduvad selles valdkonnas sotsiaalsed standardid, tuleks tegeleda personali ülemineku küsimusega hankemenetluste või osalise tegevuse kaotamise korral. Selle probleemiga tegelemiseks on komisjonil 2015. aasta lõpuni käimas Euroopa sotsiaalpartneritega konsultatsioon selle üle, kui otstarbekas oleks esitada Euroopa Liidu Nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/23/EÜ läbivaatamise konsolideeritud ettepanek (töötajate õiguste kaitse ettevõtete üleminekul). |
| --- | --- |

1.7.

Võttes arvesse, et maapealset teenindust käsitlev määruse ettepanek eemaldati komisjoni tööprogrammist ja et Euroopa Liidu tasandil puuduvad selles valdkonnas sotsiaalsed standardid, tuleks tegeleda personali ülemineku küsimusega hankemenetluste või osalise tegevuse kaotamise korral. Selle probleemiga tegelemiseks on komisjonil 2015. aasta lõpuni käimas Euroopa sotsiaalpartneritega konsultatsioon selle üle, kui otstarbekas oleks esitada Euroopa Liidu Nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/23/EÜ läbivaatamise konsolideeritud ettepanek (töötajate õiguste kaitse ettevõtete üleminekul).

| 1.8. | Komitee alustab eraldi tööd, käsitlemaks käesolevas arvamuses tõstatatud sotsiaalseid küsimusi. |
| --- | --- |

1.8.

Komitee alustab eraldi tööd, käsitlemaks käesolevas arvamuses tõstatatud sotsiaalseid küsimusi.

| 1.9. | Komitee soovitab komisjonil alaliselt ja järjepidevalt jälgida töötingimusi tsiviillennunduses. |
| --- | --- |

1.9.

Komitee soovitab komisjonil alaliselt ja järjepidevalt jälgida töötingimusi tsiviillennunduses.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Võttes arvesse lennunduse panust Euroopa majandusse tööhõive ja kasvu valdkonnas, on tegemist Euroopa Liidu jaoks strateegilise sektoriga. Hinnanguliselt pakub sektor otseselt või kaudselt tööd rohkem kui 2,6 miljonile inimesele ja panustab Euroopa SKPsse miljard eurot päevas, edendades seeläbi kaubandust ja turismi (7). |
| --- | --- |

2.1.

Võttes arvesse lennunduse panust Euroopa majandusse tööhõive ja kasvu valdkonnas, on tegemist Euroopa Liidu jaoks strateegilise sektoriga. Hinnanguliselt pakub sektor otseselt või kaudselt tööd rohkem kui 2,6 miljonile inimesele ja panustab Euroopa SKPsse miljard eurot päevas, edendades seeläbi kaubandust ja turismi (7).

| 2.2. | Lennutranspordisektori liberaliseerimine 1990. aastate alguses oli reisijatele kahtlemata kasulik, sest see tõi kaasa demokratiseerimise, madalamad lennutariifid ja mitmekesisema valiku. Ent millised olid selle mõjud tööhõivele, palkadele ja töötingimustele selles sektoris? Eurostati andmed näitavad nii otseste kui ka kaudsete töökohtade arvu seisakut lennuettevõtetes hoolimata iga-aastasest keskmiselt 5 % tulude kasvust 1998. aastast 2010. aastani (8). Koos muude suundumustega on see kaasa toonud märkimisväärse tootlikkuse suurenemise. Lisaks tellivad lennuettevõtjad salongipersonali ja pilootide tööd allhanke korras või pakuvad neile paindlikumate töövormidega lepinguid (hiljutise tsiviillennunduse Euroopa sotsiaalpartnerite uuringu tulemused näitavad, et ainult 52,6 protsendil odavlennuettevõtetes töötavatel vastanutel on otsene tööleping). Töötasude kohta puuduvad täielikud andmed, ent näiteks Ühendkuningriigi puhul on salongipersonali töötasu seal selgelt vähenenud (9). Kokkuvõttes kaovad veel mõne aasta eest prestiižsed ja kvaliteetsed töökohad ja need asendatakse allhanke või suurema tootlikkuse ning vähem kuluka tööjõuga. |
| --- | --- |

2.2.

Lennutranspordisektori liberaliseerimine 1990. aastate alguses oli reisijatele kahtlemata kasulik, sest see tõi kaasa demokratiseerimise, madalamad lennutariifid ja mitmekesisema valiku. Ent millised olid selle mõjud tööhõivele, palkadele ja töötingimustele selles sektoris? Eurostati andmed näitavad nii otseste kui ka kaudsete töökohtade arvu seisakut lennuettevõtetes hoolimata iga-aastasest keskmiselt 5 % tulude kasvust 1998. aastast 2010. aastani (8). Koos muude suundumustega on see kaasa toonud märkimisväärse tootlikkuse suurenemise. Lisaks tellivad lennuettevõtjad salongipersonali ja pilootide tööd allhanke korras või pakuvad neile paindlikumate töövormidega lepinguid (hiljutise tsiviillennunduse Euroopa sotsiaalpartnerite uuringu tulemused näitavad, et ainult 52,6 protsendil odavlennuettevõtetes töötavatel vastanutel on otsene tööleping). Töötasude kohta puuduvad täielikud andmed, ent näiteks Ühendkuningriigi puhul on salongipersonali töötasu seal selgelt vähenenud (9). Kokkuvõttes kaovad veel mõne aasta eest prestiižsed ja kvaliteetsed töökohad ja need asendatakse allhanke või suurema tootlikkuse ning vähem kuluka tööjõuga.

| 2.3. | Arvestades, et lennuettevõtjad seisavad silmitsi ägeda konkurentsiga, on kasumid väiksemad kui teistes sektorites (IATA andmetel on lennundussektori maksudejärgne netokasum ülemaailmselt olnud 0,1 % viimase 40 aasta keskmistest tuludest) (10) ja tööandjad püüavad konkurentsivõime säilitamiseks leida viise kulude vähendamiseks. Kui teatud kulud (nt kütus või lennukite omandamisega seotud kulud) on teataval määral fikseeritud, siis mõned lennuettevõtjad arvavad, et tööjõukulusid võib pidevalt vähendada. Mõned lennuettevõtjad on avastanud, et ELi-sisese asutamisvabaduse kasutamine on üks kulude täiendava vähendamise ja sotsiaalse dumpingu viis. |
| --- | --- |

2.3.

Arvestades, et lennuettevõtjad seisavad silmitsi ägeda konkurentsiga, on kasumid väiksemad kui teistes sektorites (IATA andmetel on lennundussektori maksudejärgne netokasum ülemaailmselt olnud 0,1 % viimase 40 aasta keskmistest tuludest) (10) ja tööandjad püüavad konkurentsivõime säilitamiseks leida viise kulude vähendamiseks. Kui teatud kulud (nt kütus või lennukite omandamisega seotud kulud) on teataval määral fikseeritud, siis mõned lennuettevõtjad arvavad, et tööjõukulusid võib pidevalt vähendada. Mõned lennuettevõtjad on avastanud, et ELi-sisese asutamisvabaduse kasutamine on üks kulude täiendava vähendamise ja sotsiaalse dumpingu viis.

| 2.4. | Paljud traditsioonilised lennuettevõtjad, kes peavad hakkama saama järjest tiheneva konkurentsiga, mida pakuvad odavlennuettevõtjad, on loonud põhiteenuste kõrvale madala hinnaga lühilendude teenuse või on palganud oma põhiliinide teenindamiseks odavat tööjõudu. Mõned odavlennuettevõtjad on võtnud sihiks põhilennujaamad ja ärireisijaid, mistõttu astuvad nad otsesemasse konkurentsi traditsiooniliste lennuettevõtjatega. Selle tulemusena väheneb inimväärsete töökohtade arv (õiglane sissetulek, tööohutus, sotsiaalkaitse, sõna-, organiseerumis- ja osalemisvabadus, võrdsus) (11) traditsioonilistes lennuettevõtetes (12). Siiski ei ole odavlennuettevõtjate rakendatavad sotsiaalsed tavad automaatselt sotsiaalse dumpingu põhjustajad. |
| --- | --- |

2.4.

Paljud traditsioonilised lennuettevõtjad, kes peavad hakkama saama järjest tiheneva konkurentsiga, mida pakuvad odavlennuettevõtjad, on loonud põhiteenuste kõrvale madala hinnaga lühilendude teenuse või on palganud oma põhiliinide teenindamiseks odavat tööjõudu. Mõned odavlennuettevõtjad on võtnud sihiks põhilennujaamad ja ärireisijaid, mistõttu astuvad nad otsesemasse konkurentsi traditsiooniliste lennuettevõtjatega. Selle tulemusena väheneb inimväärsete töökohtade arv (õiglane sissetulek, tööohutus, sotsiaalkaitse, sõna-, organiseerumis- ja osalemisvabadus, võrdsus) (11) traditsioonilistes lennuettevõtetes (12). Siiski ei ole odavlennuettevõtjate rakendatavad sotsiaalsed tavad automaatselt sotsiaalse dumpingu põhjustajad.

| 2.5. | Hiljutised suundumused maailmas ja ELis panevad muretsema Euroopa lennunduse jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime pärast nii majanduslikul kui ka sotsiaalsel tasandil. Ausa konkurentsi tagamiseks tuleb luua võrdsemad tingimused. Lennuettevõtjate konkurents peab põhinema uuenduslikel toodetel, kvaliteedil ja hinnal, mitte seaduselünkadel ja/või madala kuluga töökohtadel. Meetmeid tuleb võtta Euroopa lennunduse konkurentsivõime ja jätkusuutliku arengu ning kvaliteetsete töökohtade säilimise tagamiseks. |
| --- | --- |

2.5.

Hiljutised suundumused maailmas ja ELis panevad muretsema Euroopa lennunduse jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime pärast nii majanduslikul kui ka sotsiaalsel tasandil. Ausa konkurentsi tagamiseks tuleb luua võrdsemad tingimused. Lennuettevõtjate konkurents peab põhinema uuenduslikel toodetel, kvaliteedil ja hinnal, mitte seaduselünkadel ja/või madala kuluga töökohtadel. Meetmeid tuleb võtta Euroopa lennunduse konkurentsivõime ja jätkusuutliku arengu ning kvaliteetsete töökohtade säilimise tagamiseks.

| 2.6. | Sotsiaalne dumping – kui see eksisteerib – takistab ausat konkurentsi. Turvalisus peab jääma kõige olulisemaks prioriteediks ja sotsiaalne dumping ei tohi seda negatiivselt mõjutada. Eri riikide kahepoolsed koordineerimata lähenemisviisid tuleb asendada Euroopa Liidu tõelise ühtse lennundusalase välispoliitikaga, mis peaks hõlmama ka välisinvesteeringuid Euroopa lennuettevõtjatesse, samuti omandit ja kontrolli, riigiabi, turulepääsu ja ausat konkurentsi puudutavaid küsimusi. |
| --- | --- |

2.6.

Sotsiaalne dumping – kui see eksisteerib – takistab ausat konkurentsi. Turvalisus peab jääma kõige olulisemaks prioriteediks ja sotsiaalne dumping ei tohi seda negatiivselt mõjutada. Eri riikide kahepoolsed koordineerimata lähenemisviisid tuleb asendada Euroopa Liidu tõelise ühtse lennundusalase välispoliitikaga, mis peaks hõlmama ka välisinvesteeringuid Euroopa lennuettevõtjatesse, samuti omandit ja kontrolli, riigiabi, turulepääsu ja ausat konkurentsi puudutavaid küsimusi.

| 2.7. | Lennunduses on ohutus ülima tähtsusega. Valges raamatus märgitakse, et „Euroopa lennuohutuse tase on kõrge, kuid mitte parim maailmas. Meie eesmärk on muuta Euroopa kõige ohutumaks lennunduspiirkonnaks” (13). Kuigi statistilised andmed puuduvad, on Euroopa Lennundusohutusamet juba viidanud sellele, et ohutusega seotud töö, sh salongipersonali ja hooldustöö killustatusel ja allhanke korras tellimisel võivad olla tõsised tagajärjed ohutusele. Nn uued ärimudelid optimeerivad eelarve-, töö- ja sotsiaalseid protsesse. Euroopa Lennundusohutusamet peab neid mudeleid kontrollima ja võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et need ei kahjusta ohutust. Komitee toetab Euroopa Lennundusohutusametis hiljuti nende ülesannete täitmiseks loodud eritöörühma tegevust. Riskida ei tohi, sest kaalul on inimeste turvalisus (14). |
| --- | --- |

2.7.

Lennunduses on ohutus ülima tähtsusega. Valges raamatus märgitakse, et „Euroopa lennuohutuse tase on kõrge, kuid mitte parim maailmas. Meie eesmärk on muuta Euroopa kõige ohutumaks lennunduspiirkonnaks” (13). Kuigi statistilised andmed puuduvad, on Euroopa Lennundusohutusamet juba viidanud sellele, et ohutusega seotud töö, sh salongipersonali ja hooldustöö killustatusel ja allhanke korras tellimisel võivad olla tõsised tagajärjed ohutusele. Nn uued ärimudelid optimeerivad eelarve-, töö- ja sotsiaalseid protsesse. Euroopa Lennundusohutusamet peab neid mudeleid kontrollima ja võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et need ei kahjusta ohutust. Komitee toetab Euroopa Lennundusohutusametis hiljuti nende ülesannete täitmiseks loodud eritöörühma tegevust. Riskida ei tohi, sest kaalul on inimeste turvalisus (14).

3.   Lennunduse teatud allsektorite töötingimuste halvenemine

| 3.1. | Lennunduses toimuva sotsiaalse dumpingu puhul võib eristada kahte valdkonda – siseturg ja lennundusalane välispoliitika. |
| --- | --- |

3.1.

Lennunduses toimuva sotsiaalse dumpingu puhul võib eristada kahte valdkonda – siseturg ja lennundusalane välispoliitika.

| 3.2. | Siseturul on sotsiaalse dumpingu peamised põhjustajad lennuettevõtjad, kes kasutavad mitme baasi strateegiat, st tööjõud on palgatud riigis X, töökoht on riigis Y, ent tööleping on sõlmitud vastavalt riigi Z seadustele. Selle tulemusena kaotab töötaja sidemed oma päritoluriigiga (st oma kodakondsus- või elukohajärgse riigiga). Peamine väljakutse on ühitada asutamis- ja teenuse osutamise vabadus töökvaliteedi ja sotsiaalse arengu eesmärkidega. Kuigi Rooma I määruse (15) ja sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise (16) raames tehtud muudatused vähendavad mõnesid liikuvate töötajate probleeme, on ikkagi veel lahendamata küsimusi. |
| --- | --- |

3.2.

Siseturul on sotsiaalse dumpingu peamised põhjustajad lennuettevõtjad, kes kasutavad mitme baasi strateegiat, st tööjõud on palgatud riigis X, töökoht on riigis Y, ent tööleping on sõlmitud vastavalt riigi Z seadustele. Selle tulemusena kaotab töötaja sidemed oma päritoluriigiga (st oma kodakondsus- või elukohajärgse riigiga). Peamine väljakutse on ühitada asutamis- ja teenuse osutamise vabadus töökvaliteedi ja sotsiaalse arengu eesmärkidega. Kuigi Rooma I määruse (15) ja sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise (16) raames tehtud muudatused vähendavad mõnesid liikuvate töötajate probleeme, on ikkagi veel lahendamata küsimusi.

| 3.3. | Euroopa Liidu lennundusalane välispoliitika ei taga ELi lennuettevõtjate ja nende töötajate huvide piisavat kaitset kiirelt muutuvas globaalses keskkonnas. Euroopa lennuettevõtjad peavad ausa konkurentsi tagamiseks järgima teatud nõudeid (läbipaistvus, riigiabi, hinnakujundus jne), samas kui kolmandate riikide lennuettevõtjatele, kes teevad lende ELi lennujaamadesse või sealt väljapoole, need nõuded ei kehti. Need lennuettevõtjad pakuvad samu marsruute sõites ELi lennuettevõtjatele otsest konkurentsi, samas on neil põhjendamatud eelised. |
| --- | --- |

3.3.

Euroopa Liidu lennundusalane välispoliitika ei taga ELi lennuettevõtjate ja nende töötajate huvide piisavat kaitset kiirelt muutuvas globaalses keskkonnas. Euroopa lennuettevõtjad peavad ausa konkurentsi tagamiseks järgima teatud nõudeid (läbipaistvus, riigiabi, hinnakujundus jne), samas kui kolmandate riikide lennuettevõtjatele, kes teevad lende ELi lennujaamadesse või sealt väljapoole, need nõuded ei kehti. Need lennuettevõtjad pakuvad samu marsruute sõites ELi lennuettevõtjatele otsest konkurentsi, samas on neil põhjendamatud eelised.

| 3.4. | Eraldi küsimus on ka kolmandatest riikidest pärit salongipersonali kasutamine ELis registreeritud lennukite pardal. Varem palgati välismaalastest salongipersonali Euroopa lennukite pardale keelelistel või kultuurilistel põhjustel. Viimasel ajal on teatud lennuettevõtjad kasutanud välismaalasi lendudel Euroopa Liitu ja liidust väljapoole ja isegi (!) ELi-sisestel lendudel, pakkudes halvemaid töö- ja palgatingimusi. Siiski peavad need lennuettevõtjad kohaldama lennuettevõtja sertifikaadi väljastanud liikmesriigi siseriiklikke eeskirju. |
| --- | --- |

3.4.

Eraldi küsimus on ka kolmandatest riikidest pärit salongipersonali kasutamine ELis registreeritud lennukite pardal. Varem palgati välismaalastest salongipersonali Euroopa lennukite pardale keelelistel või kultuurilistel põhjustel. Viimasel ajal on teatud lennuettevõtjad kasutanud välismaalasi lendudel Euroopa Liitu ja liidust väljapoole ja isegi (!) ELi-sisestel lendudel, pakkudes halvemaid töö- ja palgatingimusi. Siiski peavad need lennuettevõtjad kohaldama lennuettevõtja sertifikaadi väljastanud liikmesriigi siseriiklikke eeskirju.

4.   Lennunduse uued ettevõtlusmudelid ja tööturg

| 4.1. | Sotsiaalpartnerite läbiviidud uuringud (17) näitavad, et töötingimuste halvenemine on levinud kogu Euroopa lennunduses ja see läheb konkurentsi tõttu kaugemale turutingimuste muutustest nii traditsiooniliste kui ka odavlennuettevõtjate puhul. |
| --- | --- |

4.1.

Sotsiaalpartnerite läbiviidud uuringud (17) näitavad, et töötingimuste halvenemine on levinud kogu Euroopa lennunduses ja see läheb konkurentsi tõttu kaugemale turutingimuste muutustest nii traditsiooniliste kui ka odavlennuettevõtjate puhul.

| 4.2. | Puudub ühtne odavlennuettevõtjate mudel: kasutatakse kõiki võtteid alates miinimumhinna (mis ei sisalda ühtegi teenust) strateegiast kuni hübriidettevõteteni, mis sisaldavad traditsioonilise ja odavlennuettevõtja elemente, ning sinna vahele jäävad n-ö klassikalised odavlennuettevõtjad piiratud, kuid alati täidetud lubadustega. Selle tulemusena ei ole olemas ka ühtset tööhõivemudelit: mõned lennuettevõtjad pakuvad tähtajatute lepingutega kvaliteetseid töökohti, samas kui teised tellivaid töid allhanke korras agentuuridelt või mõnel juhul isegi näilistelt FIEdelt. See kehtib ka ametiühingute esindatuse kohta: mõned lennuettevõtjad püüavad sihilikult ametiühinguid vältida, samas kui teised tunnustavad neid ja allkirjastavad kollektiivlepinguid. Samuti on odavlennuettevõtjate areng avaldanud tugevat mõju maapealsele teenindusele, peamiselt pagasi käitlemise (käsipagasile kohaldatud nõuded on rangemad), lühema lendude teenindamise aja ja väljaõppe vähendamise osas. |
| --- | --- |

4.2.

Puudub ühtne odavlennuettevõtjate mudel: kasutatakse kõiki võtteid alates miinimumhinna (mis ei sisalda ühtegi teenust) strateegiast kuni hübriidettevõteteni, mis sisaldavad traditsioonilise ja odavlennuettevõtja elemente, ning sinna vahele jäävad n-ö klassikalised odavlennuettevõtjad piiratud, kuid alati täidetud lubadustega. Selle tulemusena ei ole olemas ka ühtset tööhõivemudelit: mõned lennuettevõtjad pakuvad tähtajatute lepingutega kvaliteetseid töökohti, samas kui teised tellivaid töid allhanke korras agentuuridelt või mõnel juhul isegi näilistelt FIEdelt. See kehtib ka ametiühingute esindatuse kohta: mõned lennuettevõtjad püüavad sihilikult ametiühinguid vältida, samas kui teised tunnustavad neid ja allkirjastavad kollektiivlepinguid. Samuti on odavlennuettevõtjate areng avaldanud tugevat mõju maapealsele teenindusele, peamiselt pagasi käitlemise (käsipagasile kohaldatud nõuded on rangemad), lühema lendude teenindamise aja ja väljaõppe vähendamise osas.

| 4.3. | Nii tööandjad kui ka lennunduse ametiühingud tunnistavad, et teatud odavlennuettevõtjate äristrateegiad ning nendega seotud inimressursse ja töösuhteid puudutavad meetmed toovad kaasa „aeglase laskumise” madalaimale ühisnimetajale (18). Piir traditsiooniliste ja odavlennuettevõtjate vahel hakkab tasapisi hägustuma, kuna odavlennuettevõtjad on ühinenud ülemaailmsete allianssidega või on inkorporeeritud (traditsioonilistesse) lennuettevõtjate gruppidesse. Samas on teised lennuettevõtjad otsustanud luua oma ettevõttesisese odavlennupakkuja. Mõned traditsioonilised lennuettevõtjad on palganud odavat tööjõudu ka oma põhiliinide teenindamiseks. See uus korraldus ei tähenda, et traditsioonilised lennuettevõtjad ja odavlennuettevõtjad pakuvad samu teenuseid. |
| --- | --- |

4.3.

Nii tööandjad kui ka lennunduse ametiühingud tunnistavad, et teatud odavlennuettevõtjate äristrateegiad ning nendega seotud inimressursse ja töösuhteid puudutavad meetmed toovad kaasa „aeglase laskumise” madalaimale ühisnimetajale (18). Piir traditsiooniliste ja odavlennuettevõtjate vahel hakkab tasapisi hägustuma, kuna odavlennuettevõtjad on ühinenud ülemaailmsete allianssidega või on inkorporeeritud (traditsioonilistesse) lennuettevõtjate gruppidesse. Samas on teised lennuettevõtjad otsustanud luua oma ettevõttesisese odavlennupakkuja. Mõned traditsioonilised lennuettevõtjad on palganud odavat tööjõudu ka oma põhiliinide teenindamiseks. See uus korraldus ei tähenda, et traditsioonilised lennuettevõtjad ja odavlennuettevõtjad pakuvad samu teenuseid.

| 4.4. | Siiski on ELi liikmesriikide vahel suured erinevused töötingimustes, võrdses kohtlemises, tööohutuses ja töötervishoius ja sotsiaalkaitses (mida ELi tasandil vaid koordineeritakse) jne. See tekitab asümmeetriat majandusliku reguleerimise (ühtne turg), ühtlustamise ning sotsiaalse ühtekuuluvuse vahel. Siiski on mõned liikmesriigid loonud riiklikke lahendusi kindlustamaks, et nende territooriumidel elavatele liikuvatele töötajatele kehtiksid riigi töö- ja sotsiaalõigusaktid ning kollektiivlepingud. Seda küsimust tuleks kaaluda ELi tasandil. |
| --- | --- |

4.4.

Siiski on ELi liikmesriikide vahel suured erinevused töötingimustes, võrdses kohtlemises, tööohutuses ja töötervishoius ja sotsiaalkaitses (mida ELi tasandil vaid koordineeritakse) jne. See tekitab asümmeetriat majandusliku reguleerimise (ühtne turg), ühtlustamise ning sotsiaalse ühtekuuluvuse vahel. Siiski on mõned liikmesriigid loonud riiklikke lahendusi kindlustamaks, et nende territooriumidel elavatele liikuvatele töötajatele kehtiksid riigi töö- ja sotsiaalõigusaktid ning kollektiivlepingud. Seda küsimust tuleks kaaluda ELi tasandil.

| 4.5. | Lennunduses pärinevad põhilised tööõigusaktid liberaliseerimiseelsest ajast ja need ei ole enam eesmärgipärased. Lennumeeskonnale kehtivaid sotsiaalkindluse eeskirju on küll parandatud, ent õiguslike lünkade oht püsib. Mõiste „põhibaas” on probleemne, sest selle määratleb lennuettevõtja ja FIEdest meeskonnaliikmete puhul ei toimu asjakohast kontrolli. Teine probleem on see, et ELi tasandil puudub ühtne tekst, milles oleks positiivselt määratletud „töötaja” ja „füüsilisest isikust ettevõtja” mõiste ELi õigusaktides. Euroopa Kohtu otsustes ja direktiivides esinevad erisugused määratlused, nt alluvuse kriteeriumi puhul. Erieeskirjad tuleb kehtestada väga liikuvate töötajate jaoks. |
| --- | --- |

4.5.

Lennunduses pärinevad põhilised tööõigusaktid liberaliseerimiseelsest ajast ja need ei ole enam eesmärgipärased. Lennumeeskonnale kehtivaid sotsiaalkindluse eeskirju on küll parandatud, ent õiguslike lünkade oht püsib. Mõiste „põhibaas” on probleemne, sest selle määratleb lennuettevõtja ja FIEdest meeskonnaliikmete puhul ei toimu asjakohast kontrolli. Teine probleem on see, et ELi tasandil puudub ühtne tekst, milles oleks positiivselt määratletud „töötaja” ja „füüsilisest isikust ettevõtja” mõiste ELi õigusaktides. Euroopa Kohtu otsustes ja direktiivides esinevad erisugused määratlused, nt alluvuse kriteeriumi puhul. Erieeskirjad tuleb kehtestada väga liikuvate töötajate jaoks.

| 4.6. | Ühte kolmest suurimast Pärsia lahe lennuettevõtjast süüdistati ELi õigusakte rikkuvate tavade kasutamises, nt rasedate töötajate vallandamine, kohustus saada luba abiellumiseks jne. Sellegipoolest teeb see ettevõtja lende ELi liinidel ja on hiljuti isegi suurendanud lendude sagedust teatud lennujaamadesse. Kuna nende Pärsia lahe lennuettevõtjate, lennujaamade ja vastavate tsiviillennundusametite vahel on tihedad sidemed, on põhjust karta, et need ettevõtjad on saanud põhjendamatuid eeliseid. Liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelised kahepoolsed suhted tuleb asendada ELi koordineeritud ja tõelise lennundusalase välispoliitikaga. |
| --- | --- |

4.6.

Ühte kolmest suurimast Pärsia lahe lennuettevõtjast süüdistati ELi õigusakte rikkuvate tavade kasutamises, nt rasedate töötajate vallandamine, kohustus saada luba abiellumiseks jne. Sellegipoolest teeb see ettevõtja lende ELi liinidel ja on hiljuti isegi suurendanud lendude sagedust teatud lennujaamadesse. Kuna nende Pärsia lahe lennuettevõtjate, lennujaamade ja vastavate tsiviillennundusametite vahel on tihedad sidemed, on põhjust karta, et need ettevõtjad on saanud põhjendamatuid eeliseid. Liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelised kahepoolsed suhted tuleb asendada ELi koordineeritud ja tõelise lennundusalase välispoliitikaga.

5.   Sotsiaalpartnerite roll

| 5.1. | Komitee toetab Euroopa sotsiaalpartnerite olulist rolli tsiviillennunduses, mida nad täidavad ELi institutsioonide nõustamisel, samuti järelevalve osas ja oma ettepanekute esitamisega. 5. juunil 2014 võtsid lennumeeskondade töörühma (ACWG) sotsiaalpartnerid vastu ühise deklaratsiooni ELis toimuva mugavuslippude kasutamise vastu lennunduses, mõistes hukka hiljutised suundumused, mis ohustavad tõsiselt Euroopa sotsiaalmudelit, tööhõivet ja ausat konkurentsi lennundusturul, ning esitades õigusaktide muutmise ettepanekuid (19). |
| --- | --- |

5.1.

Komitee toetab Euroopa sotsiaalpartnerite olulist rolli tsiviillennunduses, mida nad täidavad ELi institutsioonide nõustamisel, samuti järelevalve osas ja oma ettepanekute esitamisega. 5. juunil 2014 võtsid lennumeeskondade töörühma (ACWG) sotsiaalpartnerid vastu ühise deklaratsiooni ELis toimuva mugavuslippude kasutamise vastu lennunduses, mõistes hukka hiljutised suundumused, mis ohustavad tõsiselt Euroopa sotsiaalmudelit, tööhõivet ja ausat konkurentsi lennundusturul, ning esitades õigusaktide muutmise ettepanekuid (19).

| 5.2. | Kuna tegemist on sotsiaaldialoogi tulevase tegevuskavaga, tegid ACWG sotsiaalpartnerid (AEA, ECA ja ETF) 13. veebruaril 2015 järgmise ühisavalduse: „Sotsiaalpartnerid [...] on valmis käivitama arutelu lennundussektori raamistiku üle, mille eesmärk on võrdsete tingimuste loomine ülemaailmsel tasandil. Töötingimuste halvenemise ja mugavuslippide vastu tuleb kavandada ühiseid meetmeid. Sotsiaalpartnerid on nõus selles valdkonnas oma tööd jätkama. Nad võtavad vajalikud meetmed, et koostöös ELi eri institutsioonide ja liikmesriikide ametiasutustega aidata kiiresti määratleda Euroopa lennundusstrateegia, millel on selged ülemaailmsed eesmärgid, prioriteedid ja tähtajad.” |
| --- | --- |

5.2.

Kuna tegemist on sotsiaaldialoogi tulevase tegevuskavaga, tegid ACWG sotsiaalpartnerid (AEA, ECA ja ETF) 13. veebruaril 2015 järgmise ühisavalduse: „Sotsiaalpartnerid [...] on valmis käivitama arutelu lennundussektori raamistiku üle, mille eesmärk on võrdsete tingimuste loomine ülemaailmsel tasandil. Töötingimuste halvenemise ja mugavuslippide vastu tuleb kavandada ühiseid meetmeid. Sotsiaalpartnerid on nõus selles valdkonnas oma tööd jätkama. Nad võtavad vajalikud meetmed, et koostöös ELi eri institutsioonide ja liikmesriikide ametiasutustega aidata kiiresti määratleda Euroopa lennundusstrateegia, millel on selged ülemaailmsed eesmärgid, prioriteedid ja tähtajad.”

| 5.3. | Samuti peab Euroopa Komisjon hoogustama sotsiaalpartneritega konsulteerimist. Komisjoni otsuse 98/500/EÜ (valdkonna dialoogikomiteede loomise kohta) kohaselt peab iga komitee andma selles tegevusvaldkonnas, mille jaoks ta on loodud, konsultatsioone seoses ühenduse tasandil toimuva arenguga, millel on sotsiaalsed tagajärjed. Sageli jäetakse see kohustus täitmata. Samuti on oluline käsitleda Euroopa Lennundusohutusameti välja töötatud ohutuseeskirjade sotsiaalset mõju. |
| --- | --- |

5.3.

Samuti peab Euroopa Komisjon hoogustama sotsiaalpartneritega konsulteerimist. Komisjoni otsuse 98/500/EÜ (valdkonna dialoogikomiteede loomise kohta) kohaselt peab iga komitee andma selles tegevusvaldkonnas, mille jaoks ta on loodud, konsultatsioone seoses ühenduse tasandil toimuva arenguga, millel on sotsiaalsed tagajärjed. Sageli jäetakse see kohustus täitmata. Samuti on oluline käsitleda Euroopa Lennundusohutusameti välja töötatud ohutuseeskirjade sotsiaalset mõju.

Brüssel, 16. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Euroopa Liidu Kohtu 18. detsembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-341/05: Laval, lk I.11767, punkt 103).

1

(2)  ELT L 177, 4.7.2008, lk 6.

2

(3)  ELT L 149, 8.6.2012, lk 4.

3

(4)  ELT L 28, 31.1.2014, lk 17.

4

(5)  ELT L 159, 28.5.2014, lk 11.

5

(6)  ELT L 225, 12.8.1998, lk 27.

6

(7)  ATAG aruanne „Powering global economic growth, employment, trade links, tourism and support for sustainable development through air transport”, 2014.

7

(8)  Lõpparuanne „Study on the effects of the implementation of the EU aviation common market on employment and working conditions in the Air Transport Sector over the period 1997/2010”, Steer Davies Gleave, London, 2012, lk 74.

8

(9)  Lõpparuanne „Study on the effects of the implementation of the EU aviation common market on employment and working conditions in the Air Transport Sector over the period 1997/2010”, Steer Davies Gleave, London, 2012, lk vii.

9

(10)  IATA aruanne „Vision 2050”, Singapur, 12. veebruar 2011, lk 2.

10

(11)  „Global topic on Decent Work”, Rahvusvaheline Tööorganisatsioon.

11

(12)  Vt Euroopa sotsiaalpartnerite uuringud: – 2012: „The development of the low cost model in the European civil aviation industry”, Peter TURNBULL (Cardiffi ülikool), Geraint Harvey (Swansea ülikool), Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu tellitud uuring; – 2014: „Evolution of the Labour Market in the Airline Industry due to the Development of the Low Fares Airlines”, Peter Turnbull (Cardiffi ülikool), Geraint Harvey (Birminghami ülikool), Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu tellitud uuring; – 2015: „Atypical Employment in Aviation”, Genti ülikool, professor Yves Jorensi juhitud töörühm, Euroopa Lennumeeskonnaliikmete Liidu, Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduse ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu tellitud uuring.

12

(13)  Valge raamat „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas”, COM(2011) 144 final, lk 22.

13

(14)  Aruanne „New business Models”, Euroopa Lennundusohutusameti eeskirjade koostamise nõuanderühm, 17. aprill 2015, lk 1, punkt 2; lk 5, punkt 9.3; lk 6, punkt 9.5.1; lk 7, punkt 9.5.2 ja lk 7, punkt 9.6.

14

(15)  ELT L 177, 4.7.2008, lk 6.

15

(16)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.

16

(17)  Üldine teema „Inimväärne töö”, Rahvusvaheline Tööorganisatsioon.

17

(18)  Aruanne „Submission by Scandinavian Airlines (SAS) to US regulators on Norwegian Air International’s (NAI’s) application for a US Foreign Air Carrier permit”, Airline Business, aprill 2014.

18

(19)  Valdkondliku sotsiaaldialoogi komitee lennumeeskondade töörühma ühisdeklaratsioon ELis toimuva mugavuslippude kasutamise vastu lennunduses, 5. juuni 2014.

19

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/116 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/116

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Aktiivne kübertegevus ja kodanikuühiskonna organisatsioonid”

(omaalgatuslik arvamus)

(2016/C 013/18)

| Raportöör: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Raportöör:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

19. veebruaril 2015 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Aktiivne kübertegevus ja kodanikuühiskonna organisatsioonid”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 31. augustil 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16.–17. septembril 2015 (16. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 205, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 8.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Praeguses digitaalühiskonnas on aktiivne kübertegevus arvestatav töövahend kodanike mõjuvõimu tugevdamiseks, kuivõrd see võimaldab ja edendab aktiivset sotsiaaltava ja osalemist uute tehnoloogialahenduste abil, aidates samal ajal vähendada digitaalset tõrjutust ja lõhet. Mõistet „aktiivne kübertegevus” võib määratleda aktiivse tegevusena, mis stimuleerib poliitilistes, keskkonna-, ühiskonna-, kodaniku-, kultuuri- jmt küsimustes oma nõudmiste eest seismist, ilma et oleks vaja eelnevalt kindlaks määrata hierarhilist või programmilist ideoloogiat, ning mis kasutab enda arenguks tehnoloogilisi töövahendeid, mis edendavad teabe levitamist inimeselt inimesele ja osalemist. Siinkohal tuleb seda eristada algatustest, mis ei vasta demokraatlikele ja solidaarsuse põhimõtetele ja väärtustele ning mille kavatsused lahknevad ühiskondlikust huvist ja ühisest heaolust. |
| --- | --- |

1.1.

Praeguses digitaalühiskonnas on aktiivne kübertegevus arvestatav töövahend kodanike mõjuvõimu tugevdamiseks, kuivõrd see võimaldab ja edendab aktiivset sotsiaaltava ja osalemist uute tehnoloogialahenduste abil, aidates samal ajal vähendada digitaalset tõrjutust ja lõhet. Mõistet „aktiivne kübertegevus” võib määratleda aktiivse tegevusena, mis stimuleerib poliitilistes, keskkonna-, ühiskonna-, kodaniku-, kultuuri- jmt küsimustes oma nõudmiste eest seismist, ilma et oleks vaja eelnevalt kindlaks määrata hierarhilist või programmilist ideoloogiat, ning mis kasutab enda arenguks tehnoloogilisi töövahendeid, mis edendavad teabe levitamist inimeselt inimesele ja osalemist. Siinkohal tuleb seda eristada algatustest, mis ei vasta demokraatlikele ja solidaarsuse põhimõtetele ja väärtustele ning mille kavatsused lahknevad ühiskondlikust huvist ja ühisest heaolust.

| 1.2. | Aktiivse kübertegevuse kui tööriista arendamiseks on vaja, et nii Euroopa Komisjon kui ka liikmesriigid võtaksid oma tegevuskavadesse algatused ja meetmed, et edendada struktuure võrgustunud ühiskonna asjakohaseks laiendamiseks, hõlbustades vaba ja universaalset juurdepääsu, tagades läbipaistvuse ja konfidentsiaalsuse ning kaitstes õigusi eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele, pöörates erilist tähelepanu kõige ebasoodsamas olukorras olevatele elanikerühmadele. |
| --- | --- |

1.2.

Aktiivse kübertegevuse kui tööriista arendamiseks on vaja, et nii Euroopa Komisjon kui ka liikmesriigid võtaksid oma tegevuskavadesse algatused ja meetmed, et edendada struktuure võrgustunud ühiskonna asjakohaseks laiendamiseks, hõlbustades vaba ja universaalset juurdepääsu, tagades läbipaistvuse ja konfidentsiaalsuse ning kaitstes õigusi eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele, pöörates erilist tähelepanu kõige ebasoodsamas olukorras olevatele elanikerühmadele.

| 1.3. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab hädavajalikuks levitada elanikkonna hulgas aruka ja turvalise aktiivse kübertegevuse jaoks vajalikke teadmisi ja käsitsemisoskusi ning nõuab seepärast tungivalt, et ELi institutsioonid käivitaksid teadvustamis-, koolitus- ja hariduskampaaniad, eriti võrgus tegutsemise heade tavade levitamiseks ja pahatahtliku kasutuse kaotamiseks. Selles suhtes tuleb ette näha vahendid, mida peetakse aktiivse kübertegevuse teostamise hindamisel ja arendamisel vajalikuks. |
| --- | --- |

1.3.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab hädavajalikuks levitada elanikkonna hulgas aruka ja turvalise aktiivse kübertegevuse jaoks vajalikke teadmisi ja käsitsemisoskusi ning nõuab seepärast tungivalt, et ELi institutsioonid käivitaksid teadvustamis-, koolitus- ja hariduskampaaniad, eriti võrgus tegutsemise heade tavade levitamiseks ja pahatahtliku kasutuse kaotamiseks. Selles suhtes tuleb ette näha vahendid, mida peetakse aktiivse kübertegevuse teostamise hindamisel ja arendamisel vajalikuks.

| 1.4. | Aktiivne kübertegevus edendab ühtlasi ja seoses institutsioonilise juhtimisega mitmesuunaliselt ja nii aktiivselt kui ka reageerivalt kaasotsustamise ja jagatud võimu valdkondi lähtuvalt paljude osalejate (valitsused, kodanikuühiskonna organisatsioonid, sotsiaalpartnerid, kodanikud, ettevõtjad) vahelisest vastastikusest toimest. |
| --- | --- |

1.4.

Aktiivne kübertegevus edendab ühtlasi ja seoses institutsioonilise juhtimisega mitmesuunaliselt ja nii aktiivselt kui ka reageerivalt kaasotsustamise ja jagatud võimu valdkondi lähtuvalt paljude osalejate (valitsused, kodanikuühiskonna organisatsioonid, sotsiaalpartnerid, kodanikud, ettevõtjad) vahelisest vastastikusest toimest.

| 1.5. | Järelikult eeldab aktiivse kübertegevuse toetamine detsentraliseeritust võrgus, hõlmates nii horisontaalseid suhteid kodanike vahel kui ka vertikaalseid suhteid valitsuse ja kodanikkonna vahel. Horisontaalne vastastikune toime võimaldab toetada solidaarsust veebis aktiivse ja teotahtelise kübervabatahtlikkuse ning koostöö- ja ühismeetmete ja -algatuste kaudu. Vertikaalne vastastikune toime omakorda mõjub allapoole edasi e-valitsuse valdkonnas, luues läbipaistvust ning hõlbustades kodanike jaoks juurdepääsu ja teabevahetust avalikes küsimustes, ning ülespoole, tugevdades kodanikkonna esindatust institutsioonides e-demokraatia avatud kontekstis, mis võimaldab muuta osalemise tegelikuks selliste vahenditega nagu rahvakonsultatsioonid või seadusandlikud algatused. |
| --- | --- |

1.5.

Järelikult eeldab aktiivse kübertegevuse toetamine detsentraliseeritust võrgus, hõlmates nii horisontaalseid suhteid kodanike vahel kui ka vertikaalseid suhteid valitsuse ja kodanikkonna vahel. Horisontaalne vastastikune toime võimaldab toetada solidaarsust veebis aktiivse ja teotahtelise kübervabatahtlikkuse ning koostöö- ja ühismeetmete ja -algatuste kaudu. Vertikaalne vastastikune toime omakorda mõjub allapoole edasi e-valitsuse valdkonnas, luues läbipaistvust ning hõlbustades kodanike jaoks juurdepääsu ja teabevahetust avalikes küsimustes, ning ülespoole, tugevdades kodanikkonna esindatust institutsioonides e-demokraatia avatud kontekstis, mis võimaldab muuta osalemise tegelikuks selliste vahenditega nagu rahvakonsultatsioonid või seadusandlikud algatused.

| 1.6. | Lõpuks tõstatab komitee vajaduse töötada välja ja rakendada spetsiaalseid aktiivse kübertegevuse sotsiaalse ja majandusliku mõju hindamise meetodeid ja mõõtmise näitajaid ning samuti koostada uurimusi ja aruandeid, et saavutada oma tegevuses suurem järjekindlus tegeliku esindatuse ja juhtimise tegurite, jätkuvuse, uute ühiskonnastruktuuride ja -mudelite tekke osas jne. |
| --- | --- |

1.6.

Lõpuks tõstatab komitee vajaduse töötada välja ja rakendada spetsiaalseid aktiivse kübertegevuse sotsiaalse ja majandusliku mõju hindamise meetodeid ja mõõtmise näitajaid ning samuti koostada uurimusi ja aruandeid, et saavutada oma tegevuses suurem järjekindlus tegeliku esindatuse ja juhtimise tegurite, jätkuvuse, uute ühiskonnastruktuuride ja -mudelite tekke osas jne.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Uute tehnoloogialahenduste mõju praegusele ühiskonnale kajastub selles digitaalseks ökosüsteemiks nimetatud virtuaalses ruumis, kus arenevad välja uued elustiilid, mis hakkavad välja vahetama traditsioonilisi eneseväljenduse ja kollektiiviga suhestumise viise. |
| --- | --- |

2.1.

Uute tehnoloogialahenduste mõju praegusele ühiskonnale kajastub selles digitaalseks ökosüsteemiks nimetatud virtuaalses ruumis, kus arenevad välja uued elustiilid, mis hakkavad välja vahetama traditsioonilisi eneseväljenduse ja kollektiiviga suhestumise viise.

| 2.2. | Kõnealuses tehnoloogilises revolutsioonis tuleb lisaks muudele, näiteks majanduslikele, kultuurilistele või innovatsiooni aspektidele eriliselt arvesse võtta lahendamist vajavaid probleeme ja võimalusi, mis tekivad teabe, teabevahetuse ja osalemise valdkonnas uues valitsemiskontekstis, kus kaasvastutus võrgus võib suures osas määrata ära olulised muutused ühiskonna korralduse struktuurides ja vormides tulevikus. |
| --- | --- |

2.2.

Kõnealuses tehnoloogilises revolutsioonis tuleb lisaks muudele, näiteks majanduslikele, kultuurilistele või innovatsiooni aspektidele eriliselt arvesse võtta lahendamist vajavaid probleeme ja võimalusi, mis tekivad teabe, teabevahetuse ja osalemise valdkonnas uues valitsemiskontekstis, kus kaasvastutus võrgus võib suures osas määrata ära olulised muutused ühiskonna korralduse struktuurides ja vormides tulevikus.

| 2.3. | Veebipõhiste suhtlusvõrgustike ja interneti mõju on – eeldades, et nad on kaasavad – avanud uued perspektiivid kodanike võimalikule rollile ühiskonna ülesehitamises, suurendades kodanike mõjuvõimu ja andes neile juhtiva osa iseenda muutumise ühiselt kujundamises. |
| --- | --- |

2.3.

Veebipõhiste suhtlusvõrgustike ja interneti mõju on – eeldades, et nad on kaasavad – avanud uued perspektiivid kodanike võimalikule rollile ühiskonna ülesehitamises, suurendades kodanike mõjuvõimu ja andes neile juhtiva osa iseenda muutumise ühiselt kujundamises.

| 2.4. | See kollektiivne suundumus süveneb aja jooksul kogu maailmas, mis aitab tugevdada juba käivitatud algatusi ja veelgi enam kindlustada ühenduses olemise ja vastastikku toimimise võimet, andes väga kiiresti ja laiaulatuslikult tagasisidet tegevusele üha enam hajutatud otsustus- ja pädevusvaldkondades. Sellest tulenevalt soodustavad juba võetud meetmed uusi meetmeid positiivse tugevdamise protsessis, mis pakub laiemat kandepinda. |
| --- | --- |

2.4.

See kollektiivne suundumus süveneb aja jooksul kogu maailmas, mis aitab tugevdada juba käivitatud algatusi ja veelgi enam kindlustada ühenduses olemise ja vastastikku toimimise võimet, andes väga kiiresti ja laiaulatuslikult tagasisidet tegevusele üha enam hajutatud otsustus- ja pädevusvaldkondades. Sellest tulenevalt soodustavad juba võetud meetmed uusi meetmeid positiivse tugevdamise protsessis, mis pakub laiemat kandepinda.

| 2.5. | Sellega seoses on oluline, et kodanikeliikumisi digitaalruumis ei peetaks lihtsalt internetikasutajate kogunemiseks tavapärase paljususe mõistes, vaid nutiliikumiseks (smart mob), see tähendab tänu eksponentsiaalselt tihenevatele sidemetele võrgus arukalt või tõhusalt käituvaks elanikerühmaks. Kõnealune sidemetevõrgustik võimaldab inimestel ühenduses olla, et saada teavet ja lävida teistega, võimaldades nii luua tõelist ühiskondlikku kooskõlastamist, mis kujundab teadlikku, osalevat ja vastutustundlikku ühiskonda. |
| --- | --- |

2.5.

Sellega seoses on oluline, et kodanikeliikumisi digitaalruumis ei peetaks lihtsalt internetikasutajate kogunemiseks tavapärase paljususe mõistes, vaid nutiliikumiseks (smart mob), see tähendab tänu eksponentsiaalselt tihenevatele sidemetele võrgus arukalt või tõhusalt käituvaks elanikerühmaks. Kõnealune sidemetevõrgustik võimaldab inimestel ühenduses olla, et saada teavet ja lävida teistega, võimaldades nii luua tõelist ühiskondlikku kooskõlastamist, mis kujundab teadlikku, osalevat ja vastutustundlikku ühiskonda.

| 2.6. | Järelikult on selles kirjeldatud stsenaariumis kõige väärtuslikum lisandväärtus sellise kodanikkonna aktiivne kaasamine, kes ei soovi loobuda oma iseseisvusest neid puudutavates küsimustes ja kes mitte ainult on valmis võtma selle vastutuse, vaid võtabki vastutuse, nagu näitavad mõned andmed („Ciberactivismo: Las nuevas revoluciones de las multitudes conectadas” („Aktiivne kübertegevus: võrku ühendatud rahvamassi uued revolutsioonid”). Tascón, Mario y Quintana, Yolanda. La Catarata, 2012) igapäevase tegevuse kohta võrgus: 1,6 miljonit blogisissekannet või 140 miljonit säutsu Twitteris. |
| --- | --- |

2.6.

Järelikult on selles kirjeldatud stsenaariumis kõige väärtuslikum lisandväärtus sellise kodanikkonna aktiivne kaasamine, kes ei soovi loobuda oma iseseisvusest neid puudutavates küsimustes ja kes mitte ainult on valmis võtma selle vastutuse, vaid võtabki vastutuse, nagu näitavad mõned andmed („Ciberactivismo: Las nuevas revoluciones de las multitudes conectadas” („Aktiivne kübertegevus: võrku ühendatud rahvamassi uued revolutsioonid”). Tascón, Mario y Quintana, Yolanda. La Catarata, 2012) igapäevase tegevuse kohta võrgus: 1,6 miljonit blogisissekannet või 140 miljonit säutsu Twitteris.

| 2.7. | Ning sama võib öelda aktiivse kübertegevuse dokumentide läbivaatamise kohta, mille lehekülgedel tulevad esile mõjukad ühiskondlikud sündmused ja liikumised ning teabelevi, nagu Occupy Wall Street, Gezi park, Araabia kevad või Hispaania liikumine 15-M, ja filantroopiliste ja solidaarsuse üleskutsetega ühinemise kampaaniad, mida korraldavad tunnustatud kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas korjandustega selliste mehhanismide nagu crowdfunding abil või lihtsalt ühinemisega läbipaistva rahastamisega platvormidega. |
| --- | --- |

2.7.

Ning sama võib öelda aktiivse kübertegevuse dokumentide läbivaatamise kohta, mille lehekülgedel tulevad esile mõjukad ühiskondlikud sündmused ja liikumised ning teabelevi, nagu Occupy Wall Street, Gezi park, Araabia kevad või Hispaania liikumine 15-M, ja filantroopiliste ja solidaarsuse üleskutsetega ühinemise kampaaniad, mida korraldavad tunnustatud kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas korjandustega selliste mehhanismide nagu crowdfunding abil või lihtsalt ühinemisega läbipaistva rahastamisega platvormidega.

3.   Aktiivne kübertegevus ehk veebiaktiivsus

| 3.1. | Mitmesugustest väljapakutud mõistetest, mida võib aktiivse kübertegevuse kohta leida, on seda sünkreetilise lähendamise teel võimalik määratleda strateegia või tegevusena, millega tahetakse mõjutada avalikku elu elektrooniliste vahendite kaudu ja uute tehnoloogialahenduste kasutamisega kommunikatsioonikanalina, nagu ka teabeedastuseks kodanikuosaluse vallas. |
| --- | --- |

3.1.

Mitmesugustest väljapakutud mõistetest, mida võib aktiivse kübertegevuse kohta leida, on seda sünkreetilise lähendamise teel võimalik määratleda strateegia või tegevusena, millega tahetakse mõjutada avalikku elu elektrooniliste vahendite kaudu ja uute tehnoloogialahenduste kasutamisega kommunikatsioonikanalina, nagu ka teabeedastuseks kodanikuosaluse vallas.

| 3.2. | Samamoodi võib aktiivset kübertegevust selle teostamisel kasutatavate kandjate seisukohast vaadelda info- ja kommunikatsioonitehnoloogia lahenduste kogumina, mida kasutatakse sotsiaalmeedias ja suhtlusvõrgustikes, mis võimaldavad kiiret ja tõhusat elektroonilist sidet kodanike vahel seoses ühise ettevõtmisega, et aktiivselt toime tulla ideoloogilistel või eetikal ja solidaarsusel põhinevate väärtuste põhjustel nende huvides olevate vajaduste, probleemide või küsimustega. |
| --- | --- |

3.2.

Samamoodi võib aktiivset kübertegevust selle teostamisel kasutatavate kandjate seisukohast vaadelda info- ja kommunikatsioonitehnoloogia lahenduste kogumina, mida kasutatakse sotsiaalmeedias ja suhtlusvõrgustikes, mis võimaldavad kiiret ja tõhusat elektroonilist sidet kodanike vahel seoses ühise ettevõtmisega, et aktiivselt toime tulla ideoloogilistel või eetikal ja solidaarsusel põhinevate väärtuste põhjustel nende huvides olevate vajaduste, probleemide või küsimustega.

| 3.3. | Tavaline ja mittedestruktiivne internetikasutus ühise asja või eesmärgi nimel erineb selgelt muud liiki tegevustest (Denning, 2001), nagu häkkerite tegevus või elektrooniline kodanikuallumatus, mitte ainult vahendites, vaid ka eesmärkides juhul, kui need on olemuselt süüteod. Digitaalse aktiivsuse või sõna otseses mõttes aktiivse kübertegevuse puhul peavad ettevõtmised keskenduma ühisele hüvele üldiselt või konkreetselt teatavatel elanikerühmadel korduvalt esinevatele või neile osaks saanud raskustele või ebasoodsatele asjaoludele vastupidamisele ja nendest ülesaamisele. |
| --- | --- |

3.3.

Tavaline ja mittedestruktiivne internetikasutus ühise asja või eesmärgi nimel erineb selgelt muud liiki tegevustest (Denning, 2001), nagu häkkerite tegevus või elektrooniline kodanikuallumatus, mitte ainult vahendites, vaid ka eesmärkides juhul, kui need on olemuselt süüteod. Digitaalse aktiivsuse või sõna otseses mõttes aktiivse kübertegevuse puhul peavad ettevõtmised keskenduma ühisele hüvele üldiselt või konkreetselt teatavatel elanikerühmadel korduvalt esinevatele või neile osaks saanud raskustele või ebasoodsatele asjaoludele vastupidamisele ja nendest ülesaamisele.

| 3.4. | Kõige tavalisemad aktiivse kübertegevuse toimingud on teabeotsingud veebilehtedel, teavet ja dokumente pakkuvate saitide ülesehitamine internetis, elektrooniliste väljaannete kirjastamine, veebikogukondade asutamine, masspostituste tegemine e-posti teel, aruteluruumide ja -foorumite loomine võrgus, tegevuse planeerimine, üleskutsete tegemine ja koordineerimine, strateegiliste ja koostööliitude asutamine, ühinemisliikumiste eestvedamine ning toetuse ja/või ühinemise väljapakkumine juba tehtud ühisalgatustele. |
| --- | --- |

3.4.

Kõige tavalisemad aktiivse kübertegevuse toimingud on teabeotsingud veebilehtedel, teavet ja dokumente pakkuvate saitide ülesehitamine internetis, elektrooniliste väljaannete kirjastamine, veebikogukondade asutamine, masspostituste tegemine e-posti teel, aruteluruumide ja -foorumite loomine võrgus, tegevuse planeerimine, üleskutsete tegemine ja koordineerimine, strateegiliste ja koostööliitude asutamine, ühinemisliikumiste eestvedamine ning toetuse ja/või ühinemise väljapakkumine juba tehtud ühisalgatustele.

| 3.5. | Lisaks võib aktiivne kübertegevus hõlmata üldiseid poliitilise üleskutse aktsioone interneti kaudu või web squared – kollektiivsed ettevõtmised, milles isikud, kes on territooriumil (globaalsel või kohalikul) eriti hajutatud, ühinevad teabevahetuse eesmärgil mobiilsidevahendite abil, koondudes konkreetsesse füüsilisse kohta. |
| --- | --- |

3.5.

Lisaks võib aktiivne kübertegevus hõlmata üldiseid poliitilise üleskutse aktsioone interneti kaudu või web squared – kollektiivsed ettevõtmised, milles isikud, kes on territooriumil (globaalsel või kohalikul) eriti hajutatud, ühinevad teabevahetuse eesmärgil mobiilsidevahendite abil, koondudes konkreetsesse füüsilisse kohta.

| 3.6. | Kokkuvõttes on veebiaktiivsus ehk aktiivne kübertegevus ülitõhus ja võimas töövahend, mis võimaldab samal ajal edastada teavet ja teadmisi läbiva tähtsusega probleemide teemal, millest kodanikkond ei pruugi olla teadlik ning ei ole seega võimeline asjakohaselt reageerima sotsiaalse mobiliseerumisega. Selle jõud sõltub siiski veel aktiivse kübertegevuse õiguslikust tunnustamisest alternatiivina tavapärastele oma õiguste eest seismise kanalitele. |
| --- | --- |

3.6.

Kokkuvõttes on veebiaktiivsus ehk aktiivne kübertegevus ülitõhus ja võimas töövahend, mis võimaldab samal ajal edastada teavet ja teadmisi läbiva tähtsusega probleemide teemal, millest kodanikkond ei pruugi olla teadlik ning ei ole seega võimeline asjakohaselt reageerima sotsiaalse mobiliseerumisega. Selle jõud sõltub siiski veel aktiivse kübertegevuse õiguslikust tunnustamisest alternatiivina tavapärastele oma õiguste eest seismise kanalitele.

4.   Aktiivne kübertegevus ELi poliitika raames

| 4.1. | Euroopa Liidu käsitusviisis vaadeldakse aktiivset kübertegevust ühelt poolt digitaalühiskonna edendamise poliitikast lähtuvalt ning teiselt poolt sotsiaal- ja osalemispoliitika seisukohast, milles tuleb arvesse võtta ka rõhuasetust hea valitsemistava põhimõtete rakendamisele avalikus halduses. |
| --- | --- |

4.1.

Euroopa Liidu käsitusviisis vaadeldakse aktiivset kübertegevust ühelt poolt digitaalühiskonna edendamise poliitikast lähtuvalt ning teiselt poolt sotsiaal- ja osalemispoliitika seisukohast, milles tuleb arvesse võtta ka rõhuasetust hea valitsemistava põhimõtete rakendamisele avalikus halduses.

| 4.2. | Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 11 on sätestatud, et igaühel on õigus sõnavabadusele. See õigus kätkeb arvamusvabadust ning vabadust saada ja levitada teavet ja ideid avaliku võimu sekkumiseta ning sõltumata riigipiiridest, kusjuures tuleb austada massiteabevahendite vabadust ja mitmekesisust. |
| --- | --- |

4.2.

Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 11 on sätestatud, et igaühel on õigus sõnavabadusele. See õigus kätkeb arvamusvabadust ning vabadust saada ja levitada teavet ja ideid avaliku võimu sekkumiseta ning sõltumata riigipiiridest, kusjuures tuleb austada massiteabevahendite vabadust ja mitmekesisust.

| 4.3. | Samuti on Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 12 ette nähtud kogunemis- ja ühinemisvabadus, mis näeb ette, et igaühel on õigus rahumeelselt koguneda ning moodustada ühinguid kõigil tasanditel, eelkõige poliitika, ametiühingute ja kodanikuühiskonna valdkonnas. |
| --- | --- |

4.3.

Samuti on Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 12 ette nähtud kogunemis- ja ühinemisvabadus, mis näeb ette, et igaühel on õigus rahumeelselt koguneda ning moodustada ühinguid kõigil tasanditel, eelkõige poliitika, ametiühingute ja kodanikuühiskonna valdkonnas.

| 4.4. | Lisaks tuleb arvestada harta artiklit 8, milles on sätestatud, et igaühel on õigus oma isikuandmete kaitsele ning et neid andmeid tuleb töödelda asjakohaselt ja kindlaksmääratud eesmärkidel ning asjaomase isiku nõusolekul või muul seaduses ettenähtud õiguslikul alusel. Samuti on igaühel õigus tutvuda tema kohta kogutud andmetega ja nõuda nende parandamist. Sugugi mitte vähem oluline ei ole arvestada võrdsete võimaluste põhimõtet kui põhiõigust digitaalse tõrjutuse vastu, eriti kõige kaitsetumate elanikerühmade puhul. |
| --- | --- |

4.4.

Lisaks tuleb arvestada harta artiklit 8, milles on sätestatud, et igaühel on õigus oma isikuandmete kaitsele ning et neid andmeid tuleb töödelda asjakohaselt ja kindlaksmääratud eesmärkidel ning asjaomase isiku nõusolekul või muul seaduses ettenähtud õiguslikul alusel. Samuti on igaühel õigus tutvuda tema kohta kogutud andmetega ja nõuda nende parandamist. Sugugi mitte vähem oluline ei ole arvestada võrdsete võimaluste põhimõtet kui põhiõigust digitaalse tõrjutuse vastu, eriti kõige kaitsetumate elanikerühmade puhul.

| 4.5. | Teiselt poolt käsitletakse Euroopa digitaalses tegevuskavas muu hulgas järgmisi aspekte, mida liikmesriigid peavad kaitsma:






  — | vaba juurdepääs digitaalteenustele ja -sisule, mis on võtmetähtsusega kodanikuõiguste teostamiseks tegeliku ja e-demokraatia alal; |
| --- | --- | --- |

4.5.

Teiselt poolt käsitletakse Euroopa digitaalses tegevuskavas muu hulgas järgmisi aspekte, mida liikmesriigid peavad kaitsma:

—

vaba juurdepääs digitaalteenustele ja -sisule, mis on võtmetähtsusega kodanikuõiguste teostamiseks tegeliku ja e-demokraatia alal;

| — | kodanike kaasamine. Euroopa saab digitaalrevolutsioonist kasu üksnes siis, kui kõik kodanikud on uude digitaalühiskonda kaasatud ja saavad selles täiel määral osaleda; |
| --- | --- |

—

kodanike kaasamine. Euroopa saab digitaalrevolutsioonist kasu üksnes siis, kui kõik kodanikud on uude digitaalühiskonda kaasatud ja saavad selles täiel määral osaleda;

| — | tagada kiire ühendusega juurdepääs kõikjal on tegeliku ja võimsa aktiivse kübertegevuse jaoks vajalik ja piisav tingimus; |
| --- | --- |

—

tagada kiire ühendusega juurdepääs kõikjal on tegeliku ja võimsa aktiivse kübertegevuse jaoks vajalik ja piisav tingimus;

| — | läbipaistvus digitaalstruktuuride, -töövahendite ja -ressursside haldamises, mis takistab avatud osalemist või seab ohtu aktiivse kübertegevuse eesmärgid ja protsessid ning selle arendamise; |
| --- | --- |

—

läbipaistvus digitaalstruktuuride, -töövahendite ja -ressursside haldamises, mis takistab avatud osalemist või seab ohtu aktiivse kübertegevuse eesmärgid ja protsessid ning selle arendamise;

| — | digitaaloskuste edendamine kaasava digitaalühiskonna saavutamiseks. Euroopa potentsiaal seisneb tema elanike, tööjõu ja organisatsioonide kvalifikatsioonis. Kui ei ole kõikjale ulatuvat infrastruktuuri, siis saab IKT-lahendusi kasutada ainult piiratud määral, ja ilma kvalifikatsioonita saab see kasutus anda vaid piiratud majanduslikku ja sotsiaalset väärtust. Lisaks on vaja vähendada digitaalset lõhet, mis tekitab asümmeetriat ja ebavõrdsust; |
| --- | --- |

—

digitaaloskuste edendamine kaasava digitaalühiskonna saavutamiseks. Euroopa potentsiaal seisneb tema elanike, tööjõu ja organisatsioonide kvalifikatsioonis. Kui ei ole kõikjale ulatuvat infrastruktuuri, siis saab IKT-lahendusi kasutada ainult piiratud määral, ja ilma kvalifikatsioonita saab see kasutus anda vaid piiratud majanduslikku ja sotsiaalset väärtust. Lisaks on vaja vähendada digitaalset lõhet, mis tekitab asümmeetriat ja ebavõrdsust;

| — | tõhus digitaalõiguste kaitse. Kui puudub piisav usaldus, loobuvad kodanikud aktiivselt osalemast, lävimast või oma arvamusi vabalt väljendamast; |
| --- | --- |

—

tõhus digitaalõiguste kaitse. Kui puudub piisav usaldus, loobuvad kodanikud aktiivselt osalemast, lävimast või oma arvamusi vabalt väljendamast;

| — | nn viienda vabaduse ehk sisu ja teadmiste vaba liikumise arendamine. |
| --- | --- |

—

nn viienda vabaduse ehk sisu ja teadmiste vaba liikumise arendamine.

| 4.6. | Kodanikuaktiivsus iseloomustab nii üksiku kodaniku, kodanike rühma, kodanikuühiskonna organisatsioonide, sh sotsiaalpartnerite kaasamist poliitika kujundamisse (vertikaalne dialoog kodanikuühiskonna ja haldusasutuste vahel), kui ka koostöövõrgustikku (horisontaalne dialoog). |
| --- | --- |

4.6.

Kodanikuaktiivsus iseloomustab nii üksiku kodaniku, kodanike rühma, kodanikuühiskonna organisatsioonide, sh sotsiaalpartnerite kaasamist poliitika kujundamisse (vertikaalne dialoog kodanikuühiskonna ja haldusasutuste vahel), kui ka koostöövõrgustikku (horisontaalne dialoog).

5.   Vabatahtlik tegevus aktiivse kübertegevuse raames

| 5.1. | On ilmne, et digitaalühiskonnas, nagu see eksisteerib tänapäeval, on ühiskondlike muutuste võimalused, mida pakuvad internet ja suhtlusvõrgustikud, tohutud. Kodanikud saavad ilma ruumi- ja ajapiiranguteta ning lihtsalt ja kättesaadavalt kaasa aidata olulistele muutustele oma ümbruskonnas ja ka väljaspool oma igapäevast keskkonda, aidates omakasupüüdmatult tuhandeid inimesi. |
| --- | --- |

5.1.

On ilmne, et digitaalühiskonnas, nagu see eksisteerib tänapäeval, on ühiskondlike muutuste võimalused, mida pakuvad internet ja suhtlusvõrgustikud, tohutud. Kodanikud saavad ilma ruumi- ja ajapiiranguteta ning lihtsalt ja kättesaadavalt kaasa aidata olulistele muutustele oma ümbruskonnas ja ka väljaspool oma igapäevast keskkonda, aidates omakasupüüdmatult tuhandeid inimesi.

| 5.2. | Uued info- ja kommunikatsioonitehnoloogia lahendused võimaldavad kaugel sellest, et lasta kodanikel langeda niinimetatud lodevusse (slaktivism) või olla väheaktiivne, lahendada oma muresid, osaleda oma asjade juhtimises ning oma õiguste ja huvide kaitses ning teha aktiivselt ja teotahteliselt koostööd nende algatustega, mis aitavad kaasa ideede, põhimõtete ja väärtuste väljendamisele, mis soodustab eneseteostust ja väldib sotsiaalset võõrandumist ning millest kujuneb ühtlasi ühtekuuluvuse ja ühenduse integratsiooni tegur. |
| --- | --- |

5.2.

Uued info- ja kommunikatsioonitehnoloogia lahendused võimaldavad kaugel sellest, et lasta kodanikel langeda niinimetatud lodevusse (slaktivism) või olla väheaktiivne, lahendada oma muresid, osaleda oma asjade juhtimises ning oma õiguste ja huvide kaitses ning teha aktiivselt ja teotahteliselt koostööd nende algatustega, mis aitavad kaasa ideede, põhimõtete ja väärtuste väljendamisele, mis soodustab eneseteostust ja väldib sotsiaalset võõrandumist ning millest kujuneb ühtlasi ühtekuuluvuse ja ühenduse integratsiooni tegur.

| 5.3. | Virtuaalne vabatahtlik tegevus ehk vabatahtlik tegevus veebis seisneb vabatahtlikus tegevuses uute tehnoloogialahenduste abil nendes ettevõtmistes, mis ei nõua füüsilist kohalolu, toetusavaldustega kampaaniatele, teabelevi ja -koostamisega, tähelepanu juhtimisega ja muude ülesannetega, mida saab täita võrgus ennast salgavalt ja pühendunult teatud eesmärgi või ühise asja nimel. |
| --- | --- |

5.3.

Virtuaalne vabatahtlik tegevus ehk vabatahtlik tegevus veebis seisneb vabatahtlikus tegevuses uute tehnoloogialahenduste abil nendes ettevõtmistes, mis ei nõua füüsilist kohalolu, toetusavaldustega kampaaniatele, teabelevi ja -koostamisega, tähelepanu juhtimisega ja muude ülesannetega, mida saab täita võrgus ennast salgavalt ja pühendunult teatud eesmärgi või ühise asja nimel.

| 5.4. | Kui see digitaalne vabatahtlik tegevus piirdub kampaaniate toetamise, nende kohta teabe levitamise ja kommunikatsiooniga, siis kuulub see aktiivse kübertegevuse valda ning väljendub sel juhul osalemisega protestiaktsioonides ja elektroonilistes kaebeavaldustes (allkirjade kogumine, isiklikud kaastööd, eksponentsiaalsed teavituskampaaniad jne). |
| --- | --- |

5.4.

Kui see digitaalne vabatahtlik tegevus piirdub kampaaniate toetamise, nende kohta teabe levitamise ja kommunikatsiooniga, siis kuulub see aktiivse kübertegevuse valda ning väljendub sel juhul osalemisega protestiaktsioonides ja elektroonilistes kaebeavaldustes (allkirjade kogumine, isiklikud kaastööd, eksponentsiaalsed teavituskampaaniad jne).

| 5.5. | Selleks et võimaldada arendatavatel tegevustel edeneda ja anda neile laiem kandepind, annavad erinevad veebiplatvormid ja -saidid mõjuvõimu tuhandetele inimestele, parandades nende teadlikkust ning motiveerides neid tegutsema kiireloomulistes ja läbiva tähtsusega küsimustes olenemata nende asukohast territooriumil ja sellest, mis liiki küsimusega on tegemist (majanduslik, sotsiaalne, keskkonnaalane, poliitiline jne). |
| --- | --- |

5.5.

Selleks et võimaldada arendatavatel tegevustel edeneda ja anda neile laiem kandepind, annavad erinevad veebiplatvormid ja -saidid mõjuvõimu tuhandetele inimestele, parandades nende teadlikkust ning motiveerides neid tegutsema kiireloomulistes ja läbiva tähtsusega küsimustes olenemata nende asukohast territooriumil ja sellest, mis liiki küsimusega on tegemist (majanduslik, sotsiaalne, keskkonnaalane, poliitiline jne).

| 5.6. | Selline interneti kaudu mobiliseerimise mudel võimaldab kokku koondada tuhandeid üksikuid tahteavaldusi ja jõude, mis vaatamata oma anonüümsusele või tähtsusetusele muutuvad oluliseks sedamööda, kuidas need võivad kiiresti muutuda võimsaks ühiseks jõuks, mis suudab mõjutada asjaomaseid võimu- ja otsustusvaldkondi. |
| --- | --- |

5.6.

Selline interneti kaudu mobiliseerimise mudel võimaldab kokku koondada tuhandeid üksikuid tahteavaldusi ja jõude, mis vaatamata oma anonüümsusele või tähtsusetusele muutuvad oluliseks sedamööda, kuidas need võivad kiiresti muutuda võimsaks ühiseks jõuks, mis suudab mõjutada asjaomaseid võimu- ja otsustusvaldkondi.

Kokkuvõttes suurendab see vabatahtliku kaugtegevuse viis organisatsioonide suutlikkust ja pakub võimalusi selleks, et osaleks võimalikult palju inimesi, suurendades nii oma kaasamisvõimet.

6.   Rakendusettepanekud

| 6.1. | Kuigi aktiivse kübertegevuse potentsiaal ja sellest saadav kasu on tõendatud, toovad sotsiaalmeedias kasutatavad strateegiad mõnikord inimesi küll kokku, kuid ei loo stabiilseid veebikogukondi, mis teatud määral takistab soovitud sotsiaalsete muutuste jätkusuutlikkust. Selles suhtes peab kvalitatiivsete kriteeriumide ja põhimõtete, samuti algatuse ühiskondliku kasu objektiivne hindamine kaasa aitama sellealase metoodika väljatöötamisele. |
| --- | --- |

6.1.

Kuigi aktiivse kübertegevuse potentsiaal ja sellest saadav kasu on tõendatud, toovad sotsiaalmeedias kasutatavad strateegiad mõnikord inimesi küll kokku, kuid ei loo stabiilseid veebikogukondi, mis teatud määral takistab soovitud sotsiaalsete muutuste jätkusuutlikkust. Selles suhtes peab kvalitatiivsete kriteeriumide ja põhimõtete, samuti algatuse ühiskondliku kasu objektiivne hindamine kaasa aitama sellealase metoodika väljatöötamisele.

| 6.2. | Tuleks hõlbustada aktiivset aktiivse kübertegevuse ja digitaalse vabatahtliku tegevuse väljaarendamist, kuna suhtlusvõrgustike keskkond ja internetiportaalid võimaldavad suuremat ja vahetut juurdepääsu ning kriitilist massi ühiskonna osalemiseks ja kodanikkonna kaasvastutuse jaoks koos tegevuse märkimisväärse juhtimis-, koordineerimis- ja täideviimiskulude kokkuhoiuga. Lisaks soodustab see juurdepääsu, vastutuse ja taskukohasuse kaudu kaasatust. |
| --- | --- |

6.2.

Tuleks hõlbustada aktiivset aktiivse kübertegevuse ja digitaalse vabatahtliku tegevuse väljaarendamist, kuna suhtlusvõrgustike keskkond ja internetiportaalid võimaldavad suuremat ja vahetut juurdepääsu ning kriitilist massi ühiskonna osalemiseks ja kodanikkonna kaasvastutuse jaoks koos tegevuse märkimisväärse juhtimis-, koordineerimis- ja täideviimiskulude kokkuhoiuga. Lisaks soodustab see juurdepääsu, vastutuse ja taskukohasuse kaudu kaasatust.

| 6.3. | Järelikult nõuab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid võtaksid oma vastava pädevuse raames vajalikud meetmed, et soodustada tõhusa aktiivse kübertegevuse ja -osaluse mehhanismide rakendamist ja arendamist, mis stimuleeriksid ja tugevdaksid ühiskonna pühendumist ja ning võimendaksid vabatahtlikku tegevust. |
| --- | --- |

6.3.

Järelikult nõuab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid võtaksid oma vastava pädevuse raames vajalikud meetmed, et soodustada tõhusa aktiivse kübertegevuse ja -osaluse mehhanismide rakendamist ja arendamist, mis stimuleeriksid ja tugevdaksid ühiskonna pühendumist ja ning võimendaksid vabatahtlikku tegevust.

| 6.4. | Ühtlasi tuleb stimuleerida nende akrediteerimiseks ja õiguspäraseks muutmiseks ettenähtud asjakohaste hindamisstandardite ja -kriteeriumide kehtestamist, mis võimaldaksid muuta teadlikkuse parandamise ja mobiliseerimisprotsessi läbipaistvaks ja neid väärtustada ning kindlaks määrata saadud ühiskondliku kasu. |
| --- | --- |

6.4.

Ühtlasi tuleb stimuleerida nende akrediteerimiseks ja õiguspäraseks muutmiseks ettenähtud asjakohaste hindamisstandardite ja -kriteeriumide kehtestamist, mis võimaldaksid muuta teadlikkuse parandamise ja mobiliseerimisprotsessi läbipaistvaks ja neid väärtustada ning kindlaks määrata saadud ühiskondliku kasu.

| 6.5. | Samuti on vaja tagada Euroopa kodanikele selles valdkonnas tunnustatud õiguste tõhus kaitse ja teostamine, nagu on öeldud eelkõige seoses teabele juurdepääsu ja teabevabadusega, ning tagada terviklik, konfidentsiaalne ja pidev teabevahetuse voog võrkudes, ilma et miski takistaks teabeedastuse kiirust. Kõnealused tagatised tuleb kindlustada proportsionaalselt, nagu on kohane rakendada kaitsetute elanikerühmade puhul. |
| --- | --- |

6.5.

Samuti on vaja tagada Euroopa kodanikele selles valdkonnas tunnustatud õiguste tõhus kaitse ja teostamine, nagu on öeldud eelkõige seoses teabele juurdepääsu ja teabevabadusega, ning tagada terviklik, konfidentsiaalne ja pidev teabevahetuse voog võrkudes, ilma et miski takistaks teabeedastuse kiirust. Kõnealused tagatised tuleb kindlustada proportsionaalselt, nagu on kohane rakendada kaitsetute elanikerühmade puhul.

| 6.6. | Teiselt poolt tuleb viidata e-õiguskeskkonnale ning usalduse ja maine väärtusele, arvestades nende tähtsust aktiivse kübertegevuse raames, lähtudes oma analüüsis vajadusest suurendada asjaomaseid tagatisi küberruumis. |
| --- | --- |

6.6.

Teiselt poolt tuleb viidata e-õiguskeskkonnale ning usalduse ja maine väärtusele, arvestades nende tähtsust aktiivse kübertegevuse raames, lähtudes oma analüüsis vajadusest suurendada asjaomaseid tagatisi küberruumis.

| 6.7. | Vastavad institutsioonid peavad tagama, et kodanike käsutuses on tehnoloogilised infrastruktuurid ja töövahendid, mis võimaldavad neil alati oma digitaaltegevust arendada normaalselt, kohandades ühtlasi sotsiaalseid struktuure uutele tehnoloogialahendustele ja viies läbi vajalikku väljaõppe- ja haridustegevust, et tagada kodanikele oskused nende töövahendite kasutamiseks ning vähendada digitaalset lõhet suurema territoriaalse, sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse nimel. |
| --- | --- |

6.7.

Vastavad institutsioonid peavad tagama, et kodanike käsutuses on tehnoloogilised infrastruktuurid ja töövahendid, mis võimaldavad neil alati oma digitaaltegevust arendada normaalselt, kohandades ühtlasi sotsiaalseid struktuure uutele tehnoloogialahendustele ja viies läbi vajalikku väljaõppe- ja haridustegevust, et tagada kodanikele oskused nende töövahendite kasutamiseks ning vähendada digitaalset lõhet suurema territoriaalse, sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse nimel.

| 6.8. | Lõpuks tuleb kavandada ja heaks kiita teadlikkuse parandamise programmid, et suurendada kodanike teadlikkust ühiskonnas ja vabatahtlikus tegevuses osalemisest uute tehnoloogialahenduste kaudu, abistades nendes valdkondades töötavaid üksusi ja algatusi koostöö kaudu hea institutsioonilise valitsemistava kontekstis. |
| --- | --- |

6.8.

Lõpuks tuleb kavandada ja heaks kiita teadlikkuse parandamise programmid, et suurendada kodanike teadlikkust ühiskonnas ja vabatahtlikus tegevuses osalemisest uute tehnoloogialahenduste kaudu, abistades nendes valdkondades töötavaid üksusi ja algatusi koostöö kaudu hea institutsioonilise valitsemistava kontekstis.

Brüssel, 16. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/121

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi ja Mehhiko assotsieerimislepingu läbivaatamine”

(omaalgatuslik arvamus)

(2016/C 013/19)

| Raportöör: | José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Juan MORENO PRECIADO |

Raportöör:

José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Kaasraportöör:

Juan MORENO PRECIADO

2014. aasta 10. juuli täiskogu istungjärgul otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„ELi ja Mehhiko assotsieerimislepingu läbivaatamine”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav välissuhete sektsioon võttis arvamuse vastu 16. juulil 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16. ja 17. septembril 2015 (17. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 92, vastuhääli ei olnud, erapooletuks jäi 4 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et Mehhikoga suhete elavdamisel tuleb arvestada Euroopa Liidu kõigi suhete perspektiivi Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonnaga ning et ühes pelgalt majandus- ja kaubandussuhetega tuleb väärtustada ka muid meie ajalooliselt ja kultuuriliselt ühiseid sidemeid, mis võivad olla vastukaaluks üleameerikalise ja Vaikse ookeani piirkonna mõõtme kasvavale mõjule sellel kontinendil. Mehhikol ja ELil on globaliseerumise kontekstis kultuurisidemed, kandvad keeled ja peaasjalikult väärtused, mis loovad nende ühiskondade vahel erilised sidemed, mida on vaja arendada ja süvendada ning millest lähtuvalt peaksid nende lähenemisviisid rahvusvahelistes foorumites algusest peale ühte langema. |
| --- | --- |

1.1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et Mehhikoga suhete elavdamisel tuleb arvestada Euroopa Liidu kõigi suhete perspektiivi Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonnaga ning et ühes pelgalt majandus- ja kaubandussuhetega tuleb väärtustada ka muid meie ajalooliselt ja kultuuriliselt ühiseid sidemeid, mis võivad olla vastukaaluks üleameerikalise ja Vaikse ookeani piirkonna mõõtme kasvavale mõjule sellel kontinendil. Mehhikol ja ELil on globaliseerumise kontekstis kultuurisidemed, kandvad keeled ja peaasjalikult väärtused, mis loovad nende ühiskondade vahel erilised sidemed, mida on vaja arendada ja süvendada ning millest lähtuvalt peaksid nende lähenemisviisid rahvusvahelistes foorumites algusest peale ühte langema.

| 1.2. | Täiesti uue lepingu läbirääkimistel nullist lähtumise asemel peab komitee tõhusamaks leping olemasoleva lepingu ja ka lepingu toimimisest 15 aasta jooksul saadud kogemusele tuginedes põhjalikult läbi vaadata ja määrata lepingu sisule suurem ulatus. |
| --- | --- |

1.2.

Täiesti uue lepingu läbirääkimistel nullist lähtumise asemel peab komitee tõhusamaks leping olemasoleva lepingu ja ka lepingu toimimisest 15 aasta jooksul saadud kogemusele tuginedes põhjalikult läbi vaadata ja määrata lepingu sisule suurem ulatus.

| 1.3. | Komitee peab vajalikuks luua viivitamatult ühine nõuandekomitee, mille koosseisus on 9 või 12 komitee esindajat, nagu ka samal arvul Mehhiko organiseeritud kodanikuühiskonna esindajaid. Ühist nõuandekomiteed peavad tunnustama lepingu valitsusorganid, kellele tuleb esitada kodanikuühiskonna ettepanekud. Ühisel nõuandekomiteel on nõuandepädevused lepingu üldise sisu suhtes, ilma et see piiraks muude osalemismehhanismide loomist spetsiifiliste kaubanduse ja säästva arengu teemade jaoks. Komitee nõuab samuti, et ka tulevases lepingus oleks ette nähtud selliste omadustega komitee. |
| --- | --- |

1.3.

Komitee peab vajalikuks luua viivitamatult ühine nõuandekomitee, mille koosseisus on 9 või 12 komitee esindajat, nagu ka samal arvul Mehhiko organiseeritud kodanikuühiskonna esindajaid. Ühist nõuandekomiteed peavad tunnustama lepingu valitsusorganid, kellele tuleb esitada kodanikuühiskonna ettepanekud. Ühisel nõuandekomiteel on nõuandepädevused lepingu üldise sisu suhtes, ilma et see piiraks muude osalemismehhanismide loomist spetsiifiliste kaubanduse ja säästva arengu teemade jaoks. Komitee nõuab samuti, et ka tulevases lepingus oleks ette nähtud selliste omadustega komitee.

| 1.4. | Uus leping peaks sisaldama punkti, mis nõuaks, et lepingupooled ratifitseeriksid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonid ja resolutsioonid seoses põhimõtete ja sotsiaalsete põhiõigustega, mis hõlmavad ILO eesmärke inimväärse töö osas, ja eelkõige ILO organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimisõiguse kaitse konventsiooni nr 98, ning täidaksid neid. |
| --- | --- |

1.4.

Uus leping peaks sisaldama punkti, mis nõuaks, et lepingupooled ratifitseeriksid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonid ja resolutsioonid seoses põhimõtete ja sotsiaalsete põhiõigustega, mis hõlmavad ILO eesmärke inimväärse töö osas, ja eelkõige ILO organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimisõiguse kaitse konventsiooni nr 98, ning täidaksid neid.

| 1.5. | Lisaks tuleb parandada praeguse lepingu teatavaid aspekte kaubanduse ja investeeringute valdkonnas seoses mittetariifsete tõketega, vastastikuse investeeringute edendamise ja kaitse lepingutega, intellektuaalomandi ja maksualase koostöö tugevdamisega, mille eesmärk on lõpetada maksupettused ja maksudest kõrvalehoidumine. |
| --- | --- |

1.5.

Lisaks tuleb parandada praeguse lepingu teatavaid aspekte kaubanduse ja investeeringute valdkonnas seoses mittetariifsete tõketega, vastastikuse investeeringute edendamise ja kaitse lepingutega, intellektuaalomandi ja maksualase koostöö tugevdamisega, mille eesmärk on lõpetada maksupettused ja maksudest kõrvalehoidumine.

| 1.6. | Uuesti tuleks määratleda koostööprioriteedid, soodustades strateegilisse partnerlusse kuuluvaid elemente, nii et need seostuksid omavahel ja tekitaksid positiivse koostoime, mis on seni osutunud ebapiisavaks, kuna üksikud projektid ei ole omavahel piisavalt ühendatud. |
| --- | --- |

1.6.

Uuesti tuleks määratleda koostööprioriteedid, soodustades strateegilisse partnerlusse kuuluvaid elemente, nii et need seostuksid omavahel ja tekitaksid positiivse koostoime, mis on seni osutunud ebapiisavaks, kuna üksikud projektid ei ole omavahel piisavalt ühendatud.

| 1.7. | Konkreetselt soovib komitee märkida kolme valdkonda, mida ta peab sellise tõhustatud koostöö jaoks prioriteetseks: valitsemise parandamine, teadus- ja tehnikauuringud ning säästva arengu, kliimamuutuse ja keskkonnaalane koostöö. |
| --- | --- |

1.7.

Konkreetselt soovib komitee märkida kolme valdkonda, mida ta peab sellise tõhustatud koostöö jaoks prioriteetseks: valitsemise parandamine, teadus- ja tehnikauuringud ning säästva arengu, kliimamuutuse ja keskkonnaalane koostöö.

| 2. | Euroopa Liidu ja Mehhiko suhted üldiste suhete kontekstis Ladina-Ameerikaga |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Side Euroopa ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna vahel näitab juba üle kümnendi väsimuse märke. Atlandi ookeani mõlema kalda praegused juhid seisavad silmitsi ülesandega seda sidet elavdada ja uuesti dünaamiliseks muuta. |
| --- | --- |

2.1.

Side Euroopa ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna vahel näitab juba üle kümnendi väsimuse märke. Atlandi ookeani mõlema kalda praegused juhid seisavad silmitsi ülesandega seda sidet elavdada ja uuesti dünaamiliseks muuta.

| 2.2. | On ilmne, et Ladina-Ameerikat mõjutab kogu Ameerika mandri areng, nagu ka üha suurem vastastikune majanduslik sõltuvus Vaikse ookeani piirkonna riikidega ja iseäranis Hiinaga. Euroopa ja Ladina-Ameerika suhet toetavad siiski kultuurisidemed, kandvad keeled, väärtused, mis loovad tiheda võrgustiku nende ühiskondade vahel ja tänu millele jagavad mõlemad piirkonnad keerukas globaliseerumise kontekstis ühiseid kultuuri- ja ajaloojuuri, mis lähevad kaugemale üksnes kaubanduslikest eesmärkidest ja väärtustest. Sellest tulenevalt tuleks majandussuhteid vaadelda terviku veel ühe elemendina, mitte aga selle keskse tuumana ja põhitähtsa läbiva teemana, erinevalt sellest, kuidas see võib olla teiste maailma piirkondadega. |
| --- | --- |

2.2.

On ilmne, et Ladina-Ameerikat mõjutab kogu Ameerika mandri areng, nagu ka üha suurem vastastikune majanduslik sõltuvus Vaikse ookeani piirkonna riikidega ja iseäranis Hiinaga. Euroopa ja Ladina-Ameerika suhet toetavad siiski kultuurisidemed, kandvad keeled, väärtused, mis loovad tiheda võrgustiku nende ühiskondade vahel ja tänu millele jagavad mõlemad piirkonnad keerukas globaliseerumise kontekstis ühiseid kultuuri- ja ajaloojuuri, mis lähevad kaugemale üksnes kaubanduslikest eesmärkidest ja väärtustest. Sellest tulenevalt tuleks majandussuhteid vaadelda terviku veel ühe elemendina, mitte aga selle keskse tuumana ja põhitähtsa läbiva teemana, erinevalt sellest, kuidas see võib olla teiste maailma piirkondadega.

| 2.3. | Samas on tajutav, et suhted Euroopa Liidu ja Mehhiko vahel, kes on küll strateegiline partner, on ometi edenenud aeglasemalt kui maailma teiste riikidega ja on tunda teatud väsimust, mistõttu on möödapääsmatult vajalikum kui kunagi varem tuua uusi aruteluelemente ja mõtlemisainet, mis võimaldaksid anda nendele suhetele uut hoogu. |
| --- | --- |

2.3.

Samas on tajutav, et suhted Euroopa Liidu ja Mehhiko vahel, kes on küll strateegiline partner, on ometi edenenud aeglasemalt kui maailma teiste riikidega ja on tunda teatud väsimust, mistõttu on möödapääsmatult vajalikum kui kunagi varem tuua uusi aruteluelemente ja mõtlemisainet, mis võimaldaksid anda nendele suhetele uut hoogu.

3.   Taust

| 3.1. | Mehhiko on Euroopa Liidu jaoks tähtis muu hulgas järgmistel põhjustel: ühelt poolt Mehhiko arvukas, 120 miljoni elanikuga rahvastik, 2 % osakaal maailma SKPs ning umbes 9 000 euro suurune SKP elaniku kohta, mis teevad Mehhikost globaalsel tasandil väga olulise kaubanduspartneri. Teine põhjus on Mehhiko osalus Põhja-Ameerika vabakaubanduse kokkuleppes (NAFTA), mis on majanduslikust ja diplomaatilisest aspektist oluline seoses Põhja-Ameerikaga sõlmitud globaalsete Atlandi-üleste lepingute ja Heiligendammi protsessiga, ning kolmandaks et on ulatuslikud ühised kultuurisidemed, mille kaudu võib Euroopa Liit avaldada väga väärtuslikku mõju Mehhiko valitsuse jõupingutustele tugevdada sotsiaalseid struktuure ning saavutada õiglasem ühiskond ja rahumeelsem kooseksisteerimine. |
| --- | --- |

3.1.

Mehhiko on Euroopa Liidu jaoks tähtis muu hulgas järgmistel põhjustel: ühelt poolt Mehhiko arvukas, 120 miljoni elanikuga rahvastik, 2 % osakaal maailma SKPs ning umbes 9 000 euro suurune SKP elaniku kohta, mis teevad Mehhikost globaalsel tasandil väga olulise kaubanduspartneri. Teine põhjus on Mehhiko osalus Põhja-Ameerika vabakaubanduse kokkuleppes (NAFTA), mis on majanduslikust ja diplomaatilisest aspektist oluline seoses Põhja-Ameerikaga sõlmitud globaalsete Atlandi-üleste lepingute ja Heiligendammi protsessiga, ning kolmandaks et on ulatuslikud ühised kultuurisidemed, mille kaudu võib Euroopa Liit avaldada väga väärtuslikku mõju Mehhiko valitsuse jõupingutustele tugevdada sotsiaalseid struktuure ning saavutada õiglasem ühiskond ja rahumeelsem kooseksisteerimine.

| 3.2. | 1997. aastal allkirjastasid Euroopa Liit ja Mehhiko majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu, mis jõustus 2000. aastal. Leping tugineb kolmele põhisambale: poliitiline dialoog, kaubandus ja koostöö. |
| --- | --- |

3.2.

1997. aastal allkirjastasid Euroopa Liit ja Mehhiko majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu, mis jõustus 2000. aastal. Leping tugineb kolmele põhisambale: poliitiline dialoog, kaubandus ja koostöö.

| 3.3. | 2008. aasta oktoobris kiitis Euroopa Ülemkogu heaks strateegilise partnerluse loomise Mehhiko ja ELi vahel ning kinnitas sellest tulenevalt 2010. aasta mais strateegilise partnerluse ühise tegevuskava, mis hõlmab 14 konkreetset meedet ja algatust mitmepoolsete suhete valdkonnas, nelja piirkondlikku meedet ning veel 14 meedet kahepoolsete suhete valdkonnas. Partnerluse arendamiseks loodi Mehhiko ja ELi vahelise institutsioonilise dialoogi jaoks lai valik mehhanisme, nt iga kahe aasta järel toimuv tippkohtumine (mis hõlmab kodanikuühiskonna dialoogifoorumit), kord aastas kohtuv ühiskomitee, parlamentaarne ühiskomisjon ja kuni üheksa valdkondlikku dialoogi teemadel, mis ulatuvad inimõigustest ja kliimamuutustest kultuuriliste aspektideni. |
| --- | --- |

3.3.

2008. aasta oktoobris kiitis Euroopa Ülemkogu heaks strateegilise partnerluse loomise Mehhiko ja ELi vahel ning kinnitas sellest tulenevalt 2010. aasta mais strateegilise partnerluse ühise tegevuskava, mis hõlmab 14 konkreetset meedet ja algatust mitmepoolsete suhete valdkonnas, nelja piirkondlikku meedet ning veel 14 meedet kahepoolsete suhete valdkonnas. Partnerluse arendamiseks loodi Mehhiko ja ELi vahelise institutsioonilise dialoogi jaoks lai valik mehhanisme, nt iga kahe aasta järel toimuv tippkohtumine (mis hõlmab kodanikuühiskonna dialoogifoorumit), kord aastas kohtuv ühiskomitee, parlamentaarne ühiskomisjon ja kuni üheksa valdkondlikku dialoogi teemadel, mis ulatuvad inimõigustest ja kliimamuutustest kultuuriliste aspektideni.

| 3.4. | Koostöö Euroopa Liidu ja Mehhiko vahel toimub neljal üksteist täiendaval viisil. Esiteks kahepoolne koostöö, mille prioriteetsed teemad programmitöö perioodil 2007–2013 olid sotsiaalne ühtekuuluvus, jätkusuutlik ja konkurentsivõimeline majandus ning haridus ja kultuur. Teine viis hõlmab valdkondlikku koostööd sellistel teemadel nagu inimõigused ja demokraatia, valitsusvälised osalejad, keskkond ja tuumaohutus, tervishoid, ränne ja varjupaigaküsimused. Kolmas viis on Mehhiko aktiivne osalemine piirkondlikes programmides, mis on suunatud kogu Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonnale. Ja lõpetuseks, neljas viis on Mehhiko otsene osalemine teistes ELi programmides, nagu teadusuuringute seitsmes raamprogramm. |
| --- | --- |

3.4.

Koostöö Euroopa Liidu ja Mehhiko vahel toimub neljal üksteist täiendaval viisil. Esiteks kahepoolne koostöö, mille prioriteetsed teemad programmitöö perioodil 2007–2013 olid sotsiaalne ühtekuuluvus, jätkusuutlik ja konkurentsivõimeline majandus ning haridus ja kultuur. Teine viis hõlmab valdkondlikku koostööd sellistel teemadel nagu inimõigused ja demokraatia, valitsusvälised osalejad, keskkond ja tuumaohutus, tervishoid, ränne ja varjupaigaküsimused. Kolmas viis on Mehhiko aktiivne osalemine piirkondlikes programmides, mis on suunatud kogu Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonnale. Ja lõpetuseks, neljas viis on Mehhiko otsene osalemine teistes ELi programmides, nagu teadusuuringute seitsmes raamprogramm.

| 3.5. | Viimastel aastatel on nii Mehhiko kui ka EL mitmel juhul kinnitanud vajadust tihendada ja laiendada vastastikuseid suhteid ning konkreetselt kaubanduse valdkonnas on nõutud 1997. aastast kehtiva vabakaubanduslepingu süvendamist ja koostöö tugevdamist nii mitmepoolsel tasandil kui ka Euroopa Liidu suhetes kõigi Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikidega. |
| --- | --- |

3.5.

Viimastel aastatel on nii Mehhiko kui ka EL mitmel juhul kinnitanud vajadust tihendada ja laiendada vastastikuseid suhteid ning konkreetselt kaubanduse valdkonnas on nõutud 1997. aastast kehtiva vabakaubanduslepingu süvendamist ja koostöö tugevdamist nii mitmepoolsel tasandil kui ka Euroopa Liidu suhetes kõigi Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikidega.

4.   Hinnang praegusele olukorrale

| 4.1. | President Peña Nieto ametiaja alguses (2012. aasta detsembris) allkirjastasid peamised erakonnad kokkuleppe Mehhiko nimel ning valitsus käivitas seejärel mitmeid reforme majanduse ja riigi moderniseerimiseks, et hoogustada Mehhiko majanduse elavdamist. Sellegipoolest on Mehhiko majanduse elujõulisus ohus, kui ei võideta käimasolevat lahingut vägivalla vastu ja inimõiguste täieliku austamise eest. Võitlus kuritegelike võrgustike vastu, et vähendada viimastel aastatel teravnenud vägivallaprobleemi riigis, ei ole veel andnud soovitud tulemusi, sest jätkuvad suured valimatud tapatalgud, inimeste kadumised, inimröövid jne. Sellega seoses tuleb tähelepanu juhtida sellele, et föderaalsel tasandil on käivitatud mitmeid meetmeid (riiklik inimõiguste programm; koordineerimine kohalike, osariikide omavalitsuste ja föderaalse valitsuse vahel; riikliku ja prokuratuuri poliitika ümberkujundamine), et teha lõpp eri politseiasutuste koordineerimatusele ja vältida juhtumeid, kus politsei on kuritegevuses kaasosaline või kuritegevusse segatud. |
| --- | --- |

4.1.

President Peña Nieto ametiaja alguses (2012. aasta detsembris) allkirjastasid peamised erakonnad kokkuleppe Mehhiko nimel ning valitsus käivitas seejärel mitmeid reforme majanduse ja riigi moderniseerimiseks, et hoogustada Mehhiko majanduse elavdamist. Sellegipoolest on Mehhiko majanduse elujõulisus ohus, kui ei võideta käimasolevat lahingut vägivalla vastu ja inimõiguste täieliku austamise eest. Võitlus kuritegelike võrgustike vastu, et vähendada viimastel aastatel teravnenud vägivallaprobleemi riigis, ei ole veel andnud soovitud tulemusi, sest jätkuvad suured valimatud tapatalgud, inimeste kadumised, inimröövid jne. Sellega seoses tuleb tähelepanu juhtida sellele, et föderaalsel tasandil on käivitatud mitmeid meetmeid (riiklik inimõiguste programm; koordineerimine kohalike, osariikide omavalitsuste ja föderaalse valitsuse vahel; riikliku ja prokuratuuri poliitika ümberkujundamine), et teha lõpp eri politseiasutuste koordineerimatusele ja vältida juhtumeid, kus politsei on kuritegevuses kaasosaline või kuritegevusse segatud.

| 4.2. | Puhtalt kaubanduslikust vaatepunktist võib 1997. aasta lepingut pidada mõlema poole jaoks mõõdukalt positiivseks. Aastatel 2003–2013 kasvas vastastikune kaubandus kolm korda ja Mehhiko osakaal Euroopa Liidu ekspordis kasvas 1 %-lt 1,7 %-le. Samal ajal on Euroopa Liidu kaubanduse ülejääk püsinud igal kõnealusel aastal peaaegu muutumatult vahemikus 7–10 miljardit eurot. See asetab Mehhiko Euroopa Liidu kaubanduspartnerite hulgas tähtsuselt 17. kohale, kelle osakaal Euroopa Liidu koguimpordis on 1 % ja kelle osakaal liidu koguekspordis on, nagu eespool märgitud, 1,7 %. Kuigi need arvud jäävad allapoole Mehhiko 2 %-list osakaalu maailma SKPs, on Euroopa Liit Mehhiko jaoks kaubanduspartnerina Ameerika Ühendriikide ja Hiina järel kolmandal kohal. |
| --- | --- |

4.2.

Puhtalt kaubanduslikust vaatepunktist võib 1997. aasta lepingut pidada mõlema poole jaoks mõõdukalt positiivseks. Aastatel 2003–2013 kasvas vastastikune kaubandus kolm korda ja Mehhiko osakaal Euroopa Liidu ekspordis kasvas 1 %-lt 1,7 %-le. Samal ajal on Euroopa Liidu kaubanduse ülejääk püsinud igal kõnealusel aastal peaaegu muutumatult vahemikus 7–10 miljardit eurot. See asetab Mehhiko Euroopa Liidu kaubanduspartnerite hulgas tähtsuselt 17. kohale, kelle osakaal Euroopa Liidu koguimpordis on 1 % ja kelle osakaal liidu koguekspordis on, nagu eespool märgitud, 1,7 %. Kuigi need arvud jäävad allapoole Mehhiko 2 %-list osakaalu maailma SKPs, on Euroopa Liit Mehhiko jaoks kaubanduspartnerina Ameerika Ühendriikide ja Hiina järel kolmandal kohal.

| 4.3. | Lisaks on Euroopa Liit teinud Mehhikosse märkimisväärseid otseinvesteeringuid (11,138 miljardit eurot üksnes ajavahemikus 2008–2012), samuti on Mehhiko teinud otseinvesteeringuid Euroopa Liitu (eeskätt sellistes sektorites nagu tsement, telekommunikatsioon ja toiduained). Üldises plaanis on Mehhiko allkirjastanud kõigi Euroopa Liidu riikidega kahepoolsed investeeringute kaitse lepingud ning lisaks on Mehhiko ja Euroopa Investeerimispanga vahel sõlmitud kahepoolne kokkulepe tegevuste rahastamiseks Mehhikos, mille tulemusena on alates 2000. aastast antud krediiti 495 miljoni euro ulatuses. Maksupettuse vastu võitlemise alal ei ole siiski piisavalt edusamme tehtud. |
| --- | --- |

4.3.

Lisaks on Euroopa Liit teinud Mehhikosse märkimisväärseid otseinvesteeringuid (11,138 miljardit eurot üksnes ajavahemikus 2008–2012), samuti on Mehhiko teinud otseinvesteeringuid Euroopa Liitu (eeskätt sellistes sektorites nagu tsement, telekommunikatsioon ja toiduained). Üldises plaanis on Mehhiko allkirjastanud kõigi Euroopa Liidu riikidega kahepoolsed investeeringute kaitse lepingud ning lisaks on Mehhiko ja Euroopa Investeerimispanga vahel sõlmitud kahepoolne kokkulepe tegevuste rahastamiseks Mehhikos, mille tulemusena on alates 2000. aastast antud krediiti 495 miljoni euro ulatuses. Maksupettuse vastu võitlemise alal ei ole siiski piisavalt edusamme tehtud.

| 4.4. | Siiski on need investeerimisnäitajad vägagi mõjutatud Mehhiko traditsioonilisest poliitikast piirata või isegi keelata välisinvestorite juurdepääsu strateegilistele sektoritele, nagu energia, postiteenused (sätestatud Mehhiko põhiseaduses) või telekommunikatsiooniteenused ja maismaa reisijatevedu. Mehhiko arengukavas aastateks 2013–2018 kaotatakse paljud nendest eeskirjadest oluliste edusammudega, millest me ootame, et need jätkuvad tulevikus, ja milles tuleks arvesse võtta kogu Mehhiko ühiskonna arvamust. |
| --- | --- |

4.4.

Siiski on need investeerimisnäitajad vägagi mõjutatud Mehhiko traditsioonilisest poliitikast piirata või isegi keelata välisinvestorite juurdepääsu strateegilistele sektoritele, nagu energia, postiteenused (sätestatud Mehhiko põhiseaduses) või telekommunikatsiooniteenused ja maismaa reisijatevedu. Mehhiko arengukavas aastateks 2013–2018 kaotatakse paljud nendest eeskirjadest oluliste edusammudega, millest me ootame, et need jätkuvad tulevikus, ja milles tuleks arvesse võtta kogu Mehhiko ühiskonna arvamust.

| 4.5. | Mehhiko kodanikuühiskonna toetamise ja tugevdamise valdkonnas on välja töötatud suur hulk ühisprojekte, mis hõlmavad sotsiaalse ühtekuuluvuse labori loomist, arvukaid demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendist rahastatavaid võrdsuse ja vähemuste kaitse küsimusi käsitlevaid projekte ja 15 projekti, mis on seotud nn valitsusväliste osalejatega. Lisaks on välja arendatud rahvatervise ning rände ja varjupaigaküsimustega seotud algatusi. |
| --- | --- |

4.5.

Mehhiko kodanikuühiskonna toetamise ja tugevdamise valdkonnas on välja töötatud suur hulk ühisprojekte, mis hõlmavad sotsiaalse ühtekuuluvuse labori loomist, arvukaid demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendist rahastatavaid võrdsuse ja vähemuste kaitse küsimusi käsitlevaid projekte ja 15 projekti, mis on seotud nn valitsusväliste osalejatega. Lisaks on välja arendatud rahvatervise ning rände ja varjupaigaküsimustega seotud algatusi.

| 4.6. | Konkurentsivõime ja keskkonnakaitse edendamiseks on konkurentsivõime- ja innovatsiooniprogrammi (PROCEI) raames loodud algatusi, mille eesmärk on edendada Mehhiko VKEsid, samuti valdkondlikke algatusi põllumajanduse, kliimamuutuste ja tuumaohutuse alal. Lisaks on Mehhiko teadlastel, teaduskeskustel ja ülikoolidel juurdepääs Euroopa Liidu programmile „Horisont 2020”. |
| --- | --- |

4.6.

Konkurentsivõime ja keskkonnakaitse edendamiseks on konkurentsivõime- ja innovatsiooniprogrammi (PROCEI) raames loodud algatusi, mille eesmärk on edendada Mehhiko VKEsid, samuti valdkondlikke algatusi põllumajanduse, kliimamuutuste ja tuumaohutuse alal. Lisaks on Mehhiko teadlastel, teaduskeskustel ja ülikoolidel juurdepääs Euroopa Liidu programmile „Horisont 2020”.

| 4.7. | Kultuurivaldkonnas on Euroopa Liidu ja Mehhiko kultuurifondi raames (etappides I ja II) ellu viidud huvitavaid projekte, milles on peamise Mehhiko-poolse partnerina osalenud CONACULTA. |
| --- | --- |

4.7.

Kultuurivaldkonnas on Euroopa Liidu ja Mehhiko kultuurifondi raames (etappides I ja II) ellu viidud huvitavaid projekte, milles on peamise Mehhiko-poolse partnerina osalenud CONACULTA.

| 4.8. | Üks aspekt, mille puhul on tekkinud tõlgendamise erinevusi, on olnud järjepidevuse ja tingimuslikkuse põhimõtete kohaldamine, mida Euroopa Liit edendab oma välislepingutes teiste riikide ja piirkondadega. Konkreetsemalt on mõned Mehhiko esindajad tingimuslikkuse aspekte tõlgendanud „sekkumisena oma siseasjadesse”, eriti seoses demokraatia ja inimõiguste tugevdamisega ning põliskogukondade kohtlemisega. Komitee on seisukohal, et neid aspekte ei tohi lepingu tulevasest läbivaatamisest välja jätta. |
| --- | --- |

4.8.

Üks aspekt, mille puhul on tekkinud tõlgendamise erinevusi, on olnud järjepidevuse ja tingimuslikkuse põhimõtete kohaldamine, mida Euroopa Liit edendab oma välislepingutes teiste riikide ja piirkondadega. Konkreetsemalt on mõned Mehhiko esindajad tingimuslikkuse aspekte tõlgendanud „sekkumisena oma siseasjadesse”, eriti seoses demokraatia ja inimõiguste tugevdamisega ning põliskogukondade kohtlemisega. Komitee on seisukohal, et neid aspekte ei tohi lepingu tulevasest läbivaatamisest välja jätta.

| 4.9. | 2010. aastal vastu võetud Mehhiko ja ELi strateegilise partnerluse ühises tegevuskavas sätestatakse: „Mehhiko ja EL võtavad kohustuse edendada piirkonna poliitilise dialoogi alasid, innustades kahepoolset piirkondadevahelist dialoogi eeskätt Rio Grupiga ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna tippkohtumistel ning edendades kolmepoolset koostööd Kesk-Ameerika integratsiooni- ja arenguprojekti kaudu. Samuti uurivad Mehhiko ja EL võimalusi teha kolmepoolset koostööd maailma teiste piirkondaega, nt Aafrikaga”. |
| --- | --- |

4.9.

2010. aastal vastu võetud Mehhiko ja ELi strateegilise partnerluse ühises tegevuskavas sätestatakse: „Mehhiko ja EL võtavad kohustuse edendada piirkonna poliitilise dialoogi alasid, innustades kahepoolset piirkondadevahelist dialoogi eeskätt Rio Grupiga ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna tippkohtumistel ning edendades kolmepoolset koostööd Kesk-Ameerika integratsiooni- ja arenguprojekti kaudu. Samuti uurivad Mehhiko ja EL võimalusi teha kolmepoolset koostööd maailma teiste piirkondaega, nt Aafrikaga”.

| 4.10. | Kuna Mehhiko puhul on tegemist piisavalt kõrge SKPga riigiga, on reaalsed võimalused, et Mehhiko ei pruugi enam saada kahepoolse koostöö abi, mida Euroopa Komisjon annab vähem arenenud riikidele. |
| --- | --- |

4.10.

Kuna Mehhiko puhul on tegemist piisavalt kõrge SKPga riigiga, on reaalsed võimalused, et Mehhiko ei pruugi enam saada kahepoolse koostöö abi, mida Euroopa Komisjon annab vähem arenenud riikidele.

| 4.11. | Ent nii Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi tasandil kui ka komitee ja tema Mehhiko vastaspoolte vahel toimunud arvukate institutsiooniliste koosolekute protokollide analüüs näitab, et ei ole konkreetseid tulemusi, mis võimaldaksid järeldada, et strateegiline partnerlus annab reaalseid tulemusi, mis oleksid kooskõlas sellise partnerluse poliitilise tähtsusega. Neis protokollides kasutatav diplomaatiline väljendusviis kajastab seda, et eksisteerivate väikeste võimalike erinevustega ei tegeleta üksikasjalikult ega anta täpseid suuniseid kõnealuse strateegilise partnerluse põhjalikuks edasiarendamiseks. |
| --- | --- |

4.11.

Ent nii Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi tasandil kui ka komitee ja tema Mehhiko vastaspoolte vahel toimunud arvukate institutsiooniliste koosolekute protokollide analüüs näitab, et ei ole konkreetseid tulemusi, mis võimaldaksid järeldada, et strateegiline partnerlus annab reaalseid tulemusi, mis oleksid kooskõlas sellise partnerluse poliitilise tähtsusega. Neis protokollides kasutatav diplomaatiline väljendusviis kajastab seda, et eksisteerivate väikeste võimalike erinevustega ei tegeleta üksikasjalikult ega anta täpseid suuniseid kõnealuse strateegilise partnerluse põhjalikuks edasiarendamiseks.

| 4.12. | Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahel Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (Transatlantic Trade and Investment Partnership-TTIP) läbirääkimine kajastub vältimatult Põhja-Ameerika suhetes nii ELiga kui ka piirkonnas tervikuna. |
| --- | --- |

4.12.

Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahel Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (Transatlantic Trade and Investment Partnership-TTIP) läbirääkimine kajastub vältimatult Põhja-Ameerika suhetes nii ELiga kui ka piirkonnas tervikuna.

| 4.13. | Seepärast, nagu rõhutas 2012. aastal kaubandusvolinik Karel de Gucht (1), vaatamata sellele, et Mehhiko ja EL olid 1997. aastal vabakaubanduslepingut sõlmides teerajajad, on järgmistes lepingutes paljude teiste Ameerika ja muude maailma riikidega parandatud ja täiustatud kõnealuses lepingus ettenähtud kavasid. Seepärast võib nimetatud leping olla vananenud, mistõttu ei aita see Mehhikol olla enam Euroopa Liidu oluline poliitiline, kaubandus- ja strateegiline partner. Selle avalduse tegemise ajast on tehtud vähe reaalseid edusamme kehtivate lepingute täiustamisel, sh ka mitte puhtalt kaubanduslikust ega majanduslikust aspektist. |
| --- | --- |

4.13.

Seepärast, nagu rõhutas 2012. aastal kaubandusvolinik Karel de Gucht (1), vaatamata sellele, et Mehhiko ja EL olid 1997. aastal vabakaubanduslepingut sõlmides teerajajad, on järgmistes lepingutes paljude teiste Ameerika ja muude maailma riikidega parandatud ja täiustatud kõnealuses lepingus ettenähtud kavasid. Seepärast võib nimetatud leping olla vananenud, mistõttu ei aita see Mehhikol olla enam Euroopa Liidu oluline poliitiline, kaubandus- ja strateegiline partner. Selle avalduse tegemise ajast on tehtud vähe reaalseid edusamme kehtivate lepingute täiustamisel, sh ka mitte puhtalt kaubanduslikust ega majanduslikust aspektist.

5.   Kodanikuühiskonna osalus

| 5.1. | Komitee arvates on vaja, et mõlema poole ametiasutused nõustuksid lepingu ajakohastamiseks peetavate läbirääkimiste raames lepingus ühise nõuandekomitee loomisega, kuhu kuuluks võrdne hulk komitee ja Mehhiko kodanikuühiskonna esindajaid, nii et see võiks kõnealust protsessi hoogustada. |
| --- | --- |

5.1.

Komitee arvates on vaja, et mõlema poole ametiasutused nõustuksid lepingu ajakohastamiseks peetavate läbirääkimiste raames lepingus ühise nõuandekomitee loomisega, kuhu kuuluks võrdne hulk komitee ja Mehhiko kodanikuühiskonna esindajaid, nii et see võiks kõnealust protsessi hoogustada.

| 5.2. | Demokraatia klauslist tulenevad ootused äratasid arvukates Mehhiko ja ka Euroopa organisatsioonides huvi osaleda laiaulatusliku lepingu rakendamise järelevalves. Mehhiko valitsuse ja Euroopa Komisjoni moodustatud ühiskomitee otsustas kutsuda kokku Mehhiko ja Euroopa Liidu kodanikuühiskondade dialoogifoorumi, et luua kanal nende nõudmiste väljendamiseks. |
| --- | --- |

5.2.

Demokraatia klauslist tulenevad ootused äratasid arvukates Mehhiko ja ka Euroopa organisatsioonides huvi osaleda laiaulatusliku lepingu rakendamise järelevalves. Mehhiko valitsuse ja Euroopa Komisjoni moodustatud ühiskomitee otsustas kutsuda kokku Mehhiko ja Euroopa Liidu kodanikuühiskondade dialoogifoorumi, et luua kanal nende nõudmiste väljendamiseks.

| 5.3. | Esimene foorum toimus 2002. aasta novembris Brüsselis ja sellel osales üle kahesaja ettevõtjate ja ametiühingute organisatsiooni, vabaühenduse ja mitmesuguse ühenduse. Esindatud oli ka komitee. Sellest ajast on peetud veel viis foorumit asukohaga vaheldumisi Mehhikos ja Euroopas. Kõikidel nendel on esitatud nõudmisi laiaulatusliku lepingu organitele, kes on võtnud need teadmiseks, ilma et nad oleksid võtnud nende suhtes mingeid kohustusi, välja arvatud mõnel konkreetsel teemal. |
| --- | --- |

5.3.

Esimene foorum toimus 2002. aasta novembris Brüsselis ja sellel osales üle kahesaja ettevõtjate ja ametiühingute organisatsiooni, vabaühenduse ja mitmesuguse ühenduse. Esindatud oli ka komitee. Sellest ajast on peetud veel viis foorumit asukohaga vaheldumisi Mehhikos ja Euroopas. Kõikidel nendel on esitatud nõudmisi laiaulatusliku lepingu organitele, kes on võtnud need teadmiseks, ilma et nad oleksid võtnud nende suhtes mingeid kohustusi, välja arvatud mõnel konkreetsel teemal.

Nendel foorumitel kõige sagedamini esitatud nõudmistest tuleks nimetada vajadust institutsionaliseerida kõnealune dialoog mõlema poole asutuste ja kodanikuühiskondade vahel ning muu hulgas on tehtud ettepanekud muuta foorum korrapäraseks, iga kahe aasta järel toimuvaks ürituseks ning luua sotsiaalküsimuste vaatluskeskus ja ühine nõuandekomitee.

| 5.4. | Foorum on olnud teatud määral korrapärane, kuid mitte nii sagedane, nagu nõuti. Näiteks 6. foorum, mis oleks tulnud pidada Mehhikos 2014. aasta septembris, ei ole seni veel toimunud. |
| --- | --- |

5.4.

Foorum on olnud teatud määral korrapärane, kuid mitte nii sagedane, nagu nõuti. Näiteks 6. foorum, mis oleks tulnud pidada Mehhikos 2014. aasta septembris, ei ole seni veel toimunud.

| 5.5. | Sotsiaalküsimuste vaatluskeskust, mille loomisega ametiasutused põhimõtteliselt nõustusid, ei ole ikka veel käivitatud ning selle eesmärgid ja koosseis ei ole kindlaks määratud. Paljud Mehhiko kodanikuühiskonna organisatsioonid peavad seda vahendiks, millega kodanikud hindavad laiaulatuslikku lepingut ning see piirdub nende arvates Mehhikoga, see tähendab ilma Euroopa osaluseta. |
| --- | --- |

5.5.

Sotsiaalküsimuste vaatluskeskust, mille loomisega ametiasutused põhimõtteliselt nõustusid, ei ole ikka veel käivitatud ning selle eesmärgid ja koosseis ei ole kindlaks määratud. Paljud Mehhiko kodanikuühiskonna organisatsioonid peavad seda vahendiks, millega kodanikud hindavad laiaulatuslikku lepingut ning see piirdub nende arvates Mehhikoga, see tähendab ilma Euroopa osaluseta.

| 5.6. | Mehhikos ei ole riigi tasandil majandus- ja sotsiaalnõukogu (majandus- ja sotsiaalnõukogu on aga olemas mõnes osariigis), mis võiks olla Euroopa Liidu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee loomulik vastaspool. Mitme ühiskonnasektori nõudmisel koostati mõned aastad tagasi seaduseelnõu selle nõukogu loomiseks, kuid seda ei võetud vastu. Mitmed organisatsioonid ja üksused ning mõni osariikide majandus- ja sotsiaalnõukogu on taas nõudnud, et praeguste poliitiliste reformide käigus võetaks see eelnõu uuesti sisse. |
| --- | --- |

5.6.

Mehhikos ei ole riigi tasandil majandus- ja sotsiaalnõukogu (majandus- ja sotsiaalnõukogu on aga olemas mõnes osariigis), mis võiks olla Euroopa Liidu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee loomulik vastaspool. Mitme ühiskonnasektori nõudmisel koostati mõned aastad tagasi seaduseelnõu selle nõukogu loomiseks, kuid seda ei võetud vastu. Mitmed organisatsioonid ja üksused ning mõni osariikide majandus- ja sotsiaalnõukogu on taas nõudnud, et praeguste poliitiliste reformide käigus võetaks see eelnõu uuesti sisse.

| 5.7. | Komitee on varasemates arvamustes ja oma kontaktides ametiasutustega toetanud samalaadseid ettepanekuid, et parandada kodanikuühiskonna osalemist lepingus. Komitee 2006. aasta arvamuses „ELi ja Mehhiko suhted”
   (2) nõuti organiseeritud kodanikuühiskonna dialoogi institutsionaliseerimist ja märgiti lepingu artikli 49 menetlust, mis näeb ühise nõuandekomitee loomiseks ette võimaluse „luua mõni teine komitee või organ”. |
| --- | --- |

5.7.

Komitee on varasemates arvamustes ja oma kontaktides ametiasutustega toetanud samalaadseid ettepanekuid, et parandada kodanikuühiskonna osalemist lepingus. Komitee 2006. aasta arvamuses „ELi ja Mehhiko suhted”
   (2) nõuti organiseeritud kodanikuühiskonna dialoogi institutsionaliseerimist ja märgiti lepingu artikli 49 menetlust, mis näeb ühise nõuandekomitee loomiseks ette võimaluse „luua mõni teine komitee või organ”.

| 5.8. | Komitee avaldas Mehhiko Majandus- ja Sotsiaalkomitee võimaliku loomise suhtes arvamust, et samalaadse organi loomine Mehhikos oleks positiivne ELi ja Mehhiko suhete arendamiseks, kuid et ta austab Mehhiko kodanikuühiskonna ja ametiasutuste sellealast otsust. |
| --- | --- |

5.8.

Komitee avaldas Mehhiko Majandus- ja Sotsiaalkomitee võimaliku loomise suhtes arvamust, et samalaadse organi loomine Mehhikos oleks positiivne ELi ja Mehhiko suhete arendamiseks, kuid et ta austab Mehhiko kodanikuühiskonna ja ametiasutuste sellealast otsust.

6.   Tulevikuväljavaated ja võimalikud suunad

| 6.1. | ELi ja Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse 10. ja 11. juuni 2015. aasta tippkohtumise Brüsseli deklaratsioonis märgiti olulisi edusamme, mida on tehtud ELi ja Mehhiko lepingu moderniseerimiseks, ning selles mõttes „läbirääkimiste alustamist esimesel võimalusel”. Komitee loodab, et uus leping sõlmitakse juba olemasoleva lepingu läbivaatamise ja laiendamise põhjal, analüüsides ELi ja Mehhiko vaheliste suhete tugevaid ja nõrku kohti, kasutades viimastel aastatel Euroopa Liidu ja maailma eri riikide vahel sõlmitud assotsieerimislepingute kogemust. Seda tuleb kasutada ka kõigi Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna vaheliste suhete tervikuna elavdamise elemendina. |
| --- | --- |

6.1.

ELi ja Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse 10. ja 11. juuni 2015. aasta tippkohtumise Brüsseli deklaratsioonis märgiti olulisi edusamme, mida on tehtud ELi ja Mehhiko lepingu moderniseerimiseks, ning selles mõttes „läbirääkimiste alustamist esimesel võimalusel”. Komitee loodab, et uus leping sõlmitakse juba olemasoleva lepingu läbivaatamise ja laiendamise põhjal, analüüsides ELi ja Mehhiko vaheliste suhete tugevaid ja nõrku kohti, kasutades viimastel aastatel Euroopa Liidu ja maailma eri riikide vahel sõlmitud assotsieerimislepingute kogemust. Seda tuleb kasutada ka kõigi Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna vaheliste suhete tervikuna elavdamise elemendina.

| 6.2. | Komitee on teadlik, et Mehhiko valitsuse ja ühenduse instantside visioon rollist, mida kodanikuühiskond peaks täitma selles protsessis, ei lange kokku. Kui kodanikuühiskonna arvamust ei kanaliseerita organiseeritult, võib see siiski põhjustada populistlikku laadi alternatiivsete meetodite õitsengut. |
| --- | --- |

6.2.

Komitee on teadlik, et Mehhiko valitsuse ja ühenduse instantside visioon rollist, mida kodanikuühiskond peaks täitma selles protsessis, ei lange kokku. Kui kodanikuühiskonna arvamust ei kanaliseerita organiseeritult, võib see siiski põhjustada populistlikku laadi alternatiivsete meetodite õitsengut.

| 6.3. | Läbivaadatud leping peaks sisaldama punkti, mis nõuaks, et lepingupooled ratifitseeriksid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonid ja resolutsioonid seoses sotsiaalsete põhiõigustega, mis hõlmavad ILO eesmärke inimväärse töö osas. |
| --- | --- |

6.3.

Läbivaadatud leping peaks sisaldama punkti, mis nõuaks, et lepingupooled ratifitseeriksid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonid ja resolutsioonid seoses sotsiaalsete põhiõigustega, mis hõlmavad ILO eesmärke inimväärse töö osas.

| 6.4. | Mehhiko ei ole veel ratifitseerinud ILO organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimisõiguse kaitse konventsiooni nr 98 (3). Selle olulise konventsiooni ratifitseerimine ja selles valdkonnas vajalik õigusaktide kohandamine takistaks laialt levinud nn kaitselepingute sõlmimist, mis pärsivad dialoogi töötajate ja tööandjate vahel, ning kohustaks kõiki Mehhiko või välismaiseid ettevõtjaid järgima rahvusvahelisi tööõigusnorme. |
| --- | --- |

6.4.

Mehhiko ei ole veel ratifitseerinud ILO organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimisõiguse kaitse konventsiooni nr 98 (3). Selle olulise konventsiooni ratifitseerimine ja selles valdkonnas vajalik õigusaktide kohandamine takistaks laialt levinud nn kaitselepingute sõlmimist, mis pärsivad dialoogi töötajate ja tööandjate vahel, ning kohustaks kõiki Mehhiko või välismaiseid ettevõtjaid järgima rahvusvahelisi tööõigusnorme.

| 6.5. | Lisaks nendele tööteemadega seotud aspektidele tuleb kaubandus- ja investeerimisküsimustes vaadelda mittetariifsete kaubandustõkete, investeeringute kaitse korraga seotud aspekte ja intellektuaalomandi kaitse aspekte koos suurema maksualase koostööga, et võidelda maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu. |
| --- | --- |

6.5.

Lisaks nendele tööteemadega seotud aspektidele tuleb kaubandus- ja investeerimisküsimustes vaadelda mittetariifsete kaubandustõkete, investeeringute kaitse korraga seotud aspekte ja intellektuaalomandi kaitse aspekte koos suurema maksualase koostööga, et võidelda maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu.

| 6.5.1. | Sobiv oleks sõlmida ELiga üldine investeerimisleping, mis asendaks ja kindlustaks varem Mehhiko poolt paljude ühenduse riikidega sõlmitud kahepoolseid lepinguid ELi liikmesriikides kehtivate õigusnormidega kooskõlastatuse kontekstis. |
| --- | --- |

6.5.1.

Sobiv oleks sõlmida ELiga üldine investeerimisleping, mis asendaks ja kindlustaks varem Mehhiko poolt paljude ühenduse riikidega sõlmitud kahepoolseid lepinguid ELi liikmesriikides kehtivate õigusnormidega kooskõlastatuse kontekstis.

| 6.5.2. | Mehhiko on teinud suuri jõupingutusi seadusandluse alal, et parandada intellektuaalomandi kaitset, kuid nende praktikas rakendamine ei ole tõhusalt välja kujunenud, mistõttu on vaja tugevdada nende tõhusalt rakendamise menetlusi, eriti kaubamärkide kaitse alal võltsimise vastu. |
| --- | --- |

6.5.2.

Mehhiko on teinud suuri jõupingutusi seadusandluse alal, et parandada intellektuaalomandi kaitset, kuid nende praktikas rakendamine ei ole tõhusalt välja kujunenud, mistõttu on vaja tugevdada nende tõhusalt rakendamise menetlusi, eriti kaubamärkide kaitse alal võltsimise vastu.

| 6.5.3. | Mittetariifsete kaubandustõkete alal ei luba Mehhiko välismaalastest omanike puhul ühenduses tunnustatud geograafiliste tähiste registreerimist, mis on näiteks lubatud ELi lepingus Colombia ja Peruuga. See on suur takistus paljude liidu toodete kaubanduse suurendamisele. |
| --- | --- |

6.5.3.

Mittetariifsete kaubandustõkete alal ei luba Mehhiko välismaalastest omanike puhul ühenduses tunnustatud geograafiliste tähiste registreerimist, mis on näiteks lubatud ELi lepingus Colombia ja Peruuga. See on suur takistus paljude liidu toodete kaubanduse suurendamisele.

| 6.6. | Samuti on Mehhiko poolelt teada antud, et on vaja leida viise, kuidas soodustada riigi põllumajandustoodete paremat pääsu liidu turgudele, mis aitaks vähendada praegust kaubandusbilansi tasakaalustamatust. |
| --- | --- |

6.6.

Samuti on Mehhiko poolelt teada antud, et on vaja leida viise, kuidas soodustada riigi põllumajandustoodete paremat pääsu liidu turgudele, mis aitaks vähendada praegust kaubandusbilansi tasakaalustamatust.

| 6.7. | Mehhiko ja Euroopa Liidu organiseeritud kodanikuühiskonna osalus peab olema eriti oluline mõlema poole vahel sõlmitud lepingutes sisalduvate koostööelementide rahuldavas arendamises. Uuesti tuleks määratleda selle valdkonna prioriteedid koos kättesaadavate rahaliste vahenditega, nii et need seostuksid omavahel ja tekitaksid positiivse koostoime, mis on seni osutunud ebapiisavaks, kuna üksikud projektid ei ole omavahel piisavalt ühendatud. |
| --- | --- |

6.7.

Mehhiko ja Euroopa Liidu organiseeritud kodanikuühiskonna osalus peab olema eriti oluline mõlema poole vahel sõlmitud lepingutes sisalduvate koostööelementide rahuldavas arendamises. Uuesti tuleks määratleda selle valdkonna prioriteedid koos kättesaadavate rahaliste vahenditega, nii et need seostuksid omavahel ja tekitaksid positiivse koostoime, mis on seni osutunud ebapiisavaks, kuna üksikud projektid ei ole omavahel piisavalt ühendatud.

| 6.8. | Konkreetselt soovib komitee märkida kolme valdkonda, mida ta peab selle osaluse jaoks prioriteetseks: valitsemise parandamine, teadus- ja tehnikauuringud ja säästva arengu ning keskkonnaalane koostöö. |
| --- | --- |

6.8.

Konkreetselt soovib komitee märkida kolme valdkonda, mida ta peab selle osaluse jaoks prioriteetseks: valitsemise parandamine, teadus- ja tehnikauuringud ja säästva arengu ning keskkonnaalane koostöö.

| 6.8.1. | Valitsemise teema peab kahtlemata olema koostööpoliitika keskne element. Vaja on, et Mehhiko võtaks järk-järgult kasutusele arvukad parimad tavad selles valdkonnas, kohandades neid oma riigi reaalsusele, et süstematiseerida kodanikuühiskonna tegevust, võimaldades nende konsolideerimist ja tõhusat organiseerimist, nii et see täiendaks Mehhiko traditsioonilist poliitilist võimu Mehhikos ja aitaks paremini järgida inimõigusi selles riigis. |
| --- | --- |

6.8.1.

Valitsemise teema peab kahtlemata olema koostööpoliitika keskne element. Vaja on, et Mehhiko võtaks järk-järgult kasutusele arvukad parimad tavad selles valdkonnas, kohandades neid oma riigi reaalsusele, et süstematiseerida kodanikuühiskonna tegevust, võimaldades nende konsolideerimist ja tõhusat organiseerimist, nii et see täiendaks Mehhiko traditsioonilist poliitilist võimu Mehhikos ja aitaks paremini järgida inimõigusi selles riigis.

| 6.8.2. | Teadus- ja tehnikauuringute valdkonnas tuleb soodustada Mehhiko ülikoolide ja teadlaste osalemist Euroopa Liidu teadus- ja arendusprogrammides, nagu „Horisont 2020”, asetades rõhu prioriteetsetele sektoritele strateegilises partnerluses, nagu näiteks kliimamuutuste mõju leevendamine ja sellega kohanemine, et leida nende suhtes ühiseid seisukohti. Selles osas võiks mõelda kuni 2011. aastani kehtinud Euroopa Liidu ja Mehhiko rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö fondi (FONCICYT) uuendamisele. |
| --- | --- |

6.8.2.

Teadus- ja tehnikauuringute valdkonnas tuleb soodustada Mehhiko ülikoolide ja teadlaste osalemist Euroopa Liidu teadus- ja arendusprogrammides, nagu „Horisont 2020”, asetades rõhu prioriteetsetele sektoritele strateegilises partnerluses, nagu näiteks kliimamuutuste mõju leevendamine ja sellega kohanemine, et leida nende suhtes ühiseid seisukohti. Selles osas võiks mõelda kuni 2011. aastani kehtinud Euroopa Liidu ja Mehhiko rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö fondi (FONCICYT) uuendamisele.

| 6.8.3. | Säästva arengu ja keskkonna valdkonnas võib lisaks konkreetsetele kliimamuutusega kohanemisega seotud projektidele koostada teisi konkreetseid projekte sellistel teemadel nagu õhku paisatavate saasteainete heitkoguste vähendamine, vette sattuvate saasteainete ja põhjavee saastamise vähendamine ning igat liiki jäätmete käitlemine ja ringlussevõtt. |
| --- | --- |

6.8.3.

Säästva arengu ja keskkonna valdkonnas võib lisaks konkreetsetele kliimamuutusega kohanemisega seotud projektidele koostada teisi konkreetseid projekte sellistel teemadel nagu õhku paisatavate saasteainete heitkoguste vähendamine, vette sattuvate saasteainete ja põhjavee saastamise vähendamine ning igat liiki jäätmete käitlemine ja ringlussevõtt.

| 6.8.4. | EMSK on seisukohal, et nii Mehhiko kui ka Euroopa Liidu juhtide, parlamentaarsete organite ja kodanikuühiskonna esindajate tasandil on olemas piisavalt elemente, et käivitada paljud nendest algatustest, ilma et oleks vaja oodata uue lepingu allkirjastamist. Euroopa Liidu, Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna ning Euroopa Liidu ja Mehhiko vaheliste tippkohtumiste järeldused 2015. aasta juunist, samuti ELi–Mehhiko parlamentaarse ühiskomisjoni 7.–9. juulini 2015. aastal toimunud XIX kohtumise järeldused pakuvad võimalust kõnealuste algatuste arendamiseks piirkondlikul tasandil ning Mehhiko peab sealjuures olema keskne telg. |
| --- | --- |

6.8.4.

EMSK on seisukohal, et nii Mehhiko kui ka Euroopa Liidu juhtide, parlamentaarsete organite ja kodanikuühiskonna esindajate tasandil on olemas piisavalt elemente, et käivitada paljud nendest algatustest, ilma et oleks vaja oodata uue lepingu allkirjastamist. Euroopa Liidu, Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna ning Euroopa Liidu ja Mehhiko vaheliste tippkohtumiste järeldused 2015. aasta juunist, samuti ELi–Mehhiko parlamentaarse ühiskomisjoni 7.–9. juulini 2015. aastal toimunud XIX kohtumise järeldused pakuvad võimalust kõnealuste algatuste arendamiseks piirkondlikul tasandil ning Mehhiko peab sealjuures olema keskne telg.

Brüssel, 17. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Kaubandusvolinik Karel de Guchti kõne „Open for business: The European Union’s relations with México in a changing world”, EU Chambers/ProMEXICO, México, 12. detsember 2012.

1

(2)  ELT C 88, 11.4.2006, lk 85.

2

(3)  2015. aasta aprillis ratifitseeris Mehhiko ILO töölevõetava isiku vanuse alammäära konventsiooni nr 138.

3

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/128 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/128

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Põllumajandus, maapiirkonnad ja säästev areng idapartnerluse riikides”

(omaalgatuslik arvamus)

(2016/C 013/20)

| Raportöör: | Dilyana SLAVOVA |
| --- | --- |

Raportöör:

Dilyana SLAVOVA

504. täiskogu istungjärgul 21. ja 22. jaanuaril 2015 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Põllumajandus, maapiirkonnad ja säästev areng idapartnerluse riikides”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav välissuhete sektsioon võttis arvamuse vastu 16. juulil 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16. ja 17. septembril 2015 (16. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 217, erapooletuks jäi 6.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | EL peaks looma oma naabritega tugevaid partnerlusi. Naabruses asuvate riikidega on meil vaja tihendada koostöösuhteid, et veelgi enam tugevdada majanduslikke ja poliitilisi sidemeid (1). Ida-Euroopa ja Lõuna-Kaukaasia riikides toimuval on mõju ka Euroopa Liidule. ELi laienemise tulemusena on need riigid saanud lähinaabriteks ja nende julgeolek, stabiilsus ja heaolu mõjutab järjest enam ELi julgeolekut, stabiilsust ja heaolu. ELi ja tema Ida-Euroopa partnerite – Armeenia, Aserbaidžaani, Valgevene, Gruusia, Moldova ja Ukraina – tihedam koostöö (sh nende riikide endi vahel) on ELi välissuhete jaoks esmatähtis. |
| --- | --- |

1.1.

EL peaks looma oma naabritega tugevaid partnerlusi. Naabruses asuvate riikidega on meil vaja tihendada koostöösuhteid, et veelgi enam tugevdada majanduslikke ja poliitilisi sidemeid (1). Ida-Euroopa ja Lõuna-Kaukaasia riikides toimuval on mõju ka Euroopa Liidule. ELi laienemise tulemusena on need riigid saanud lähinaabriteks ja nende julgeolek, stabiilsus ja heaolu mõjutab järjest enam ELi julgeolekut, stabiilsust ja heaolu. ELi ja tema Ida-Euroopa partnerite – Armeenia, Aserbaidžaani, Valgevene, Gruusia, Moldova ja Ukraina – tihedam koostöö (sh nende riikide endi vahel) on ELi välissuhete jaoks esmatähtis.

| 1.2. | EL panustab idapartnerluse piirkonnas majanduskasvu ja stabiilsuse saavutamisele, tunnustades põllumajanduse, aga samuti tootmisahelas eelnevate ja järgnevate sektorite tähtsust maapiirkondade säilimise ja nende sotsiaal-majandusliku arengu seisukohast. |
| --- | --- |

1.2.

EL panustab idapartnerluse piirkonnas majanduskasvu ja stabiilsuse saavutamisele, tunnustades põllumajanduse, aga samuti tootmisahelas eelnevate ja järgnevate sektorite tähtsust maapiirkondade säilimise ja nende sotsiaal-majandusliku arengu seisukohast.

| 1.3. | Kuue idapartnerluse riigi jaoks jääb majandusareng peamiseks prioriteediks kapitali, kaupade, inimeste ja oskusteabe liikumise kaudu. Seda kõike saab saavutada vaid turvalises keskkonnas, mis on eeltingimus säästva arengu ja ikka veel liiga vohavast korruptsioonist jagu saamise seisukohalt. |
| --- | --- |

1.3.

Kuue idapartnerluse riigi jaoks jääb majandusareng peamiseks prioriteediks kapitali, kaupade, inimeste ja oskusteabe liikumise kaudu. Seda kõike saab saavutada vaid turvalises keskkonnas, mis on eeltingimus säästva arengu ja ikka veel liiga vohavast korruptsioonist jagu saamise seisukohalt.

| 1.4. | Komitee innustab idapartnerluse riike mitmekesistama elu maapiirkondades, mis aitaks alternatiivsete tegevuste ja suuremate tööhõivevõimaluste näol luua lisasissetulekuallikaid. |
| --- | --- |

1.4.

Komitee innustab idapartnerluse riike mitmekesistama elu maapiirkondades, mis aitaks alternatiivsete tegevuste ja suuremate tööhõivevõimaluste näol luua lisasissetulekuallikaid.

| 1.5. | Komitee toetab Euroopa Komisjoni ja tema püüdlusi luua stabiilne dialoog põllumajanduse ja maaelu arengu teemal kõigi partnerriikidega ning on valmis abistama meetmete ja asjaomaste reformide elluviimisel kõiki, kes võtavad endale kohustuse muuta põllumajandus ja maaelu areng ELiga tehtava koostöö raames tähtsaimateks sektoriteks. Suurem osa ELi investeeringutest peaks olema suunatud riikidele, kes seavada oma prioriteediks põllumajanduse ja maaelu arengu. |
| --- | --- |

1.5.

Komitee toetab Euroopa Komisjoni ja tema püüdlusi luua stabiilne dialoog põllumajanduse ja maaelu arengu teemal kõigi partnerriikidega ning on valmis abistama meetmete ja asjaomaste reformide elluviimisel kõiki, kes võtavad endale kohustuse muuta põllumajandus ja maaelu areng ELiga tehtava koostöö raames tähtsaimateks sektoriteks. Suurem osa ELi investeeringutest peaks olema suunatud riikidele, kes seavada oma prioriteediks põllumajanduse ja maaelu arengu.

| 1.6. | Komitee nõuab, et EL aitaks idapartnerluse riikidel koos kõigi asjaomaste sidusrühmadega koostada pikaajalisi põllumajanduse ja maaelu arengu strateegiaid ning luua vajaliku institutsioonilise võimekuse kohalikul ja riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

1.6.

Komitee nõuab, et EL aitaks idapartnerluse riikidel koos kõigi asjaomaste sidusrühmadega koostada pikaajalisi põllumajanduse ja maaelu arengu strateegiaid ning luua vajaliku institutsioonilise võimekuse kohalikul ja riiklikul tasandil.

| 1.7. | Komitee nõuab range seiresüsteemi jõulist kohaldamist pärast ELi vahendite eraldamist idapartnerluse riikidele. |
| --- | --- |

1.7.

Komitee nõuab range seiresüsteemi jõulist kohaldamist pärast ELi vahendite eraldamist idapartnerluse riikidele.

| 1.8. | Komitee kutsub idapartnerluse riike üles põllumajandussektorit strateegiliselt ajakohastama, et suurendada omamaise ohutu toidu tootmist säästlikul viisil. Komitee on seisukohal, et EL võiks jätkuvalt pakkuda idapartnerluse riikidele märkimisväärset abi nende toodete sanitaar- ja fütosanitaarnormide parandamiseks ja nende maaelu arengu programmide arendamiseks. Loodame, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkond viiakse kohaselt ellu ja see osutub tõhusaks. |
| --- | --- |

1.8.

Komitee kutsub idapartnerluse riike üles põllumajandussektorit strateegiliselt ajakohastama, et suurendada omamaise ohutu toidu tootmist säästlikul viisil. Komitee on seisukohal, et EL võiks jätkuvalt pakkuda idapartnerluse riikidele märkimisväärset abi nende toodete sanitaar- ja fütosanitaarnormide parandamiseks ja nende maaelu arengu programmide arendamiseks. Loodame, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkond viiakse kohaselt ellu ja see osutub tõhusaks.

| 1.9. | Komitee peab väga tähtsaks sektori toetuseks algatatud põllumajanduse ja maaelu arengu Euroopa naabrusprogrammi (ENPARD) ja loodab, et kõnealune programm ning muud riikide pooleliolevad ja kavandatavad programmid aitavad saavutada kõigis idapartnerluse riikides põllumajanduse säästva arengu ja maapiirkondade elutingimuste parandamise. |
| --- | --- |

1.9.

Komitee peab väga tähtsaks sektori toetuseks algatatud põllumajanduse ja maaelu arengu Euroopa naabrusprogrammi (ENPARD) ja loodab, et kõnealune programm ning muud riikide pooleliolevad ja kavandatavad programmid aitavad saavutada kõigis idapartnerluse riikides põllumajanduse säästva arengu ja maapiirkondade elutingimuste parandamise.

| 1.10. | Komitee väljendab selgelt oma valmisolekut jagada ELi kogemusi ja oskusteavet tugeva partnerluse loomiseks maaelu arengu jaoks ja kõnealuste piirkondade põllumajandusliku võimekuse säästvaks arendamiseks ENPARDi programmide raames. Ühest küljest saab selle abil luua töökohti, kuid teisest küljest aitab see ka parandada maapiirkonnas elavate inimeste elukvaliteeti. Põllumajanduse ja maaelu arengu toetamine täidab tähtsat osa ka ELi püüdlustes aidata kaasa naabruspiirkonna kaasavale majanduskasvule. |
| --- | --- |

1.10.

Komitee väljendab selgelt oma valmisolekut jagada ELi kogemusi ja oskusteavet tugeva partnerluse loomiseks maaelu arengu jaoks ja kõnealuste piirkondade põllumajandusliku võimekuse säästvaks arendamiseks ENPARDi programmide raames. Ühest küljest saab selle abil luua töökohti, kuid teisest küljest aitab see ka parandada maapiirkonnas elavate inimeste elukvaliteeti. Põllumajanduse ja maaelu arengu toetamine täidab tähtsat osa ka ELi püüdlustes aidata kaasa naabruspiirkonna kaasavale majanduskasvule.

| 1.11. | Komitee nõuab, et arvesse võetaks nii ELi kogemusi põllumajanduse ja maapiirkondade reformimisel ühinemiseelsetes riikides kui ka partnerriikide mitmesuguseid kogemusi ja püüdlusi. Komitee nõuab suurema tähelepanu pööramist kodanikuühiskonna osalemisele ja sektori sidusrühmade kaasamist. |
| --- | --- |

1.11.

Komitee nõuab, et arvesse võetaks nii ELi kogemusi põllumajanduse ja maapiirkondade reformimisel ühinemiseelsetes riikides kui ka partnerriikide mitmesuguseid kogemusi ja püüdlusi. Komitee nõuab suurema tähelepanu pööramist kodanikuühiskonna osalemisele ja sektori sidusrühmade kaasamist.

| 1.12. | Käesoleva arvamusega väljendab komitee samuti selgelt oma soovi, et kodanikuühiskond oleks ulatuslikumalt esindatud 2. platvormis „Majandusintegratsioon ja lähenemine ELi poliitikale”, põllumajanduse ja maaelu arengu eksperdirühmas, keskkonna ja kliimamuutuste eksperdirühmas seoses keskkonnasäästlike tehnoloogiate, ökoinnovatsiooni ja bioloogilise mitmekesisusega, samuti kaubanduse eksperdirühmas sanitaar- ja fütosanitaarküsimuste käsitlemisel ning VKEsid käsitlevas eksperdirühmas, kus komitee eksperditeadmistest ja oskustest on kasu. |
| --- | --- |

1.12.

Käesoleva arvamusega väljendab komitee samuti selgelt oma soovi, et kodanikuühiskond oleks ulatuslikumalt esindatud 2. platvormis „Majandusintegratsioon ja lähenemine ELi poliitikale”, põllumajanduse ja maaelu arengu eksperdirühmas, keskkonna ja kliimamuutuste eksperdirühmas seoses keskkonnasäästlike tehnoloogiate, ökoinnovatsiooni ja bioloogilise mitmekesisusega, samuti kaubanduse eksperdirühmas sanitaar- ja fütosanitaarküsimuste käsitlemisel ning VKEsid käsitlevas eksperdirühmas, kus komitee eksperditeadmistest ja oskustest on kasu.

| 1.13. | Põllumajanduse toetamine võib saada idapartnerluse riikide majandusreformide nurgakiviks, millele saab rajada tihedamad majandus- ja kaubandussuhted ELiga. See võib tagada ka usaldusväärse kaitse kaubavahetushäirete korral muude partneritega. |
| --- | --- |

1.13.

Põllumajanduse toetamine võib saada idapartnerluse riikide majandusreformide nurgakiviks, millele saab rajada tihedamad majandus- ja kaubandussuhted ELiga. See võib tagada ka usaldusväärse kaitse kaubavahetushäirete korral muude partneritega.

2.   Taustteave

| 2.1. | Idapartnerlusse kuulub kuus riiki, mis asuvad kahes geograafilises piirkonnas: Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaan Lõuna-Kaukaasias ning Moldova, Ukraina ja Valgevene Ida-Euroopa ja Edela-Aasias piiril Musta ja Kaspia mere piirkonnas. Olukord idapartnerluse riikides on üsna dünaamiline. Kaks riiki – Valgevene ja Armeenia (2) – kuuluvad juba Euraasia Majandusühendusse. Ukraina kriis jätkub riiklike institutsioonide ja õigusriigi pideva allakäiguga, mis näib kaasa toovat ulatuslikke maa hõivamise ilminguid (3). Pidevad piirikonfliktid Armeenia ja Aserbaidžaani vahel mõjutavad piirkonna arengut. |
| --- | --- |

2.1.

Idapartnerlusse kuulub kuus riiki, mis asuvad kahes geograafilises piirkonnas: Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaan Lõuna-Kaukaasias ning Moldova, Ukraina ja Valgevene Ida-Euroopa ja Edela-Aasias piiril Musta ja Kaspia mere piirkonnas. Olukord idapartnerluse riikides on üsna dünaamiline. Kaks riiki – Valgevene ja Armeenia (2) – kuuluvad juba Euraasia Majandusühendusse. Ukraina kriis jätkub riiklike institutsioonide ja õigusriigi pideva allakäiguga, mis näib kaasa toovat ulatuslikke maa hõivamise ilminguid (3). Pidevad piirikonfliktid Armeenia ja Aserbaidžaani vahel mõjutavad piirkonna arengut.

| 2.2. | Komitee on koostanud arvamusi idapartnerlusega seotud teemadel (4), kuid ei ole kunagi käsitlenud nende riikide maapiirkonna, põllumajanduse ja säästva arenguga seotud probleeme. Käesolevas arvamuses keskendutakse seetõttu maapiirkondade parema arengu ja jätkusuutlikkuse saavutamise võimalustele idapartnerluse riikides. |
| --- | --- |

2.2.

Komitee on koostanud arvamusi idapartnerlusega seotud teemadel (4), kuid ei ole kunagi käsitlenud nende riikide maapiirkonna, põllumajanduse ja säästva arenguga seotud probleeme. Käesolevas arvamuses keskendutakse seetõttu maapiirkondade parema arengu ja jätkusuutlikkuse saavutamise võimalustele idapartnerluse riikides.

| 2.3. | EL tunnistab põllumajanduse, maapiirkondade ja säästva arengu tähtsust idapartnerluse riikides ja sektori toetuseks on algatatud programm ENPARD. |
| --- | --- |

2.3.

EL tunnistab põllumajanduse, maapiirkondade ja säästva arengu tähtsust idapartnerluse riikides ja sektori toetuseks on algatatud programm ENPARD.

| 2.4. | Idapartnerluse mitmepoolse mõõtme peamisteks vahenditeks on platvormid. 2. platvormi raames käsitletakse partnerriikide ja ELi vahelist majandusintegratsiooni ning lähenemist ELi poliitikale, aidates seega kaasa idapartnerluse eesmärkide saavutamisele. 2. platvormi ja selle eksperdirühmade ja töövaldkondade sihiks on aidata kaasa aruka, jätkusuutliku ja kaasava vaba turumajanduse arendamisele partnerriikides. |
| --- | --- |

2.4.

Idapartnerluse mitmepoolse mõõtme peamisteks vahenditeks on platvormid. 2. platvormi raames käsitletakse partnerriikide ja ELi vahelist majandusintegratsiooni ning lähenemist ELi poliitikale, aidates seega kaasa idapartnerluse eesmärkide saavutamisele. 2. platvormi ja selle eksperdirühmade ja töövaldkondade sihiks on aidata kaasa aruka, jätkusuutliku ja kaasava vaba turumajanduse arendamisele partnerriikides.

| 2.5. | Silmas pidades põllumajanduse ja maaelu arengu tähtsust idapartnerluse riikide edasise jätkusuutliku ja kaasava arengu seisukohalt loodi 2012. aasta lõpus põllumajanduse ja maaelu arengu eksperdirühm, mis on seotud ENPARDiga. |
| --- | --- |

2.5.

Silmas pidades põllumajanduse ja maaelu arengu tähtsust idapartnerluse riikide edasise jätkusuutliku ja kaasava arengu seisukohalt loodi 2012. aasta lõpus põllumajanduse ja maaelu arengu eksperdirühm, mis on seotud ENPARDiga.

| 2.6. | Keskkonna ja kliimamuutuste eksperdirühmas keskendutakse koostööle assotsieerimislepingute tõhustamise ning ELi õigustikuga järkjärgulise lähenemise nimel keskkonna ja kliimamuutuste valdkonnas. See hõlmab ELi standarditega ühtlustamise edendamist, teabe ja parimate tavade vahetamist, haldussuutlikkuse suurendamist ja kodanikuühiskonna arengu toetamist. Arutelu ja meetmete puhul on päevakorral jäätmetekke vähendamine ja jäätmete ringlussevõtt, õhusaaste, bioloogiline mitmekesisus ja veemajandus. Eksperdirühm püüab arendada ka piirkondlikku dialoogi kliimamuutuste meetmete teemal, et suurendada partnerriikide nähtavust ja parandada nende läbirääkimissuutlikkust ning teha ELi liikmesriikidega üleilmsetel kliimaläbirääkimistel koostööd. |
| --- | --- |

2.6.

Keskkonna ja kliimamuutuste eksperdirühmas keskendutakse koostööle assotsieerimislepingute tõhustamise ning ELi õigustikuga järkjärgulise lähenemise nimel keskkonna ja kliimamuutuste valdkonnas. See hõlmab ELi standarditega ühtlustamise edendamist, teabe ja parimate tavade vahetamist, haldussuutlikkuse suurendamist ja kodanikuühiskonna arengu toetamist. Arutelu ja meetmete puhul on päevakorral jäätmetekke vähendamine ja jäätmete ringlussevõtt, õhusaaste, bioloogiline mitmekesisus ja veemajandus. Eksperdirühm püüab arendada ka piirkondlikku dialoogi kliimamuutuste meetmete teemal, et suurendada partnerriikide nähtavust ja parandada nende läbirääkimissuutlikkust ning teha ELi liikmesriikidega üleilmsetel kliimaläbirääkimistel koostööd.

| 2.7. | 2014. aastal arenes idapartnerlus märkimisväärselt. Gruusia, Moldova ja Ukrainaga allkirjastatud assotsieerimislepinguid on juba hakatud ajutiselt kohaldama. Gruusia ja Moldova puhul hõlmab kohaldamine ka põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda, kuid Ukraina puhul on lepingu selle osa kohaldamine lükatud esialgu edasi 2015. aasta lõpuni. Assotsieerimislepingud ning põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduspiirkonnad hõlmavad ambitsioonikaid majanduslikke, poliitilisi ja sotsiaalseid reforme, lähendades asjaomaseid idapartnerluse riike ELile. |
| --- | --- |

2.7.

2014. aastal arenes idapartnerlus märkimisväärselt. Gruusia, Moldova ja Ukrainaga allkirjastatud assotsieerimislepinguid on juba hakatud ajutiselt kohaldama. Gruusia ja Moldova puhul hõlmab kohaldamine ka põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda, kuid Ukraina puhul on lepingu selle osa kohaldamine lükatud esialgu edasi 2015. aasta lõpuni. Assotsieerimislepingud ning põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduspiirkonnad hõlmavad ambitsioonikaid majanduslikke, poliitilisi ja sotsiaalseid reforme, lähendades asjaomaseid idapartnerluse riike ELile.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Idapartnerluse riikide põllumajanduse ja maaelu arengu sektorid on olemuse, sisu ja suhtelise suuruse poolest erinevad, mille põhjuseks on neist igaühe traditsioonid, kultuur ja korralduslikud meetodid. Kliima, loodusvarad ja asukoht seavad looduslikud piirangud. |
| --- | --- |

3.1.

Idapartnerluse riikide põllumajanduse ja maaelu arengu sektorid on olemuse, sisu ja suhtelise suuruse poolest erinevad, mille põhjuseks on neist igaühe traditsioonid, kultuur ja korralduslikud meetodid. Kliima, loodusvarad ja asukoht seavad looduslikud piirangud.

| 3.2. | Põllumajandus on kõigi idapartnerluse riikide majanduse põhisektor. Seal töötab suur osa nende rahvastikust ja aastakümneid kestnud raskustele vaatamata on palju arenguruumi. Tuleb võtta kõiki meetmeid, et tagada tootlikuma põllumajandussektori arendamisest tõusev kasu põllumajandustootjatele ja maapiirkondadele. |
| --- | --- |

3.2.

Põllumajandus on kõigi idapartnerluse riikide majanduse põhisektor. Seal töötab suur osa nende rahvastikust ja aastakümneid kestnud raskustele vaatamata on palju arenguruumi. Tuleb võtta kõiki meetmeid, et tagada tootlikuma põllumajandussektori arendamisest tõusev kasu põllumajandustootjatele ja maapiirkondadele.

| 3.3. | Paljudes idapartnerluse riikides on arvukas maaelanikkond, kellele teataval määral pakuvad elatusallikat väikesed ja killustatud maatükid ning ühistule või riigile kuuluv rohumaa. Nende väiketalunike vahendid on väga piiratud ja kasvuvõimalus väike. Paljudel juhtudel moodustab nende toodang peaaegu kogu riigi põllumajandustoodangu. Väiketalunikele on nende toodang sageli peamiseks või osaliseks elatusvahendiks. Ülejäägi korral on selle müümine keeruline, kuna puuduvad sidemed organiseeritud turuga ning maapiirkonna taristu on vananenud ja lagunenud. Peamine probleem (eriti Lõuna-Kaukaasias) on koostöö, koolituse ja hariduse puudumine selles sektoris, aga ka korraliku maksusüsteemi puudumine. |
| --- | --- |

3.3.

Paljudes idapartnerluse riikides on arvukas maaelanikkond, kellele teataval määral pakuvad elatusallikat väikesed ja killustatud maatükid ning ühistule või riigile kuuluv rohumaa. Nende väiketalunike vahendid on väga piiratud ja kasvuvõimalus väike. Paljudel juhtudel moodustab nende toodang peaaegu kogu riigi põllumajandustoodangu. Väiketalunikele on nende toodang sageli peamiseks või osaliseks elatusvahendiks. Ülejäägi korral on selle müümine keeruline, kuna puuduvad sidemed organiseeritud turuga ning maapiirkonna taristu on vananenud ja lagunenud. Peamine probleem (eriti Lõuna-Kaukaasias) on koostöö, koolituse ja hariduse puudumine selles sektoris, aga ka korraliku maksusüsteemi puudumine.

| 3.4. | Põllumajandusturu arengud ja toiduhindade kõikumine osutavad, et idapartnerluse riikides on vaja arendada põllumajandus- ja maaelu arengu poliitikat, sealhulgas meetmeid väikepõllumajandustootjatele. Ühelt poolt on vaja ajakohastada põllumajandust ja suurendada säästval viisil tootmist, kuid teiselt poolt tuleb arendada maapiirkondi ja taristut ning suurendada sissetulekuvõimalusi, tagades parema elukvaliteedi ja helgemad väljavaated peredele. |
| --- | --- |

3.4.

Põllumajandusturu arengud ja toiduhindade kõikumine osutavad, et idapartnerluse riikides on vaja arendada põllumajandus- ja maaelu arengu poliitikat, sealhulgas meetmeid väikepõllumajandustootjatele. Ühelt poolt on vaja ajakohastada põllumajandust ja suurendada säästval viisil tootmist, kuid teiselt poolt tuleb arendada maapiirkondi ja taristut ning suurendada sissetulekuvõimalusi, tagades parema elukvaliteedi ja helgemad väljavaated peredele.

| 3.5. | Enamikus riikides on väljatöötamisel regionaalarenguprogrammid, sh katseprogrammid, mis on suunatud võimalike alternatiivsete tegevuste abil sissetuleku- ja tööhõivevõimaluste suurendamisele maapiirkondades. Need peaksid stimuleerima maapiirkondade arengut ja majanduse mitmekesistamist ning vähendama erinevusi (5). |
| --- | --- |

3.5.

Enamikus riikides on väljatöötamisel regionaalarenguprogrammid, sh katseprogrammid, mis on suunatud võimalike alternatiivsete tegevuste abil sissetuleku- ja tööhõivevõimaluste suurendamisele maapiirkondades. Need peaksid stimuleerima maapiirkondade arengut ja majanduse mitmekesistamist ning vähendama erinevusi (5).

| 3.6. | Poliitikakujundamisel ja programmide koostamisel on kõigi idapartnerluse riikide maaelanikkonda peetud kaua enesestmõistetavaks ja neid sageli eiratudki. Sellise poliitilise vaakumi üheks tagajärjeks on maapiirkondade elanikkonna pidev vähenemine, sest tööealised siirduvad linnadesse või välismaale. Negatiivsed demograafilised suundumused koos vajadusega elujõulise tööealise elanikkonna järele, et toetada põllumajandust, vajavad vastukaaluks taristu ja tervishoiu kvaliteedi suurendamist ning jõulisemat poliitikat ja institutsioonilist pühendumust. |
| --- | --- |

3.6.

Poliitikakujundamisel ja programmide koostamisel on kõigi idapartnerluse riikide maaelanikkonda peetud kaua enesestmõistetavaks ja neid sageli eiratudki. Sellise poliitilise vaakumi üheks tagajärjeks on maapiirkondade elanikkonna pidev vähenemine, sest tööealised siirduvad linnadesse või välismaale. Negatiivsed demograafilised suundumused koos vajadusega elujõulise tööealise elanikkonna järele, et toetada põllumajandust, vajavad vastukaaluks taristu ja tervishoiu kvaliteedi suurendamist ning jõulisemat poliitikat ja institutsioonilist pühendumust.

| 3.7. | Lõuna-Kaukaasia põllumajandussektor ei kasuta oma võimalusi täielikult ära ning praegu on selle tootlikkus ja konkurentsivõime väike. Looduskapitali (maa, vesi, metsad jms) halvenemine, mägine maastik, taime- ja loomakasvatuse vähenemine, bioloogilise mitmekesisuse kahjustamine ja kõikuv ökoloogiline tasakaal on mõned probleemid, mis takistavad põllumajandussektori arengut. Maaelanikkonna vaesus, töövõimaluste puudumine ja madal elatustase maal on tegurid, mis muudavad Lõuna-Kaukaasia maapiirkonnad haavatavaks. |
| --- | --- |

3.7.

Lõuna-Kaukaasia põllumajandussektor ei kasuta oma võimalusi täielikult ära ning praegu on selle tootlikkus ja konkurentsivõime väike. Looduskapitali (maa, vesi, metsad jms) halvenemine, mägine maastik, taime- ja loomakasvatuse vähenemine, bioloogilise mitmekesisuse kahjustamine ja kõikuv ökoloogiline tasakaal on mõned probleemid, mis takistavad põllumajandussektori arengut. Maaelanikkonna vaesus, töövõimaluste puudumine ja madal elatustase maal on tegurid, mis muudavad Lõuna-Kaukaasia maapiirkonnad haavatavaks.

| 3.8. | Idapartnerluse riikides on standardid, eeskirjad, õigusaktid ja võrdlev teave endiselt puudulikud. Vaja on ühiseid standardeid, mis peavad olema kooskõlas rahvusvaheliste ja ELi standarditega, ning ka nõuetele vastavuse meetmeid – kehtivate õigusaktide järelevalve- ja kontrollimehhanisme. Arengujärgus toiduohutuse ja loomatervise süsteemid, eriti Lõuna-Kaukaasia riikides, nõuavad jõupingutusi ja sihipärast tööd vastavuse saavutamiseks sanitaar- ja fütosanitaarnõuetega ning eriti loomade ja loomsete toodete veterinaar- ja sanitaarnõuetega. |
| --- | --- |

3.8.

Idapartnerluse riikides on standardid, eeskirjad, õigusaktid ja võrdlev teave endiselt puudulikud. Vaja on ühiseid standardeid, mis peavad olema kooskõlas rahvusvaheliste ja ELi standarditega, ning ka nõuetele vastavuse meetmeid – kehtivate õigusaktide järelevalve- ja kontrollimehhanisme. Arengujärgus toiduohutuse ja loomatervise süsteemid, eriti Lõuna-Kaukaasia riikides, nõuavad jõupingutusi ja sihipärast tööd vastavuse saavutamiseks sanitaar- ja fütosanitaarnõuetega ning eriti loomade ja loomsete toodete veterinaar- ja sanitaarnõuetega.

| 3.9. | Komitee on seisukohal, et tuleb teha kõik selle nimel, et tootlikuma põllumajandussektori arendamine tuleks üldiselt kasuks tarbijatele, põllumajandustoojatele ja maapiirkondadele, mis on igas riigis sageli ühed vaesemad. Seda arvestades on EL viimastel aastatel käivitanud koostöös idapartneritega mitmesuguseid programme, alustades konkreetse tehnilise abi andmisest kuni väga suurte sektoreid hõlmavate programmideni, et toetada põhjalikke reforme põllumajanduse, maaelu arengu ja toiduohutuse valdkonnas. Igal juhul toetab komitee ranget kontrolli põllumajandusreformide tõhususe üle idapartnerluse riikides. |
| --- | --- |

3.9.

Komitee on seisukohal, et tuleb teha kõik selle nimel, et tootlikuma põllumajandussektori arendamine tuleks üldiselt kasuks tarbijatele, põllumajandustoojatele ja maapiirkondadele, mis on igas riigis sageli ühed vaesemad. Seda arvestades on EL viimastel aastatel käivitanud koostöös idapartneritega mitmesuguseid programme, alustades konkreetse tehnilise abi andmisest kuni väga suurte sektoreid hõlmavate programmideni, et toetada põhjalikke reforme põllumajanduse, maaelu arengu ja toiduohutuse valdkonnas. Igal juhul toetab komitee ranget kontrolli põllumajandusreformide tõhususe üle idapartnerluse riikides.

| 3.10. | Komitee julgustab Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamenti alustama uut ja tihedamat poliitilist dialoogi strateegilise planeerimise ja reformide teemal põllumajanduse, metsanduse ja säästva arengu valdkonnas iga riigiga, pidades kinni kehtestatud reeglitest ja suurendades põllumajandusstruktuuride konkurentsivõimet ja põllumajandustoodete siseturu läbipaistvust. |
| --- | --- |

3.10.

Komitee julgustab Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamenti alustama uut ja tihedamat poliitilist dialoogi strateegilise planeerimise ja reformide teemal põllumajanduse, metsanduse ja säästva arengu valdkonnas iga riigiga, pidades kinni kehtestatud reeglitest ja suurendades põllumajandusstruktuuride konkurentsivõimet ja põllumajandustoodete siseturu läbipaistvust.

| 3.11. | Idapartnerluse riikide põllumajanduse arengu protsessi toetamisel tuleb komitee arvates esmajärjekorras luua kohalikud põllumajandusorganisatsioonid ja toetada neid arenguprojektide abil, et parandada põllumajandustootjate esindatuse taset ja osalust otsustusprotsessis. |
| --- | --- |

3.11.

Idapartnerluse riikide põllumajanduse arengu protsessi toetamisel tuleb komitee arvates esmajärjekorras luua kohalikud põllumajandusorganisatsioonid ja toetada neid arenguprojektide abil, et parandada põllumajandustootjate esindatuse taset ja osalust otsustusprotsessis.

| 3.12. | Idapartnerluse riikides peaksid ELi meetmed keskenduma ettevõtlusele. Ei tohiks unustada, et ettevõtluse edendamine maapiirkondades on väga tähtis ja seda aitab saavutada asjakohase ettevõtluskeskkonna loomine: juurdepääs stardikapitalile, pangalaenud ja kohased maksustiimulid. |
| --- | --- |

3.12.

Idapartnerluse riikides peaksid ELi meetmed keskenduma ettevõtlusele. Ei tohiks unustada, et ettevõtluse edendamine maapiirkondades on väga tähtis ja seda aitab saavutada asjakohase ettevõtluskeskkonna loomine: juurdepääs stardikapitalile, pangalaenud ja kohased maksustiimulid.

| 3.13. | Komitee peab oluliseks tuua esile ja väärtustada naiste ja noorte rolli põllumajanduses ja maaelus nii nende ulatuslikuma kaasamise kaudu kutseõppesse kui ka maaelu arengukavade erimeetmete abil. |
| --- | --- |

3.13.

Komitee peab oluliseks tuua esile ja väärtustada naiste ja noorte rolli põllumajanduses ja maaelus nii nende ulatuslikuma kaasamise kaudu kutseõppesse kui ka maaelu arengukavade erimeetmete abil.

| 3.14. | Komitee loodab, et keskkonna ja kliimamuutuste eksperdirühm suudab 2. platvormi „Majandusintegratsioon ja lähenemine ELi poliitikale” raames viia edukalt ellu järgmised kolm projekti: ühine keskkonnateabesüsteem (SEIS) (6), projekt GREEN (7), Clima East Package (8). |
| --- | --- |

3.14.

Komitee loodab, et keskkonna ja kliimamuutuste eksperdirühm suudab 2. platvormi „Majandusintegratsioon ja lähenemine ELi poliitikale” raames viia edukalt ellu järgmised kolm projekti: ühine keskkonnateabesüsteem (SEIS) (6), projekt GREEN (7), Clima East Package (8).

| 3.15. | Komitee kutsub komisjoni ja Euroopa Parlamenti üles jätkama jõupingutusi, et parandada keskkonnaalase juhtimise ning andmete kogumise ja haldamise süsteeme idapartnerluse piirkonnas, abistada idapartnerluse riike kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel, keskenduda keskkonnasäästlikele poliitikameetmetele ja näidata säästva tarbimise ja tootmise viise. |
| --- | --- |

3.15.

Komitee kutsub komisjoni ja Euroopa Parlamenti üles jätkama jõupingutusi, et parandada keskkonnaalase juhtimise ning andmete kogumise ja haldamise süsteeme idapartnerluse piirkonnas, abistada idapartnerluse riike kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel, keskenduda keskkonnasäästlikele poliitikameetmetele ja näidata säästva tarbimise ja tootmise viise.

| 3.16. | Komitee tunnistab, kui oluline on säästva arengu programm „Idanaabruse majandused keskkonnasäästlikumaks” (EaP GREEN), mida Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) rakendab koostöös ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE), ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) ja ÜRO Tööstusarengu Organisatsiooniga (UNIDO), et aidata ELi idapartnerluse riike üleminekul keskkonnasäästlikule majandusele. |
| --- | --- |

3.16.

Komitee tunnistab, kui oluline on säästva arengu programm „Idanaabruse majandused keskkonnasäästlikumaks” (EaP GREEN), mida Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) rakendab koostöös ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE), ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) ja ÜRO Tööstusarengu Organisatsiooniga (UNIDO), et aidata ELi idapartnerluse riike üleminekul keskkonnasäästlikule majandusele.

4.   Riigipõhised märkused

4.1.   
  Armeenia

| 4.1.1. | Põllumajandus on Armeenia üks peamisi majandussektoreid ning ligikaudu üks kolmandik rahvastikust elab hõreda asustusega mägistes maapiirkondades, kus peamiseks elatusallikaks on vähese vahenditega, täielik või osaline elatuspõllumajandus. Peaaegu kogu põllumajandustoodang (ligikaudu 97 %) pärineb väiketaludest. |
| --- | --- |

4.1.1.

Põllumajandus on Armeenia üks peamisi majandussektoreid ning ligikaudu üks kolmandik rahvastikust elab hõreda asustusega mägistes maapiirkondades, kus peamiseks elatusallikaks on vähese vahenditega, täielik või osaline elatuspõllumajandus. Peaaegu kogu põllumajandustoodang (ligikaudu 97 %) pärineb väiketaludest.

| 4.1.2. | Armeenia elluviidud maareformi programmid on ühed ulatuslikumad ning 1994. aasta keskpaigaks oli enamik põllumajandusmaast erastatud. Selle tulemusel jagati maa rohkem kui 1,2 miljoniks krundiks. |
| --- | --- |

4.1.2.

Armeenia elluviidud maareformi programmid on ühed ulatuslikumad ning 1994. aasta keskpaigaks oli enamik põllumajandusmaast erastatud. Selle tulemusel jagati maa rohkem kui 1,2 miljoniks krundiks.

| 4.1.3. | Armeenia maaressurss on piiratud, põllumaa moodustab riigi pindalast vaid 16,8 %. Viljakas vulkaaniline pinnas sobib nisu ja odra kasvatamiseks ning loomade karjatamiseks. Niisutuspõllundusest saadakse aprikoosi, virsikuid, ploome, õunu, kirsse, kreeka pähkleid, küdooniaid, viigimarju, granaatõunu ja muid puuvilju, samuti viinamarju, millest tehakse rahvusvaheliselt tuntud brändit. |
| --- | --- |

4.1.3.

Armeenia maaressurss on piiratud, põllumaa moodustab riigi pindalast vaid 16,8 %. Viljakas vulkaaniline pinnas sobib nisu ja odra kasvatamiseks ning loomade karjatamiseks. Niisutuspõllundusest saadakse aprikoosi, virsikuid, ploome, õunu, kirsse, kreeka pähkleid, küdooniaid, viigimarju, granaatõunu ja muid puuvilju, samuti viinamarju, millest tehakse rahvusvaheliselt tuntud brändit.

| 4.1.4. | Läbirääkimised assotsieerimislepingu, sh ka põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu üle viidi lõpule 2013. aasta juulis. Kuna Armeenia ühines aga tolliliiduga, millest ta teavitas 2013. aasta septembris, siis assotsieerimislepingut ei allkirjastatud, sest see ei ole kooskõlas tolliliidu liikmesusega. Euroopa Liit jätkab Armeeniaga koostööd kõigis valdkondades, mida nende tehtud valik võimaldab. |
| --- | --- |

4.1.4.

Läbirääkimised assotsieerimislepingu, sh ka põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu üle viidi lõpule 2013. aasta juulis. Kuna Armeenia ühines aga tolliliiduga, millest ta teavitas 2013. aasta septembris, siis assotsieerimislepingut ei allkirjastatud, sest see ei ole kooskõlas tolliliidu liikmesusega. Euroopa Liit jätkab Armeeniaga koostööd kõigis valdkondades, mida nende tehtud valik võimaldab.

4.2.   
  Aserbaidžaan

| 4.2.1. | Aserbaidžaani majandus rajaneb põhiliselt küll nafta- ja gaasisektoril, kuid riigi muude majandussektorite hulgas on tähtsaim põllumajandus. Peaaegu pool Aserbaidžaani rahvastikust elab maapiirkondades ja nende elatusallikas on põllumajandus. |
| --- | --- |

4.2.1.

Aserbaidžaani majandus rajaneb põhiliselt küll nafta- ja gaasisektoril, kuid riigi muude majandussektorite hulgas on tähtsaim põllumajandus. Peaaegu pool Aserbaidžaani rahvastikust elab maapiirkondades ja nende elatusallikas on põllumajandus.

| 4.2.2. | Kõige tavalisem on segapõllumajandus ning viljelustavad on sarnased. Aserbaidžaanis kasvatatakse põllumajanduses peamiselt müügivilju, viinamarju, puuvilla, tubakat, tsitruselisi ja köögivilju. Kariloomad, piimatooted, vein ja kanged alkohoolsed joogid on samuti olulised põllumajandustooted. |
| --- | --- |

4.2.2.

Kõige tavalisem on segapõllumajandus ning viljelustavad on sarnased. Aserbaidžaanis kasvatatakse põllumajanduses peamiselt müügivilju, viinamarju, puuvilla, tubakat, tsitruselisi ja köögivilju. Kariloomad, piimatooted, vein ja kanged alkohoolsed joogid on samuti olulised põllumajandustooted.

| 4.2.3. | EL ja Aserbaidžaan alustasid läbirääkimisi assotsieerimislepingu üle 2010. aastal (jättes kõrvale põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu, kuna WTO liikmesus ei ole veel otsustatud). Aserbaidžaani valitsus esitas 1997. aastal WTO sekretariaadile ametliku taotluse organisatsiooni liikmeks saamise kohta, kuid läbirääkimised veel käivad. |
| --- | --- |

4.2.3.

EL ja Aserbaidžaan alustasid läbirääkimisi assotsieerimislepingu üle 2010. aastal (jättes kõrvale põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu, kuna WTO liikmesus ei ole veel otsustatud). Aserbaidžaani valitsus esitas 1997. aastal WTO sekretariaadile ametliku taotluse organisatsiooni liikmeks saamise kohta, kuid läbirääkimised veel käivad.

4.3.   
  Valgevene

| 4.3.1. | Valgevene põllumajandussektoris töötab ligikaudu üks kümnendik tööjõust ning selles on ülekaalus suured kolhoosid ja sovhoosid. Riigis viljeldakse enamasti mitmesuguseid kultuure ja tegeletakse kariloomakasvatusega. Tähtsamate põllukultuuride hulka kuuluvad kartul, suhkrupeet, oder, nisu, rukis ja mais ning suurt osa teraviljast kasutatakse söödaks. Peamised põllumajandusloomad on veised, kodulinnud ja sead. Peaaegu kahte viiendikku Valgevene pindalast katab mets, mida kasutatakse puidu- ja paberitööstuses. |
| --- | --- |

4.3.1.

Valgevene põllumajandussektoris töötab ligikaudu üks kümnendik tööjõust ning selles on ülekaalus suured kolhoosid ja sovhoosid. Riigis viljeldakse enamasti mitmesuguseid kultuure ja tegeletakse kariloomakasvatusega. Tähtsamate põllukultuuride hulka kuuluvad kartul, suhkrupeet, oder, nisu, rukis ja mais ning suurt osa teraviljast kasutatakse söödaks. Peamised põllumajandusloomad on veised, kodulinnud ja sead. Peaaegu kahte viiendikku Valgevene pindalast katab mets, mida kasutatakse puidu- ja paberitööstuses.

| 4.3.2. | ELi ja Valgevene partnerlus- ja koostööleping (läbirääkimised toimusid 1995. aastal) on alates 1997. aastast külmutatud riigi poliitilise olukorra tõttu. |
| --- | --- |

4.3.2.

ELi ja Valgevene partnerlus- ja koostööleping (läbirääkimised toimusid 1995. aastal) on alates 1997. aastast külmutatud riigi poliitilise olukorra tõttu.

| 4.3.3. | Valgevene esitas WTO liikmeks saamise taotluse 1993. aastal. Ühinemisprotsess jätkub. |
| --- | --- |

4.3.3.

Valgevene esitas WTO liikmeks saamise taotluse 1993. aastal. Ühinemisprotsess jätkub.

4.4.   
  Gruusia

| 4.4.1. | Põllumajandus on Gruusia elanikkonna jaoks esmajärguline, kuna see tagab olulise turvavõrgustiku maapiirkondades, kus elab peaaegu pool rahvastikust. Põllumajandusmaa on väga killustunud – 95 % tootjatest on väiketalunikud, kellel on tavaliselt umbes 1,2 hektarit maad ja kaks lehma pere kohta. Killustumist süvendas 1990ndatel toimunud maade erastamine, mille tagajärjel tekkis uus põllumajandustootjate kategooria – ligikaudu pool miljonit talupidajat loeb ennast füüsilisest isikust ettevõtjaks. |
| --- | --- |

4.4.1.

Põllumajandus on Gruusia elanikkonna jaoks esmajärguline, kuna see tagab olulise turvavõrgustiku maapiirkondades, kus elab peaaegu pool rahvastikust. Põllumajandusmaa on väga killustunud – 95 % tootjatest on väiketalunikud, kellel on tavaliselt umbes 1,2 hektarit maad ja kaks lehma pere kohta. Killustumist süvendas 1990ndatel toimunud maade erastamine, mille tagajärjel tekkis uus põllumajandustootjate kategooria – ligikaudu pool miljonit talupidajat loeb ennast füüsilisest isikust ettevõtjaks.

| 4.4.2. | Kõige väärtuslikumad põllumajandustooted on piim ja liha. Karjakasvatajad annavad loomadele väga vähe kvaliteetset sööta, eelistades tasuta või äärmiselt odavat vabakarjatamist ning pakkudes talvel heina. Seetõttu ei ole mitte ainult piimatoodang väike, vaid ka liha konkurentsivõimeline tootmine on väga raske. Veinitootmine on samuti oluliseks osaks põllumajandusest. Enamik põllumajandustegevust on koondunud viljakatele jõelammidele ning põhitoodangu moodustavad tsitruselised, viinamarjad ja pähklid. |
| --- | --- |

4.4.2.

Kõige väärtuslikumad põllumajandustooted on piim ja liha. Karjakasvatajad annavad loomadele väga vähe kvaliteetset sööta, eelistades tasuta või äärmiselt odavat vabakarjatamist ning pakkudes talvel heina. Seetõttu ei ole mitte ainult piimatoodang väike, vaid ka liha konkurentsivõimeline tootmine on väga raske. Veinitootmine on samuti oluliseks osaks põllumajandusest. Enamik põllumajandustegevust on koondunud viljakatele jõelammidele ning põhitoodangu moodustavad tsitruselised, viinamarjad ja pähklid.

| 4.4.3. | ELi ja Gruusia suhetes juhinduti partnerlus- ja koostöölepingust, mille vahetas välja 27. juunil 2014 allkirjastatud ELi ja Gruusia assotsieerimisleping, mis hõlmab ka põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduslepingut ning mida ajutiselt kohaldatakse 1. septembrist 2014. Põllumajandustoodetega kauplemise osas on põhjalikus ja laiaulatuslikus vabakaubanduslepingus tehtud ulatuslikke järeleandmisi. ELi põllumajandustoodete importimine Gruusia on täielikult liberaliseeritud. |
| --- | --- |

4.4.3.

ELi ja Gruusia suhetes juhinduti partnerlus- ja koostöölepingust, mille vahetas välja 27. juunil 2014 allkirjastatud ELi ja Gruusia assotsieerimisleping, mis hõlmab ka põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduslepingut ning mida ajutiselt kohaldatakse 1. septembrist 2014. Põllumajandustoodetega kauplemise osas on põhjalikus ja laiaulatuslikus vabakaubanduslepingus tehtud ulatuslikke järeleandmisi. ELi põllumajandustoodete importimine Gruusia on täielikult liberaliseeritud.

4.5.   
  Moldova

| 4.5.1. | Põllumajandus on Moldova jaoks äärmiselt tähtis. Põllumajandusmaa moodustab 75 % kogupindalast ja enamikku sellest kasutatakse ajutiste kultuuride kasvatamiseks. Ligikaudu ühel kümnendikul maast kasvatatakse püsikultuure. Moldova on valdavalt maaühiskond. Põllumajandussektoris töötab 26,4 % tööealisest elanikkonnast ja selle toodang moodustab 14,6 % riigi SKPst. |
| --- | --- |

4.5.1.

Põllumajandus on Moldova jaoks äärmiselt tähtis. Põllumajandusmaa moodustab 75 % kogupindalast ja enamikku sellest kasutatakse ajutiste kultuuride kasvatamiseks. Ligikaudu ühel kümnendikul maast kasvatatakse püsikultuure. Moldova on valdavalt maaühiskond. Põllumajandussektoris töötab 26,4 % tööealisest elanikkonnast ja selle toodang moodustab 14,6 % riigi SKPst.

| 4.5.2. | Maareformi tulemusena on põllumajandusmaa kasutamise struktuur muutunud. Pärast 1990ndatel toimunud erastamist on suur osa maast jagatud väikesteks kruntideks. Erastamise tulemusel on keskmise maavalduse suurus 1,4 hektarit, mis omakorda on jagatud kruntideks maa liigi järgi (põllumajandusmaa, viljapuuaed, viinamarjaistandus) ning maaomanikke on ligikaudu üks miljon. Kogu põllumajandusmaast on 0,66 miljonit hektarit (26,2 %) avaliku sektori omanduses ja 1,84 miljonit hektarit (73,8 %) on eraomanduses ja/või erakasutuses. |
| --- | --- |

4.5.2.

Maareformi tulemusena on põllumajandusmaa kasutamise struktuur muutunud. Pärast 1990ndatel toimunud erastamist on suur osa maast jagatud väikesteks kruntideks. Erastamise tulemusel on keskmise maavalduse suurus 1,4 hektarit, mis omakorda on jagatud kruntideks maa liigi järgi (põllumajandusmaa, viljapuuaed, viinamarjaistandus) ning maaomanikke on ligikaudu üks miljon. Kogu põllumajandusmaast on 0,66 miljonit hektarit (26,2 %) avaliku sektori omanduses ja 1,84 miljonit hektarit (73,8 %) on eraomanduses ja/või erakasutuses.

| 4.5.3. | Põllumajandustootmise väärtuse seisukohast moodustab taimekasvatus kaks kolmandikku koguväärtusest ning loomakasvatuse ja teenuste osakaal on vastavalt 30 % ja 2,4 %. Kõige väärtuslikumad põllumajandustooted on viinamarjad ja piim. |
| --- | --- |

4.5.3.

Põllumajandustootmise väärtuse seisukohast moodustab taimekasvatus kaks kolmandikku koguväärtusest ning loomakasvatuse ja teenuste osakaal on vastavalt 30 % ja 2,4 %. Kõige väärtuslikumad põllumajandustooted on viinamarjad ja piim.

| 4.5.4. | 1998. aastast alates juhinduti ELi ja Moldova suhetes partnerlus- ja koostöölepingust, mille vahetas välja 27. juunil 2014 allkirjastatud ELi ja Moldova assotsieerimisleping, mis hõlmab ka põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduslepingut ning mida ajutiselt kohaldatakse 1. septembrist 2014. |
| --- | --- |

4.5.4.

1998. aastast alates juhinduti ELi ja Moldova suhetes partnerlus- ja koostöölepingust, mille vahetas välja 27. juunil 2014 allkirjastatud ELi ja Moldova assotsieerimisleping, mis hõlmab ka põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduslepingut ning mida ajutiselt kohaldatakse 1. septembrist 2014.

4.6.   
  Ukraina

| 4.6.1. | Osaliselt tänu viljakale pinnasele ja soodsale kliimale on Ukrainas põllukultuuride tootmine hästi arenenud. Ukraina teravilja- ja kartulitoodang on Euroopa suurimate seas, samuti on riik üks maailma suurimaid suhkrupeedi- ja päevalilleõlitootjaid. Ukraina loomakasvatussektor on põllukultuuride sektorist maha jäänud, kuid selle kogutoodang on siiski tunduvalt suurem kui enamikul Euroopa riikidel. |
| --- | --- |

4.6.1.

Osaliselt tänu viljakale pinnasele ja soodsale kliimale on Ukrainas põllukultuuride tootmine hästi arenenud. Ukraina teravilja- ja kartulitoodang on Euroopa suurimate seas, samuti on riik üks maailma suurimaid suhkrupeedi- ja päevalilleõlitootjaid. Ukraina loomakasvatussektor on põllukultuuride sektorist maha jäänud, kuid selle kogutoodang on siiski tunduvalt suurem kui enamikul Euroopa riikidel.

| 4.6.2. | Läbirääkimised uue assotsieerimislepingu, sh põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu üle toimusid 2007.–2011. aastal ja leping parafeeriti 2012. aastal. Assotsieerimislepingu poliitilised osad allkirjastati lõpuks 21. märtsil 2014 ning ülejäänud osad, mis hõlmavad ka põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda, allkirjastati 27. juunil 2014. 23. aprillist 2014 on EL teinud ühepoolseid kaubandussoodustusi, et toetada Ukrainat tema praeguses olukorras. |
| --- | --- |

4.6.2.

Läbirääkimised uue assotsieerimislepingu, sh põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu üle toimusid 2007.–2011. aastal ja leping parafeeriti 2012. aastal. Assotsieerimislepingu poliitilised osad allkirjastati lõpuks 21. märtsil 2014 ning ülejäänud osad, mis hõlmavad ka põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda, allkirjastati 27. juunil 2014. 23. aprillist 2014 on EL teinud ühepoolseid kaubandussoodustusi, et toetada Ukrainat tema praeguses olukorras.

| 4.6.3. | 2014. aasta juulis käivitati ELi rahastatud projekt „Ukraina toiduohutuse kontrollisüsteemi parandamine”, mille põhieesmärk on parandada Ukraina toiduainete sanitaarset seisundit ja suurendada Ukraina tarbijate usaldust omamaise toodangu vastu EL abistab ka Ukraina riiklikku veterinaar- ja fütosanitaarteenistust, et parandada ohutu toidu põllult lauale jõudmise süsteemi. Kõnealune projekt kuulub Ukraina toiduohutuse kontrollisüsteemi parandamise projekti prioriteetsesse valdkonda „Toiduohutus ja toiduga kindlustatus” ning selle 33 kuu eelarve on peaaegu 3,8 miljonit eurot. |
| --- | --- |

4.6.3.

2014. aasta juulis käivitati ELi rahastatud projekt „Ukraina toiduohutuse kontrollisüsteemi parandamine”, mille põhieesmärk on parandada Ukraina toiduainete sanitaarset seisundit ja suurendada Ukraina tarbijate usaldust omamaise toodangu vastu EL abistab ka Ukraina riiklikku veterinaar- ja fütosanitaarteenistust, et parandada ohutu toidu põllult lauale jõudmise süsteemi. Kõnealune projekt kuulub Ukraina toiduohutuse kontrollisüsteemi parandamise projekti prioriteetsesse valdkonda „Toiduohutus ja toiduga kindlustatus” ning selle 33 kuu eelarve on peaaegu 3,8 miljonit eurot.

5.   ENPARDi roll

| 5.1. | ENPARD loodi Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse kahe ühisteatisega, mis avaldati 2011. aasta märtsis ja mais ning selle abil annab EL panuse kaasava majanduskasvu ja stabiilsuse tagamisele oma naabruses, tunnistades põllumajanduse võimalikku tähtsust toiduohutuse, säästva tootmise ja maapiirkondade tööhõive seisukohast. |
| --- | --- |

5.1.

ENPARD loodi Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse kahe ühisteatisega, mis avaldati 2011. aasta märtsis ja mais ning selle abil annab EL panuse kaasava majanduskasvu ja stabiilsuse tagamisele oma naabruses, tunnistades põllumajanduse võimalikku tähtsust toiduohutuse, säästva tootmise ja maapiirkondade tööhõive seisukohast.

| 5.2. | EL pakub kõigile partnerriikidele dialoogi ENPARDi teemal ja on valmis abistama ENPARDi meetmete ja nendega seotud reformide rakendamisel kõiki, kes võtavad endale kohustuse keskenduda ELiga tehtavas koostöös põllumajandusele ja maaelu arengule. See hõlmab abi pikaajaliste põllumajanduse ja maaelu arengu strateegiate koostamiseks koos kõigi asjaomaste sidusrühmadega ning vajaliku institutsioonilise suutlikkuse loomiseks riiklikul ja kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

5.2.

EL pakub kõigile partnerriikidele dialoogi ENPARDi teemal ja on valmis abistama ENPARDi meetmete ja nendega seotud reformide rakendamisel kõiki, kes võtavad endale kohustuse keskenduda ELiga tehtavas koostöös põllumajandusele ja maaelu arengule. See hõlmab abi pikaajaliste põllumajanduse ja maaelu arengu strateegiate koostamiseks koos kõigi asjaomaste sidusrühmadega ning vajaliku institutsioonilise suutlikkuse loomiseks riiklikul ja kohalikul tasandil.

| 5.3. | Programm annab Gruusias juba tulemusi, nt põllumajandusühistuid käsitlev seadus, 54st põllumajandusstrateegia teabe- ja konsulteerimiskeskusest koosnev võrgustik jne 11. märtsil 2014 allkirjastas Euroopa Liit otsuse nelja toetuse kohta kogusummas 15 miljonit eurot, millega toetatakse ENPARDi raames Gruusia väiketalunikke. Projekti raames antakse tehnilist abi rohkem kui 160 ühistu asutamiseks ning see on suunatud kõigile Gruusia piirkondadele. Ühistute eesmärk on võimaldada väiketalunikel organiseeruda ja saavutada seeläbi mastaabisääst, suurendada tõhusust ja parandada sidemeid turgudega. ENPARDi raames antakse Gruusiale viie aasta jooksul (2013. aasta märtsist 2018. aasta märtsini) abi kokku 52 miljoni euro ulatuses. |
| --- | --- |

5.3.

Programm annab Gruusias juba tulemusi, nt põllumajandusühistuid käsitlev seadus, 54st põllumajandusstrateegia teabe- ja konsulteerimiskeskusest koosnev võrgustik jne 11. märtsil 2014 allkirjastas Euroopa Liit otsuse nelja toetuse kohta kogusummas 15 miljonit eurot, millega toetatakse ENPARDi raames Gruusia väiketalunikke. Projekti raames antakse tehnilist abi rohkem kui 160 ühistu asutamiseks ning see on suunatud kõigile Gruusia piirkondadele. Ühistute eesmärk on võimaldada väiketalunikel organiseeruda ja saavutada seeläbi mastaabisääst, suurendada tõhusust ja parandada sidemeid turgudega. ENPARDi raames antakse Gruusiale viie aasta jooksul (2013. aasta märtsist 2018. aasta märtsini) abi kokku 52 miljoni euro ulatuses.

| 5.4. | ELi abi Armeeniale oli 2011.–2013. aastal 157 miljonit eurot (võrdluseks 2007.–2010. aastal oli see 98,4 miljonit eurot). 2013. aasta detsembris otsustas Euroopa Liit eraldada uusi vahendeid 41 miljoni euro ulatuses, et toetada Euroopa naabruspoliitika raames Armeenia kodanikuühiskonda, regionaalarengut ja põllumajandust. Kogusummast eraldati 25 miljonit eurot ENPARDi programmi rakendamiseks Armeenias. Neid vahendeid kasutatakse eelkõige põllumajandusega seotud asutuste töö parandamiseks, põllumajandustootjate ühenduste arengu toetuseks, põllumajandusstatistika arendamiseks ja taskukohasema toidu kättesaadavuse parandamiseks Armeenia kodanikele. Need on seotud ka maapiirkondade tingimuste parandamisega töökohtade loomise, avaliku ja erasektori partnerluste ning töötajate koolitamise kaudu. |
| --- | --- |

5.4.

ELi abi Armeeniale oli 2011.–2013. aastal 157 miljonit eurot (võrdluseks 2007.–2010. aastal oli see 98,4 miljonit eurot). 2013. aasta detsembris otsustas Euroopa Liit eraldada uusi vahendeid 41 miljoni euro ulatuses, et toetada Euroopa naabruspoliitika raames Armeenia kodanikuühiskonda, regionaalarengut ja põllumajandust. Kogusummast eraldati 25 miljonit eurot ENPARDi programmi rakendamiseks Armeenias. Neid vahendeid kasutatakse eelkõige põllumajandusega seotud asutuste töö parandamiseks, põllumajandustootjate ühenduste arengu toetuseks, põllumajandusstatistika arendamiseks ja taskukohasema toidu kättesaadavuse parandamiseks Armeenia kodanikele. Need on seotud ka maapiirkondade tingimuste parandamisega töökohtade loomise, avaliku ja erasektori partnerluste ning töötajate koolitamise kaudu.

| 5.5. | Moldovas 2010. aastast kestnud programm „Majanduse stimuleerimine maapiirkondades” on osutunud kasulikuks vahendiks Moldova äärealadel töökohtade loomisel. Põllumajandus ja maaelu areng on 2014.–2017. aastal määratletud Moldova ja ELi arengukoostöö keskse sektorina, millele tehakse kättesaadavaks kokku 100–120 miljonit eurot. Sellega seoses võeti 2014. aasta suvel vastu ulatuslik 64 miljoni euroni ulatuv ENPARDi programm Moldova jaoks, mille rakendamisega alustati 2015. aasta alguses. Eelarvetoetuse ja tehnilise abi pakkumise teel toetatakse selle programmiga valitsuse koostatud ulatuslikku ja pikaajalist sektori arengustrateegiat. Rahalise abiga toetatakse põllumajandussektori konkurentsivõimet ja süvendatakse arutelu uute meetmete väljatöötamise teemal. |
| --- | --- |

5.5.

Moldovas 2010. aastast kestnud programm „Majanduse stimuleerimine maapiirkondades” on osutunud kasulikuks vahendiks Moldova äärealadel töökohtade loomisel. Põllumajandus ja maaelu areng on 2014.–2017. aastal määratletud Moldova ja ELi arengukoostöö keskse sektorina, millele tehakse kättesaadavaks kokku 100–120 miljonit eurot. Sellega seoses võeti 2014. aasta suvel vastu ulatuslik 64 miljoni euroni ulatuv ENPARDi programm Moldova jaoks, mille rakendamisega alustati 2015. aasta alguses. Eelarvetoetuse ja tehnilise abi pakkumise teel toetatakse selle programmiga valitsuse koostatud ulatuslikku ja pikaajalist sektori arengustrateegiat. Rahalise abiga toetatakse põllumajandussektori konkurentsivõimet ja süvendatakse arutelu uute meetmete väljatöötamise teemal.

6.   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee roll

| 6.1. | Olles teadlik kodanikuühiskonna rollist idapartnerluse riikides, on komitee valmis võtma aktiivse rolli ja jagama oma eriteadmisi eesmärgiga luua tõhusam põllumajandussektor, eelkõige






  — | aidates kindlaks määrata kodanikuühiskonna organisatsioonid põllumajanduse ja säästva arengu valdkonnas ja parandades olukorda, pidades avatud ja kaasavat dialoogi paljude erinevate sidusrühmadega; |
| --- | --- | --- |

6.1.

Olles teadlik kodanikuühiskonna rollist idapartnerluse riikides, on komitee valmis võtma aktiivse rolli ja jagama oma eriteadmisi eesmärgiga luua tõhusam põllumajandussektor, eelkõige

—

aidates kindlaks määrata kodanikuühiskonna organisatsioonid põllumajanduse ja säästva arengu valdkonnas ja parandades olukorda, pidades avatud ja kaasavat dialoogi paljude erinevate sidusrühmadega;

| — | jagades oma eriteadmisi, sealhulgas ELiga ühinenud uute liikmesriikide teadmisi, et määrata kindlaks konkreetsed kriteeriumid ja protsessid tõeliselt esinduslike põllumajandus- ja keskkonnaalaste kodanikuühiskonna organisatsioonide loomiseks ja nende kaasamiseks idapartnerluse riikide otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

—

jagades oma eriteadmisi, sealhulgas ELiga ühinenud uute liikmesriikide teadmisi, et määrata kindlaks konkreetsed kriteeriumid ja protsessid tõeliselt esinduslike põllumajandus- ja keskkonnaalaste kodanikuühiskonna organisatsioonide loomiseks ja nende kaasamiseks idapartnerluse riikide otsustusprotsessi;

| — | tutvustades parimaid tavasid sellistes valdkondades nagu põllumajandus, maaelu arengu võrgustikud, säästev areng, ettevõtlus ja ettevõtja sotsiaalne vastutus; |
| --- | --- |

—

tutvustades parimaid tavasid sellistes valdkondades nagu põllumajandus, maaelu arengu võrgustikud, säästev areng, ettevõtlus ja ettevõtja sotsiaalne vastutus;

| — | osaledes aktiivsemalt 2. platvormi „Majandusintegratsioon ja lähenemine ELi poliitikale” töös, eelkõige põllumajanduse ja maaelu arengu eksperdirühmas, kuid ka keskkonna ja kliimamuutuste eksperdirühmas keskkonnasäästlike tehnoloogiate, ökoinnovatsiooni ja bioloogilise mitmekesisuse küsimustes. |
| --- | --- |

—

osaledes aktiivsemalt 2. platvormi „Majandusintegratsioon ja lähenemine ELi poliitikale” töös, eelkõige põllumajanduse ja maaelu arengu eksperdirühmas, kuid ka keskkonna ja kliimamuutuste eksperdirühmas keskkonnasäästlike tehnoloogiate, ökoinnovatsiooni ja bioloogilise mitmekesisuse küsimustes.

Brüssel, 16. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Ühine konsultatsioonidokument „Teel uue Euroopa naabruspoliitika poole”, 4. märts 2015.

1

(2)  Kasahstani, Valgevene ja Venemaa president allkirjastasid Euraasia Majandusliidu lepingu 29. mail 2014; Armeenia ühinemise leping allkirjastati 9. oktoobril 2014 ja see jõustus 2. jaanuaril 2015.

2

(3)  http://www.bundestag.de/presse/hib/2015_01/-/357564.

3

(4)  ELT C 12, 15.1.2015, lk 48; ELT C 161, 6.6.2013, lk 40; ELT C 299, 4.10.2012, lk 34; ELT C 248, 25.8.2011, lk 37; ELT C 277, 17.11.2009, lk 30.

4

(5)  Gruusia käivitas 2014. aastal teise regionaalarengu programmi, et pakkuda täiendavat toetust, parandamaks sotsiaalmajanduslikku arengut riigi kõigis üheksas piirkonnas ja elanikkonna elutingimusi. Armeenias jätkus 2014. aastal regionaalarengu toetusprogrammi rakendamine. Moldova saab kasu uuest projektist, mille eesmärk on parandada riigi põhja-, lõuna- ja keskosa arengupiirkondade regionaalplaneeringut ja projektikavasid. Aserbaidžaanis käivitati uus regionaalarengu programm.

5

(6)  Projekti eesmärk on edendada idapartnerluse piirkonna keskkonnakaitset, laiendades ühise keskkonnateabesüsteemi põhimõtted kõnealusele piirkonnale.

6

(7)  Projekti GREEN üldeesmärk on toetada partnerriikide püüdlusi keskkonnasäästlikumale majandusele üleminekul, võimaldades majanduskasvu ilma keskkonna seisundi halvenemise ja ressursside ärakasutamiseta.

7

(8)  Clima East Packet aitab toetada kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist naabruspoliitika idapiirkonnas ning selle eesmärk on õigusaktide järkjärguline kooskõlla viimine ELi õigustikuga keskkonna- ja kliimamuutuste valdkonnas.

8

---

I LISA (1)

ELi abi idapartnerluse riikidele (2014–2020)

| Riik | Assigneeringud 2014–2017 | Prioriteetne sektor | Soovituslik jaotus
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Armeenia | 140–170 miljonit eurot | Erasektori arendamine | 35 |
| Avaliku halduse reform | 25 |
| Kohtusüsteemi reform | 20 |
| Aserbaidžaan | 77–94 miljonit eurot | Maaelu ja regionaalareng | 40 |
| Kohtusüsteemi reform | 20 |
| Haridus ja oskuste arendamine | 20 |
| Valgevene | 71–89 miljonit eurot | Sotsiaalne kaasatus | 30 |
| Keskkond | 25 |
| Kohalik ja piirkondlik majandusareng | 25 |
| Gruusia | 335–410 miljonit eurot | Avaliku halduse reform | 25 |
| Põllumajandus ja maaelu areng | 30 |
| Kohtusüsteemi reform | 25 |
| Moldova | 335–410 miljonit eurot | Avaliku halduse reform | 30 |
| Põllumajandus ja maaelu areng | 30 |
| Politseireform ja piirihaldus | 20 |
| | 2014. aasta eraldised | | |
| Ukraina | 355 miljonit eurot | Erimeede: riigi ülesehitamise leping | |

Riik

Assigneeringud 2014–2017

Prioriteetne sektor

Soovituslik jaotus

(%)

Armeenia

140–170 miljonit eurot

Erasektori arendamine

35

Avaliku halduse reform

25

Kohtusüsteemi reform

20

Aserbaidžaan

77–94 miljonit eurot

Maaelu ja regionaalareng

40

Kohtusüsteemi reform

20

Haridus ja oskuste arendamine

20

Valgevene

71–89 miljonit eurot

Sotsiaalne kaasatus

30

Keskkond

25

Kohalik ja piirkondlik majandusareng

25

Gruusia

335–410 miljonit eurot

Avaliku halduse reform

25

Põllumajandus ja maaelu areng

30

Kohtusüsteemi reform

25

Moldova

335–410 miljonit eurot

Avaliku halduse reform

30

Põllumajandus ja maaelu areng

30

Politseireform ja piirihaldus

20

2014. aasta eraldised

Ukraina

355 miljonit eurot

Erimeede: riigi ülesehitamise leping

---

(1)  Teave pärineb Euroopa välisteenistuse veebilehelt http://eeas.europa.eu/enp/documents/financing-the-enp/index_en.htm

---

II LISA

https://www.zm.gov.lv/public/ck/files/Joint_statement_16_04_2015.pdf

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/138 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/138

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ILO konventsioon soolise vägivalla vastu töökohal”

(omaalgatuslik arvamus)

(2016/C 013/21)

| Raportöör: | Béatrice OUIN |
| --- | --- |

Raportöör:

Béatrice OUIN

19. veebruaril 2015 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal:

„ILO konventsioon soolise vägivalla vastu töökohal”

(omaalgatuslik arvamus).

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav välissuhete sektsioon võttis arvamuse vastu 16. juulil 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16.-17. septembril 2015 (16. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 209, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 5.

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolne struktuur mängib olulist rolli rahvusvahelisel tasandil, et parandada töötajate olukorda ja ettevõtete tegevust. Euroopa Liit ei ole ILO liige, kuid ELi liikmesriigid on, samuti nagu Euroopa töötajate ja tööandjate esindusorganisatsioonid. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub ELi liikmesriike ja Euroopa organisatsioone üles tegutsema, et levitada maailma tasandil Euroopa väärtusi ja saavutusi, võttes arvesse ülemaailmset konteksti. |
| --- | --- |

1.1.

Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolne struktuur mängib olulist rolli rahvusvahelisel tasandil, et parandada töötajate olukorda ja ettevõtete tegevust. Euroopa Liit ei ole ILO liige, kuid ELi liikmesriigid on, samuti nagu Euroopa töötajate ja tööandjate esindusorganisatsioonid. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub ELi liikmesriike ja Euroopa organisatsioone üles tegutsema, et levitada maailma tasandil Euroopa väärtusi ja saavutusi, võttes arvesse ülemaailmset konteksti.

| 1.2. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab järgmist:






  — | seksuaalne ja sooline vägivald tööl takistab inimväärset tööd (mis austab väärikust, tagab turvalisuse, töötajate vastutuse ja sõltumatuse); |
| --- | --- | --- |

1.2.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab järgmist:

—

seksuaalne ja sooline vägivald tööl takistab inimväärset tööd (mis austab väärikust, tagab turvalisuse, töötajate vastutuse ja sõltumatuse);

| — | sooline vägivald tööl on tõsine inimõiguste rikkumine, inimväärikuse ja isikupuutumatuse, kehalise ja vaimse puutumatuse vastane kuritegu; |
| --- | --- |

—

sooline vägivald tööl on tõsine inimõiguste rikkumine, inimväärikuse ja isikupuutumatuse, kehalise ja vaimse puutumatuse vastane kuritegu;

| — | sooline vägivald kahjustab majandust ja sotsiaalset arengut, õõnestades töösuhteid ja vähendades tootlikkust; |
| --- | --- |

—

sooline vägivald kahjustab majandust ja sotsiaalset arengut, õõnestades töösuhteid ja vähendades tootlikkust;

| — | sooline vägivald annab tunnistust ebavõrdsetest võimuvahekordadest naiste ja meeste vahel ning aitab kinnistada ebavõrdsust töökohal; |
| --- | --- |

—

sooline vägivald annab tunnistust ebavõrdsetest võimuvahekordadest naiste ja meeste vahel ning aitab kinnistada ebavõrdsust töökohal;

| — | soolise vägivalla vastu võitlemine nõuab kodanikuühiskonna, eelkõige sotsiaalpartnerite osalust, aga ka tervishoiutöötajate, politsei ja õiguskaitse osalemist ohvrite eest hoolitsemisel ning meedia ja õpetajate osalemist vägivalla ennetamisel; |
| --- | --- |

—

soolise vägivalla vastu võitlemine nõuab kodanikuühiskonna, eelkõige sotsiaalpartnerite osalust, aga ka tervishoiutöötajate, politsei ja õiguskaitse osalemist ohvrite eest hoolitsemisel ning meedia ja õpetajate osalemist vägivalla ennetamisel;

| — | et ühiskonna huvides on võidelda sellise vägivalla vastu igal pool, kus seda ette tuleb, ja välistada see töökohal. |
| --- | --- |

—

et ühiskonna huvides on võidelda sellise vägivalla vastu igal pool, kus seda ette tuleb, ja välistada see töökohal.

| 1.3. | ILO haldusnõukogu peab 2015. aasta novembris otsustama, kas ta võtab Rahvusvahelise Töökonverentsi (ILO kõrgeim otsuseid tegev organ) päevakorda soolist vägivalda töökohas käsitleva rahvusvahelise õigusakti väljatöötamise. EMSK toetab seda ettepanekut ning kutsub Euroopa liikmesriike ja sotsiaalpartnerid üles samuti tegema. |
| --- | --- |

1.3.

ILO haldusnõukogu peab 2015. aasta novembris otsustama, kas ta võtab Rahvusvahelise Töökonverentsi (ILO kõrgeim otsuseid tegev organ) päevakorda soolist vägivalda töökohas käsitleva rahvusvahelise õigusakti väljatöötamise. EMSK toetab seda ettepanekut ning kutsub Euroopa liikmesriike ja sotsiaalpartnerid üles samuti tegema.

| 1.4. | EMSK soovib, et Euroopa Liidu liikmesriigid, kes on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/73/EÜ (1) juba leidnud vahendid võitlemiseks nii meeste ja naiste vahelise ebavõrdsuse kui ka seksuaalse ahistamise vastu töökohal, edastaksid ILO-le ühtse sõnumi. |
| --- | --- |

1.4.

EMSK soovib, et Euroopa Liidu liikmesriigid, kes on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/73/EÜ (1) juba leidnud vahendid võitlemiseks nii meeste ja naiste vahelise ebavõrdsuse kui ka seksuaalse ahistamise vastu töökohal, edastaksid ILO-le ühtse sõnumi.

1

| 1.5. | Euroopa sotsiaalpartnerid allkirjastasid 2007. aastal raamlepingu ahistamise ja vägivalla kohta töökohal, mille alusel peaksid nad koos osalema arutelus selle tööõiguse alase rahvusvahelise õigusakti eelnõu üle (2). |
| --- | --- |

1.5.

Euroopa sotsiaalpartnerid allkirjastasid 2007. aastal raamlepingu ahistamise ja vägivalla kohta töökohal, mille alusel peaksid nad koos osalema arutelus selle tööõiguse alase rahvusvahelise õigusakti eelnõu üle (2).

2

2.   Sissejuhatus: soolise vägivalla problemaatika töökohal

Sissejuhatus: soolise vägivalla problemaatika töökohal

| 2.1. | Üleilmastumise ajastul on soolise ja seksuaalvägivalla vastu võitlemiseks ja selle ennetamiseks vajalike rahvusvaheliste õigusaktide väljatöötamine nii töötajate, ettevõtete kui ka riikide huvides. Selline vägivald ohustab füüsilist ja vaimset tervist, kahjustab inimõigusi ja -väärikust, mõjutab negatiivselt ohvrite tootlikkust ning põhjustab kulusid riigi ja ühiskonna jaoks. Seepärast peavad kõik selle vastu võitlema ja seda ennetama. Sooline vägivald on üks peamisi tõkkeid, mis takistab arengut. |
| --- | --- |

2.1.

Üleilmastumise ajastul on soolise ja seksuaalvägivalla vastu võitlemiseks ja selle ennetamiseks vajalike rahvusvaheliste õigusaktide väljatöötamine nii töötajate, ettevõtete kui ka riikide huvides. Selline vägivald ohustab füüsilist ja vaimset tervist, kahjustab inimõigusi ja -väärikust, mõjutab negatiivselt ohvrite tootlikkust ning põhjustab kulusid riigi ja ühiskonna jaoks. Seepärast peavad kõik selle vastu võitlema ja seda ennetama. Sooline vägivald on üks peamisi tõkkeid, mis takistab arengut.

| 2.2. | Selle teema käsitlemine ILOs |
| --- | --- |

2.2.

Selle teema käsitlemine ILOs

| 2.2.1. | Sooline ja seksuaalvägivald peegeldab ja ühtlasi kinnistab meeste ja naiste vahelist ebavõrdsust ning mõjutab negatiivselt töökohta. Selle vastu võitlemist käsitleb mitu Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni.






  — | Sunniviisilise töö konventsioon (nr 29, 1930). |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

Sooline ja seksuaalvägivald peegeldab ja ühtlasi kinnistab meeste ja naiste vahelist ebavõrdsust ning mõjutab negatiivselt töökohta. Selle vastu võitlemist käsitleb mitu Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni.

—

Sunniviisilise töö konventsioon (nr 29, 1930).

| — | Konventsioon võõrtöötajate kohta (muudetud; nr 97, 1949). |
| --- | --- |

—

Konventsioon võõrtöötajate kohta (muudetud; nr 97, 1949).

| — | Konventsioon mees- ja naistöötajate võrdse tasustamise kohta võrdväärse töö eest (nr 100, 1951). |
| --- | --- |

—

Konventsioon mees- ja naistöötajate võrdse tasustamise kohta võrdväärse töö eest (nr 100, 1951).

| — | Töö- ja kutsealast diskrimineerimist käsitlev konventsioon (nr 111, 1958). |
| --- | --- |

—

Töö- ja kutsealast diskrimineerimist käsitlev konventsioon (nr 111, 1958).

| — | Koduabiliste konventsioon (nr 189, 2011). |
| --- | --- |

—

Koduabiliste konventsioon (nr 189, 2011).

Soovituses nr 200 HIVi, AIDSi ja tööturu kohta (2010) kavandatavad meetmed näitavad, et tuleb rakendada meetmeid vägivalla ja ahistamise ennetamiseks ja lõpetamiseks töökohas. Veelgi hilisema soovituse nr 204, milles käsitletakse varimajanduse üleminekut ametlikuks majanduseks (mis võeti vastu Rahvusvahelise Töökonverentsi 104. istungil 12. juunil 2015 Genfis), kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et ühtne poliitiline raamistik sisaldub riiklikes arengustrateegiates või -kavades. See ühtne poliitiline raamistik peaks hõlmama [...] võrdõiguslikkuse edendamist ning diskrimineerimise ja vägivalla kõigi vormide kaotamist, sh sooline vägivald töökohal (3).

3

Aga mitte ükski kõnealune õigusakt ei käsitle konkreetselt soopõhist vägivalda töökohas puudutavat küsimust.

| 2.2.2. | ILO eksperdikomisjon üritas seda lünka täita: „[...] seksuaalne ahistamine vähendab võrdõiguslikkust töökohal, kahjustades töötajate puutumatust, väärikust ja heaolu. Seksuaalne ahistamine kahjustab ettevõtet, õõnestades töösuhteid ja vähendades tootlikkust. Komisjon on varasemalt väljendanud arvamust, mille kohaselt on seksuaalne ahistamine üks soolise diskrimineerimise vormidest ja neid tuleb käsitleda konventsioonist nr 111 tulenevate kohustuste raames. Vastavalt konventsioonile, mis sätestab üldise soolise diskrimineerimise keelu ning võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise tingimuste eeskirjade vastuvõtu, on tarvis rakendada meetmeid seksuaalse ahistamise kaotamiseks”
   (4). |
| --- | --- |

2.2.2.

ILO eksperdikomisjon üritas seda lünka täita: „[...] seksuaalne ahistamine vähendab võrdõiguslikkust töökohal, kahjustades töötajate puutumatust, väärikust ja heaolu. Seksuaalne ahistamine kahjustab ettevõtet, õõnestades töösuhteid ja vähendades tootlikkust. Komisjon on varasemalt väljendanud arvamust, mille kohaselt on seksuaalne ahistamine üks soolise diskrimineerimise vormidest ja neid tuleb käsitleda konventsioonist nr 111 tulenevate kohustuste raames. Vastavalt konventsioonile, mis sätestab üldise soolise diskrimineerimise keelu ning võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise tingimuste eeskirjade vastuvõtu, on tarvis rakendada meetmeid seksuaalse ahistamise kaotamiseks”
   (4).

„[...] seksuaalne ahistamine vähendab võrdõiguslikkust töökohal, kahjustades töötajate puutumatust, väärikust ja heaolu. Seksuaalne ahistamine kahjustab ettevõtet, õõnestades töösuhteid ja vähendades tootlikkust. Komisjon on varasemalt väljendanud arvamust, mille kohaselt on seksuaalne ahistamine üks soolise diskrimineerimise vormidest ja neid tuleb käsitleda konventsioonist nr 111 tulenevate kohustuste raames. Vastavalt konventsioonile, mis sätestab üldise soolise diskrimineerimise keelu ning võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise tingimuste eeskirjade vastuvõtu, on tarvis rakendada meetmeid seksuaalse ahistamise kaotamiseks”

4

| 2.2.3. | Komisjon märkis 2008. aastal, et veel üks tõsine rakenduskava puudujääk puudutab seksuaalset ahistamist, mis on üks soolise diskrimineerimise vormidest ja isiku põhiõiguste rikkumine töökohal. Selle tõttu tuletab komisjon meelde oma 2002. aasta üldist märkust, milles ta rõhutab, kui oluline on rakendada meetmeid mõlema töökohal ettetuleva seksuaalse ahistamise vormi ennetamiseks ja keelamiseks: ahistamine väljapressimise näol („kaup kauba vastu”) ja ahistamine, mille tulemuseks on vaenulik õhkkond töö juures (5). |
| --- | --- |

2.2.3.

Komisjon märkis 2008. aastal, et veel üks tõsine rakenduskava puudujääk puudutab seksuaalset ahistamist, mis on üks soolise diskrimineerimise vormidest ja isiku põhiõiguste rikkumine töökohal. Selle tõttu tuletab komisjon meelde oma 2002. aasta üldist märkust, milles ta rõhutab, kui oluline on rakendada meetmeid mõlema töökohal ettetuleva seksuaalse ahistamise vormi ennetamiseks ja keelamiseks: ahistamine väljapressimise näol („kaup kauba vastu”) ja ahistamine, mille tulemuseks on vaenulik õhkkond töö juures (5).

5

| 2.2.4. | ILO haldusnõukogu 320. ja 323. istungjärgul (13.–27. märts 2014 ja 12.–27. märts 2015) väljendasid mitme riigi (Saksamaa, Kanada, Kuuba, Prantsusmaa, India, Itaalia, Mehhiko, Madalmaade, Sri Lanka, Uruguay ja Ameerika Ühendriikide) valitsused toetust sellise rahvusvahelise õigusakti koostamisele, milles käsitletaks naiste- ja meestevastast vägivalda töökohas, et tagada valitsustele, ametiühingutele ja tööandjatele abivahendid, mis võimaldaksid neil võidelda soolise ja seksuaalvägivalla ning ahistamise vastu, ning rõhutada, et kõnealune vägivald kahjustab töötajate õigusi. Seda nõudmist toetasid ILO töötajate rühm ja Rahvusvaheline Ametiühingute Konföderatsioon. |
| --- | --- |

2.2.4.

ILO haldusnõukogu 320. ja 323. istungjärgul (13.–27. märts 2014 ja 12.–27. märts 2015) väljendasid mitme riigi (Saksamaa, Kanada, Kuuba, Prantsusmaa, India, Itaalia, Mehhiko, Madalmaade, Sri Lanka, Uruguay ja Ameerika Ühendriikide) valitsused toetust sellise rahvusvahelise õigusakti koostamisele, milles käsitletaks naiste- ja meestevastast vägivalda töökohas, et tagada valitsustele, ametiühingutele ja tööandjatele abivahendid, mis võimaldaksid neil võidelda soolise ja seksuaalvägivalla ning ahistamise vastu, ning rõhutada, et kõnealune vägivald kahjustab töötajate õigusi. Seda nõudmist toetasid ILO töötajate rühm ja Rahvusvaheline Ametiühingute Konföderatsioon.

| 2.3. | Euroopas: |
| --- | --- |

2.3.

Euroopas:

| 2.3.1. | Euroopa sotsiaalpartnerid allkirjastasid 2007. aastal raamlepingu ahistamise ja vägivalla kohta töökohal, mis peaks neis tekitama soovi koostada sarnased eeskirjad ka rahvusvahelisel tasandil (6). |
| --- | --- |

2.3.1.

Euroopa sotsiaalpartnerid allkirjastasid 2007. aastal raamlepingu ahistamise ja vägivalla kohta töökohal, mis peaks neis tekitama soovi koostada sarnased eeskirjad ka rahvusvahelisel tasandil (6).

6

| 2.3.2. | Oma arvamustes meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse kohta ja arvamuses koduvägivalla kohta (7) on EMSK mitmel korral väljendanud oma seisukohta soolise ja seksuaalvägivalla kohta, mille all kannatab liiga palju naisi üle terve maailma. Lisaks sellele on tegemist kasvava probleemiga: majanduskriis, struktuurilise kohandamise programmid ja kokkuhoiumeetmed on andnud oma panuse vägivalla suurendamisse töökohal. |
| --- | --- |

2.3.2.

Oma arvamustes meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse kohta ja arvamuses koduvägivalla kohta (7) on EMSK mitmel korral väljendanud oma seisukohta soolise ja seksuaalvägivalla kohta, mille all kannatab liiga palju naisi üle terve maailma. Lisaks sellele on tegemist kasvava probleemiga: majanduskriis, struktuurilise kohandamise programmid ja kokkuhoiumeetmed on andnud oma panuse vägivalla suurendamisse töökohal.

7

| 2.3.3. | EMSK soovib, et Euroopa Liidu liikmesriigid, kes on direktiivi 2002/73/EÜ (8) raames juba leidnud vahendid võitlemiseks seksuaalse ahistamise vastu töökohal, edastaksid ILO-le ühtse toetust väljendava sõnumi rahvusvahelise õigusakti väljatöötamiseks, mis aitaks võidelda soolise vägivallaga töökohal. |
| --- | --- |

2.3.3.

EMSK soovib, et Euroopa Liidu liikmesriigid, kes on direktiivi 2002/73/EÜ (8) raames juba leidnud vahendid võitlemiseks seksuaalse ahistamise vastu töökohal, edastaksid ILO-le ühtse toetust väljendava sõnumi rahvusvahelise õigusakti väljatöötamiseks, mis aitaks võidelda soolise vägivallaga töökohal.

8

| 2.4. | Olukorra kirjeldus |
| --- | --- |

2.4.

Olukorra kirjeldus

| 2.4.1. | Sooline vägivald töökohal on tõsine põhiliste inimõiguste rikkumine, inimväärikuse ja isikupuutumatuse, kehalise ja vaimse puutumatuse vastane kuritegu. Ülemaailmselt on 35 % naistest kogenud otsest vägivalda töökohal ja 40–50 % on kogenud soovimatuid seksuaalseid lähenemiskatseid, füüsilist kontakti või mõnda muud seksuaalse ahistamise vormi. 45 % naistest ELis väidavad, et nad on olnud ühel või teisel viisil soolise vägivalla ohvrid. 40–45 % ütlevad, et neid on tööl seksuaalselt ahistatud. Hinnanguliselt sureb Euroopas iga päev seitse naist soolise vägivalla tagajärjel (9). |
| --- | --- |

2.4.1.

Sooline vägivald töökohal on tõsine põhiliste inimõiguste rikkumine, inimväärikuse ja isikupuutumatuse, kehalise ja vaimse puutumatuse vastane kuritegu. Ülemaailmselt on 35 % naistest kogenud otsest vägivalda töökohal ja 40–50 % on kogenud soovimatuid seksuaalseid lähenemiskatseid, füüsilist kontakti või mõnda muud seksuaalse ahistamise vormi. 45 % naistest ELis väidavad, et nad on olnud ühel või teisel viisil soolise vägivalla ohvrid. 40–45 % ütlevad, et neid on tööl seksuaalselt ahistatud. Hinnanguliselt sureb Euroopas iga päev seitse naist soolise vägivalla tagajärjel (9).

9

| 2.4.2. | Sooline vägivald annab tunnistust ebavõrdsetest võimuvahekordadest naiste ja meeste vahel ning aitab kinnistada ebavõrdsust. Väljendades tahet valitseva seisundi järele, esineb sellist vägivalda väga sageli praeguses ühiskonnas, kus rikutakse inimõigusi, kuid seda esineb ka demokraatlikes ühiskondades. Seda vägivalda ei tohi segamini ajada võrgutamisega, mis eeldab austust teise vastu. Sooline ja seksuaalvägivald ei ole eraasi: selle vastu võitlemine on osa avaliku korra kaitsest ja ühiskonna turvalisusest. |
| --- | --- |

2.4.2.

Sooline vägivald annab tunnistust ebavõrdsetest võimuvahekordadest naiste ja meeste vahel ning aitab kinnistada ebavõrdsust. Väljendades tahet valitseva seisundi järele, esineb sellist vägivalda väga sageli praeguses ühiskonnas, kus rikutakse inimõigusi, kuid seda esineb ka demokraatlikes ühiskondades. Seda vägivalda ei tohi segamini ajada võrgutamisega, mis eeldab austust teise vastu. Sooline ja seksuaalvägivald ei ole eraasi: selle vastu võitlemine on osa avaliku korra kaitsest ja ühiskonna turvalisusest.

| 2.4.3. | Seksuaalse alatooniga või nilbed naljad, solvangud, alandav narrimine, kohatud žestid, pornograafilised pildid tööruumides või internetis, mis on töövahendiks paljudele töötajatele, psühholoogiline ja seksuaalne ahistamine, vägistamine ja muu seksuaalne rünnak, koduvägivald – milline naine võib väita, et ta pole kunagi kogenud mitte ühtegi nendest ahistamisvormidest (10)? |
| --- | --- |

2.4.3.

Seksuaalse alatooniga või nilbed naljad, solvangud, alandav narrimine, kohatud žestid, pornograafilised pildid tööruumides või internetis, mis on töövahendiks paljudele töötajatele, psühholoogiline ja seksuaalne ahistamine, vägistamine ja muu seksuaalne rünnak, koduvägivald – milline naine võib väita, et ta pole kunagi kogenud mitte ühtegi nendest ahistamisvormidest (10)?

10

| 2.4.4. | Ükskõik kus sooline vägivallajuhtum aset leiab, on selle mõju tunda ka töökohal. Üks Euroopa uuring näitab, millised on koduvägivalla mõjud töökohas ja kannatanute tööalasele konkurentsivõimele (11), ning rahvusvahelised uuringud kinnitavad seda (12). Neljas riigis (Austraalia, Kanada, Uus-Meremaa ja Ühendkuningriik) läbiviidud küsitlus näitab, et koduvägivald mõjutab osalust, tootlikkust ja töötajate turvalisust. Koduvägivalla ohvriks langenud naist võib ahistada tema elukaaslane või tööpartner, mille tõttu on ohus nii see naine kui ka tema kolleegid. Ta võib vigastuste tõttu mitme päeva jooksul töölt puududa või, kui ta tuleb tööle, kannatab tema töökvaliteet. Austraalias on koduvägivalla ohvritel, kes töötavad avalike teenuste sektoris, õigus saada puhkust. Kahte miljonit töötajat hõlmavate kollektiivlepingute kohaselt on erasektoris sellise puhkuse pikkuseks 20 päeva. |
| --- | --- |

2.4.4.

Ükskõik kus sooline vägivallajuhtum aset leiab, on selle mõju tunda ka töökohal. Üks Euroopa uuring näitab, millised on koduvägivalla mõjud töökohas ja kannatanute tööalasele konkurentsivõimele (11), ning rahvusvahelised uuringud kinnitavad seda (12). Neljas riigis (Austraalia, Kanada, Uus-Meremaa ja Ühendkuningriik) läbiviidud küsitlus näitab, et koduvägivald mõjutab osalust, tootlikkust ja töötajate turvalisust. Koduvägivalla ohvriks langenud naist võib ahistada tema elukaaslane või tööpartner, mille tõttu on ohus nii see naine kui ka tema kolleegid. Ta võib vigastuste tõttu mitme päeva jooksul töölt puududa või, kui ta tuleb tööle, kannatab tema töökvaliteet. Austraalias on koduvägivalla ohvritel, kes töötavad avalike teenuste sektoris, õigus saada puhkust. Kahte miljonit töötajat hõlmavate kollektiivlepingute kohaselt on erasektoris sellise puhkuse pikkuseks 20 päeva.

11

12

| 2.4.5. | Kui vägivallajuhtum toimub tööl ja selle on toime pannud kolleeg, otsene ülemus, klient või teenuse kasutaja, ei tunne naistöötajad ennast turvaliselt. Nad võivad vajada puhkust oma füüsiliste või psühholoogiliste haavade ravimiseks, arsti poole pöördumiseks või tsiviil- või kriminaalmenetluse kohtuistungitel osalemiseks. Samuti on sooline vägivald kahjulik tööandjate jaoks (tootlikkuse vähenemine, töölt puudumine, kohtumenetlused, negatiivne reklaam). |
| --- | --- |

2.4.5.

Kui vägivallajuhtum toimub tööl ja selle on toime pannud kolleeg, otsene ülemus, klient või teenuse kasutaja, ei tunne naistöötajad ennast turvaliselt. Nad võivad vajada puhkust oma füüsiliste või psühholoogiliste haavade ravimiseks, arsti poole pöördumiseks või tsiviil- või kriminaalmenetluse kohtuistungitel osalemiseks. Samuti on sooline vägivald kahjulik tööandjate jaoks (tootlikkuse vähenemine, töölt puudumine, kohtumenetlused, negatiivne reklaam).

| 2.4.6. | Vägivallajuhtum võib toimuda ka teel tööle. Tänaval ja ühistranspordis langevad naised tihti ahistamise, agressiooni või halva kohtlemise, mõnikord isegi mõrva ohvriks. Seda tüüpi ahistamisel, mis on eelkõige noortele suunatud, on pikaajaline mõju: ohvrid, kellelt on röövitud nende enesekindlus, tunnevad ennast haavatavana, mis omakorda põhjustab alaväärsustunnet. Kannatamine muutub enamiku jaoks normaalsuseks. |
| --- | --- |

2.4.6.

Vägivallajuhtum võib toimuda ka teel tööle. Tänaval ja ühistranspordis langevad naised tihti ahistamise, agressiooni või halva kohtlemise, mõnikord isegi mõrva ohvriks. Seda tüüpi ahistamisel, mis on eelkõige noortele suunatud, on pikaajaline mõju: ohvrid, kellelt on röövitud nende enesekindlus, tunnevad ennast haavatavana, mis omakorda põhjustab alaväärsustunnet. Kannatamine muutub enamiku jaoks normaalsuseks.

| 2.4.7. | Töötavate naiste arvu suurenedes ja seetõttu, et naised teevad meestest rohkem mitteametlikku, ebakindlat ja koduabilise tööd, suureneb ka vägivalla ohvriks langenud naiste arv. Eriti haavatavad on üksikemad. Neid asjaolusid võidakse ära kasutada tööga seotud väljapressimiseks. |
| --- | --- |

2.4.7.

Töötavate naiste arvu suurenedes ja seetõttu, et naised teevad meestest rohkem mitteametlikku, ebakindlat ja koduabilise tööd, suureneb ka vägivalla ohvriks langenud naiste arv. Eriti haavatavad on üksikemad. Neid asjaolusid võidakse ära kasutada tööga seotud väljapressimiseks.

| 2.4.8. | Kõrgema riskiohuga rühmadesse kuuluvad töötavad noored ja lapsed (tüdrukud ja poisid), inimesed, kes on pidanud tegema sunniviisilist tööd, naissoost sisserändajad, koduabilised, tervishoiu- ja seksitöötajad. Üksi töötades klientide vastuvõtmine on täiendav ohutegur. |
| --- | --- |

2.4.8.

Kõrgema riskiohuga rühmadesse kuuluvad töötavad noored ja lapsed (tüdrukud ja poisid), inimesed, kes on pidanud tegema sunniviisilist tööd, naissoost sisserändajad, koduabilised, tervishoiu- ja seksitöötajad. Üksi töötades klientide vastuvõtmine on täiendav ohutegur.

| 2.4.9. | Töökeskkonnaga seotud ohutegurid sõltuvad naiste positsioonist tööhierarhias ja naisi vähemal või rohkemal määral austavast töökultuurist. Kui rohkem naisi töötaks juhtivatel ametikohtadel, annaks see neile suurema kaitse naistele suunatud vägivalla vastu. |
| --- | --- |

2.4.9.

Töökeskkonnaga seotud ohutegurid sõltuvad naiste positsioonist tööhierarhias ja naisi vähemal või rohkemal määral austavast töökultuurist. Kui rohkem naisi töötaks juhtivatel ametikohtadel, annaks see neile suurema kaitse naistele suunatud vägivalla vastu.

| 2.4.10. | Soolisel vägivallal on negatiivne mõju tööjõu tootlikkusele. Naiste ja meeste haavatavust erinevate vägivallavormide suhtes töökohas suurendab sugude eraldamine. Mõned naised on haavatavamad kui teised: need, kes töötavad kollektiivides, kus enamik töötajaid on mehed, või need, kelle tööks on abivajajaid aidata (sotsiaaltöötajad, vanglapersonal, avalike teenuste ja haiglate EMO vastuvõtuadministraatorid jne). |
| --- | --- |

2.4.10.

Soolisel vägivallal on negatiivne mõju tööjõu tootlikkusele. Naiste ja meeste haavatavust erinevate vägivallavormide suhtes töökohas suurendab sugude eraldamine. Mõned naised on haavatavamad kui teised: need, kes töötavad kollektiivides, kus enamik töötajaid on mehed, või need, kelle tööks on abivajajaid aidata (sotsiaaltöötajad, vanglapersonal, avalike teenuste ja haiglate EMO vastuvõtuadministraatorid jne).

| 2.4.11. | Samuti on vägivallaoht suurem ringkondades, kus töösuhted puuduvad ja probleemide lahendamine jääb olematute kollektiivläbirääkimiste taha. Ametiühingud võivad ohvrit juhatada, kelle poole pöörduda, kui ta õigusi on rikutud. Lahendusi on veel: näiteks Belgia seaduste kohaselt tuleb määrata töötajate ja juhtkonna usaldusisik, kes annab abi ja nõu. |
| --- | --- |

2.4.11.

Samuti on vägivallaoht suurem ringkondades, kus töösuhted puuduvad ja probleemide lahendamine jääb olematute kollektiivläbirääkimiste taha. Ametiühingud võivad ohvrit juhatada, kelle poole pöörduda, kui ta õigusi on rikutud. Lahendusi on veel: näiteks Belgia seaduste kohaselt tuleb määrata töötajate ja juhtkonna usaldusisik, kes annab abi ja nõu.

| 2.5. | Vägivalla määratlemine ja ärahoidmine |
| --- | --- |

2.5.

Vägivalla määratlemine ja ärahoidmine

| 2.5.1. | Vägivalla ärahoidmiseks tuleb võtta arvesse selle eripära. Vägivalla vähendamiseks ning naiste ja meeste vahelise võrdsuse edendamiseks peab aru saama vägivalla mehhanismidest ja selle mõjudest rääkima. Personali koolitamine sugudevahelise ebavõrdsuse teemal on hea viis seda ära hoida. |
| --- | --- |

2.5.1.

Vägivalla ärahoidmiseks tuleb võtta arvesse selle eripära. Vägivalla vähendamiseks ning naiste ja meeste vahelise võrdsuse edendamiseks peab aru saama vägivalla mehhanismidest ja selle mõjudest rääkima. Personali koolitamine sugudevahelise ebavõrdsuse teemal on hea viis seda ära hoida.

| 2.5.2. | Tuleb koostada siduv õigusraamistik, mis määratleb selgelt kohaldamisala ja kuriteo mõisted ning rõhutab ohvrite alluvussuhet. |
| --- | --- |

2.5.2.

Tuleb koostada siduv õigusraamistik, mis määratleb selgelt kohaldamisala ja kuriteo mõisted ning rõhutab ohvrite alluvussuhet.

| 2.5.3. | Sooline vägivald töökohal, ükskõik kas see toimub töökohas või teel sinna, võib omada mitmeid vorme, nagu näiteks:






  — | füüsiline vägivald; |
| --- | --- | --- |

2.5.3.

Sooline vägivald töökohal, ükskõik kas see toimub töökohas või teel sinna, võib omada mitmeid vorme, nagu näiteks:

—

füüsiline vägivald;

| — | seksuaalvägivald, nt vägistamine ja seksuaalne rünnak; |
| --- | --- |

—

seksuaalvägivald, nt vägistamine ja seksuaalne rünnak;

| — | solvangud, toorus, lugupidamatus, põlgus; |
| --- | --- |

—

solvangud, toorus, lugupidamatus, põlgus;

| — | ähvardamine; |
| --- | --- |

—

ähvardamine;

| — | psühholoogiline väärkohtlemine; |
| --- | --- |

—

psühholoogiline väärkohtlemine;

| — | seksuaalne ahistamine; |
| --- | --- |

—

seksuaalne ahistamine;

| — | vägivallaga ähvardamine; |
| --- | --- |

—

vägivallaga ähvardamine;

| — | agressiivsed tähelepanuavaldused. |
| --- | --- |

—

agressiivsed tähelepanuavaldused.

| 2.5.4. | Neid iseloomustab seksuaalsete ja seksuaalset orientatsiooni puudutavate märkuste ja käitumise pealesurumine, ilma et inimene, kellele see on suunatud, sellega nõustuks, mille eesmärgiks või tulemuseks on hirmutava, häbistava, alandava ja solvava olukorra tekitamine. Igapäevased näiliselt süütud tähelepanuavaldused tekitavad ohvris ebaturvalise tunde. Vägivald, ründamine ja alandamine loovad ebaterve töökliima. |
| --- | --- |

2.5.4.

Neid iseloomustab seksuaalsete ja seksuaalset orientatsiooni puudutavate märkuste ja käitumise pealesurumine, ilma et inimene, kellele see on suunatud, sellega nõustuks, mille eesmärgiks või tulemuseks on hirmutava, häbistava, alandava ja solvava olukorra tekitamine. Igapäevased näiliselt süütud tähelepanuavaldused tekitavad ohvris ebaturvalise tunde. Vägivald, ründamine ja alandamine loovad ebaterve töökliima.

| 2.5.5. | Sotsiaalpartnerite Euroopa raamkokkulepe väidab, et töökohal võib esineda ahistamise ja vägivalla erinevaid vorme. Need võivad:






  — | „olla füüsilist, vaimset ja/või seksuaalset laadi; |
| --- | --- | --- |

2.5.5.

Sotsiaalpartnerite Euroopa raamkokkulepe väidab, et töökohal võib esineda ahistamise ja vägivalla erinevaid vorme. Need võivad:

—

„olla füüsilist, vaimset ja/või seksuaalset laadi;

„olla füüsilist, vaimset ja/või seksuaalset laadi;

| — | esineda ühekordse juhtumina või süstemaatilise käitumismudelina; |
| --- | --- |

—

esineda ühekordse juhtumina või süstemaatilise käitumismudelina;

esineda ühekordse juhtumina või süstemaatilise käitumismudelina;

| — | esineda töökaaslaste või ülemuste ja alluvate vahel või suhtlemises kolmandate isikutega (näiteks kliendid, külastajad, patsiendid, õpilased jne); |
| --- | --- |

—

esineda töökaaslaste või ülemuste ja alluvate vahel või suhtlemises kolmandate isikutega (näiteks kliendid, külastajad, patsiendid, õpilased jne);

esineda töökaaslaste või ülemuste ja alluvate vahel või suhtlemises kolmandate isikutega (näiteks kliendid, külastajad, patsiendid, õpilased jne);

| — | ulatuda väiksematest lugupidamatuse ilmingutest tõsisemate tegudeni, muu hulgas kuritegudeni, mis nõuavad ametiasutuste sekkumist.” |
| --- | --- |

—

ulatuda väiksematest lugupidamatuse ilmingutest tõsisemate tegudeni, muu hulgas kuritegudeni, mis nõuavad ametiasutuste sekkumist.”

ulatuda väiksematest lugupidamatuse ilmingutest tõsisemate tegudeni, muu hulgas kuritegudeni, mis nõuavad ametiasutuste sekkumist.”

Selle kokkuleppe sätted rõhutavad konfidentsiaalsuse tagamise olulisust:

| — | „Kõikide osaliste huvides on menetleda neid küsimusi diskreetselt, et kaitsta kõigi asjaosaliste väärikust ja privaatsust. |
| --- | --- |

—

„Kõikide osaliste huvides on menetleda neid küsimusi diskreetselt, et kaitsta kõigi asjaosaliste väärikust ja privaatsust.

„Kõikide osaliste huvides on menetleda neid küsimusi diskreetselt, et kaitsta kõigi asjaosaliste väärikust ja privaatsust.

| — | Isikutele, kes ei ole asjaga seotud, ei tohi anda mingit teavet juhtumi kohta.” |
| --- | --- |

—

Isikutele, kes ei ole asjaga seotud, ei tohi anda mingit teavet juhtumi kohta.”

Isikutele, kes ei ole asjaga seotud, ei tohi anda mingit teavet juhtumi kohta.”

Kokkulepe näeb ette kaebuste menetlemise korra ja ennetusmeetmed, mis võiksid olla eeskujuks ILO arutelule.

| 2.5.6. | Paljud palgatöötajad kasutavad tööl internetti. Sooline vägivald võib seal levida alandavate piltide, sh sotsiaalmeediasse postitatud sõnumite kaudu. Ähvardavat, vaenulikku ja alandavat suhtlusviisi võib kohata nii virtuaalses kui ka reaalses maailmas. Uus õigusakt ei saa ignoreerida interneti osa töösuhetes ja vajadust võidelda soolise vägivalla vastu ka seal. |
| --- | --- |

2.5.6.

Paljud palgatöötajad kasutavad tööl internetti. Sooline vägivald võib seal levida alandavate piltide, sh sotsiaalmeediasse postitatud sõnumite kaudu. Ähvardavat, vaenulikku ja alandavat suhtlusviisi võib kohata nii virtuaalses kui ka reaalses maailmas. Uus õigusakt ei saa ignoreerida interneti osa töösuhetes ja vajadust võidelda soolise vägivalla vastu ka seal.

3.   Miks on vaja soolist vägivalda käsitlevat ILO konventsiooni?

Miks on vaja soolist vägivalda käsitlevat ILO konventsiooni?

| 3.1. | Töökohtade näol on tegemist ainulaadse kontekstiga võitluses vägivalla vastu. Rahvusvaheline töönorm võiks olla ettevõtetele suuniseks soolist vägivalda puudutavas personalipoliitikas ja olla sotsiaalse dialoogi ja kollektiivlepingute alustala. |
| --- | --- |

3.1.

Töökohtade näol on tegemist ainulaadse kontekstiga võitluses vägivalla vastu. Rahvusvaheline töönorm võiks olla ettevõtetele suuniseks soolist vägivalda puudutavas personalipoliitikas ja olla sotsiaalse dialoogi ja kollektiivlepingute alustala.

| 3.2. | Ei rahvusvaheline raamistik ega riiklikud seadused taga piisavat kaitset soolise vägivalla vastu töökohal. Enamikus riikides on soolise vägivalla vastu võitlemise vahendid põhiliselt suunatud toimepanija tegude kriminaliseerimisele, tavaliselt on seksuaalne ärakasutamine karistatav kriminaalmenetluse seadustiku alusel. Olgugi et sellel on omal kohal oluline tähtsus, ei aita see alati lahendada suhteprobleeme töökohas. Nagu tõi välja ILO eksperdikomisjon: „Üldiselt ei saa tegeleda seksuaalse ahistamisega kriminaalmenetluse raames, sest kuigi see aitab selgusele jõuda raskemate juhtumite puhul, ei ole selle raames võimalik korralikult tegeleda kõikide erinevate käitumisviisidega, mida tuleks professionaalses kontekstis käsitleda seksuaalse ahistamisena, kus seda on raskem tõestada ja kus juurdepääs kõigile õiguskaitsevahenditele on keerulisem” (13). Seksuaalse ahistamise ärahoidmiseks tuleb veenda tööandjaid ja -võtjaid, et seksistlik käitumine on töökohal sobimatu. Euroopa raamkokkulepe näeb ette, et „Ettevõtted peavad selgesti kinnitama, et ahistamine ja vägivald on lubamatu.” |
| --- | --- |

3.2.

Ei rahvusvaheline raamistik ega riiklikud seadused taga piisavat kaitset soolise vägivalla vastu töökohal. Enamikus riikides on soolise vägivalla vastu võitlemise vahendid põhiliselt suunatud toimepanija tegude kriminaliseerimisele, tavaliselt on seksuaalne ärakasutamine karistatav kriminaalmenetluse seadustiku alusel. Olgugi et sellel on omal kohal oluline tähtsus, ei aita see alati lahendada suhteprobleeme töökohas. Nagu tõi välja ILO eksperdikomisjon: „Üldiselt ei saa tegeleda seksuaalse ahistamisega kriminaalmenetluse raames, sest kuigi see aitab selgusele jõuda raskemate juhtumite puhul, ei ole selle raames võimalik korralikult tegeleda kõikide erinevate käitumisviisidega, mida tuleks professionaalses kontekstis käsitleda seksuaalse ahistamisena, kus seda on raskem tõestada ja kus juurdepääs kõigile õiguskaitsevahenditele on keerulisem” (13). Seksuaalse ahistamise ärahoidmiseks tuleb veenda tööandjaid ja -võtjaid, et seksistlik käitumine on töökohal sobimatu. Euroopa raamkokkulepe näeb ette, et „Ettevõtted peavad selgesti kinnitama, et ahistamine ja vägivald on lubamatu.”

13

4.   Miks peaks kodanikuühiskond toetama ILO soolise vägivalla vastast konventsiooni?

Miks peaks kodanikuühiskond toetama ILO soolise vägivalla vastast konventsiooni?

| 4.1. | Sooline vägivald mõjutab ka töötaja turvalisust ja tervist, see võib põhjustada närvivapustust, emotsionaalseid häireid, tööõnnetusi. Võttes arvesse soolisi sotsiaalseid suhteid, tuleb töökorraldus üle vaadata ja soolised uuringud peaksid tooma selgust nende ohtude üle. |
| --- | --- |

4.1.

Sooline vägivald mõjutab ka töötaja turvalisust ja tervist, see võib põhjustada närvivapustust, emotsionaalseid häireid, tööõnnetusi. Võttes arvesse soolisi sotsiaalseid suhteid, tuleb töökorraldus üle vaadata ja soolised uuringud peaksid tooma selgust nende ohtude üle.

| 4.2. | Sotsiaalpartnerid saavad kõige paremini ohvreid ära kuulata ja aidata neid kaebuste koostamisel. Ettevõtete sotsiaalteenuste süsteem ja personaliosakond, ametiühingud, tööarstid ja spetsialiseerunud nõustajad mängivad olulist rolli ohvrite kaitsmisel. Sotsiaalpartnerite Euroopa raamkokkulepe näeb ühe lahendusena ette ohvrite usaldusisiku määramise, kes vaataks läbi ka toimikud. Naiste, õiguskaitse, sisserändajate ja muud organisatsioonid on ohvrite aitamiseks ja sotsiaalpartnerite tegevuse täiendamiseks hädavajalikud. Sotsiaalpartnerid peavad ise olema eeskujuks ja oma ridadest välja juurima igasuguse seksistliku või alandava käitumise. |
| --- | --- |

4.2.

Sotsiaalpartnerid saavad kõige paremini ohvreid ära kuulata ja aidata neid kaebuste koostamisel. Ettevõtete sotsiaalteenuste süsteem ja personaliosakond, ametiühingud, tööarstid ja spetsialiseerunud nõustajad mängivad olulist rolli ohvrite kaitsmisel. Sotsiaalpartnerite Euroopa raamkokkulepe näeb ühe lahendusena ette ohvrite usaldusisiku määramise, kes vaataks läbi ka toimikud. Naiste, õiguskaitse, sisserändajate ja muud organisatsioonid on ohvrite aitamiseks ja sotsiaalpartnerite tegevuse täiendamiseks hädavajalikud. Sotsiaalpartnerid peavad ise olema eeskujuks ja oma ridadest välja juurima igasuguse seksistliku või alandava käitumise.

| 4.3. | ILO konventsioon soolise vägivalla kohta oleks kasulik ühiskonnale, sotsiaalsele dialoogile, töökeskkonnale ja töösuhetele alljärgnevalt:






  — | tagab sotsiaalpartneritevahelise kooskõlastamise eeskirjade kehtestamisel ja raamistiku loomisel juhtumite käsitlemiseks; |
| --- | --- | --- |

4.3.

ILO konventsioon soolise vägivalla kohta oleks kasulik ühiskonnale, sotsiaalsele dialoogile, töökeskkonnale ja töösuhetele alljärgnevalt:

—

tagab sotsiaalpartneritevahelise kooskõlastamise eeskirjade kehtestamisel ja raamistiku loomisel juhtumite käsitlemiseks;

| — | võimaldab ühtselt määratleda, mida tähendab sooline vägivald töökohal; |
| --- | --- |

—

võimaldab ühtselt määratleda, mida tähendab sooline vägivald töökohal;

| — | täpsustab tööandjatele ja ametiühingutele, millised on nende kohustused, et ennetada soolist vägivalda töökohal, selle vastu võidelda ja selle tagajärgi parandada; |
| --- | --- |

—

täpsustab tööandjatele ja ametiühingutele, millised on nende kohustused, et ennetada soolist vägivalda töökohal, selle vastu võidelda ja selle tagajärgi parandada;

| — | aitab tööandjatel välja töötada protsessi mõistvat personalipoliitikat, aga eriti väljaõpet soolise vägivalla ennetamiseks ja selle tagajärgedega tegelemiseks tööelus, sh koduvägivalla tagajärgedega tööl; |
| --- | --- |

—

aitab tööandjatel välja töötada protsessi mõistvat personalipoliitikat, aga eriti väljaõpet soolise vägivalla ennetamiseks ja selle tagajärgedega tegelemiseks tööelus, sh koduvägivalla tagajärgedega tööl;

| — | aitab tööandjatel kehtestada kaebuste ja nõudekirjade esitamise korra; |
| --- | --- |

—

aitab tööandjatel kehtestada kaebuste ja nõudekirjade esitamise korra;

| — | annab tööandjatele juhised, kuidas töötajaid ära kuulata ja menetleda töökohal toimunud soolise vägivalla kaebusi; |
| --- | --- |

—

annab tööandjatele juhised, kuidas töötajaid ära kuulata ja menetleda töökohal toimunud soolise vägivalla kaebusi;

| — | määratleb paremini tööandjate (kolmanda osapoolena ja otsese) vastutuse soolise vägivalla korral töökohal; |
| --- | --- |

—

määratleb paremini tööandjate (kolmanda osapoolena ja otsese) vastutuse soolise vägivalla korral töökohal;

| — | loob töökultuuri, kus soolist vägivalda ei sallita; |
| --- | --- |

—

loob töökultuuri, kus soolist vägivalda ei sallita;

| — | parandab kindlustunnet töökohal ja vähendab tööandjate majanduslikku kahjumit, mis on seotud soolise vägivallaga (töölt puudumine, tootlikkuse vähenemine, kohtumenetlused, negatiivne reklaam jne). |
| --- | --- |

—

parandab kindlustunnet töökohal ja vähendab tööandjate majanduslikku kahjumit, mis on seotud soolise vägivallaga (töölt puudumine, tootlikkuse vähenemine, kohtumenetlused, negatiivne reklaam jne).

5.   Miks peaksid valitsused toetama ILO soolise vägivalla vastast konventsiooni?

Miks peaksid valitsused toetama ILO soolise vägivalla vastast konventsiooni?

| 5.1. | Kavandatud õigusakt aitab:






  — | saavutada inimväärse töö eesmärgid; |
| --- | --- | --- |

5.1.

Kavandatud õigusakt aitab:

—

saavutada inimväärse töö eesmärgid;

| — | vähendada inimeste haavatavust soolisest vägivallast ja parandada nende majanduslikku iseseisvust ja tootlikkust tööl; |
| --- | --- |

—

vähendada inimeste haavatavust soolisest vägivallast ja parandada nende majanduslikku iseseisvust ja tootlikkust tööl;

| — | kulusid kokku hoida: koduvägivald ja vägivald töökohal tekitavad miljonite eurode suurusi kulutusi tervishoius, õigusabi, palgamaksete ja haigustoetuste näol; |
| --- | --- |

—

kulusid kokku hoida: koduvägivald ja vägivald töökohal tekitavad miljonite eurode suurusi kulutusi tervishoius, õigusabi, palgamaksete ja haigustoetuste näol;

| — | parandada nii töötajate tervist, kindlustunnet kui ka töösuhteid; |
| --- | --- |

—

parandada nii töötajate tervist, kindlustunnet kui ka töösuhteid;

| — | ühtsustada õigusraamistikke, mille eesmärgiks on soolise vägivalla kaotamine ja inimõiguste edendamine; |
| --- | --- |

—

ühtsustada õigusraamistikke, mille eesmärgiks on soolise vägivalla kaotamine ja inimõiguste edendamine;

| — | vähendada kulusid, mida vägivald endaga kaasa toob. |
| --- | --- |

—

vähendada kulusid, mida vägivald endaga kaasa toob.

6.   Ettepanekud ILO õigusakti sisu kohta

Ettepanekud ILO õigusakti sisu kohta

| — | Töökohas ettetuleva soolise vägivalla laiem määratlemine, see peab sisaldama erinevaid vägivallavorme töökohal; |
| --- | --- |

—

Töökohas ettetuleva soolise vägivalla laiem määratlemine, see peab sisaldama erinevaid vägivallavorme töökohal;

| — | töökoha mõiste määratlemine, see peab hõlmama ka teekonda tööle; |
| --- | --- |

—

töökoha mõiste määratlemine, see peab hõlmama ka teekonda tööle;

| — | töökohal ettetuleva soolise vägivalla vähendamise sätted ja soolise vägivalla ohvrite kaitsmise ja toetamise meetmed; |
| --- | --- |

—

töökohal ettetuleva soolise vägivalla vähendamise sätted ja soolise vägivalla ohvrite kaitsmise ja toetamise meetmed;

| — | nende ühiskonnarühmade kirjeldamine, kes võivad kergesti soolise vägivalla ohvriks langeda: homoseksuaalsed ja transsoolised inimesed, naissoost sisserändajad, töötajad, kellel on HIV/aids või mõni puue, inimesed, kes peavad tegema sunniviisilist tööd, ja lapstöötajad; |
| --- | --- |

—

nende ühiskonnarühmade kirjeldamine, kes võivad kergesti soolise vägivalla ohvriks langeda: homoseksuaalsed ja transsoolised inimesed, naissoost sisserändajad, töötajad, kellel on HIV/aids või mõni puue, inimesed, kes peavad tegema sunniviisilist tööd, ja lapstöötajad;

| — | erinevate tööd ja sotsiaalkindlustust puudutavate õiguste tagamine kaebuse esitajale, sh õigus tööaega vähendada või ümber korraldada; |
| --- | --- |

—

erinevate tööd ja sotsiaalkindlustust puudutavate õiguste tagamine kaebuse esitajale, sh õigus tööaega vähendada või ümber korraldada;

| — | ettevõtetele või organisatsioonidele mõeldud sise-eeskirjade või käitumisjuhendite suuniste väljatöötamine, mis täpsustavad, et inimesele, kes käitub sobimatult või alandavalt naistega või teiste puudutatud ühiskonnarühmadega, rakendatakse tööalaseid sanktsioone; |
| --- | --- |

—

ettevõtetele või organisatsioonidele mõeldud sise-eeskirjade või käitumisjuhendite suuniste väljatöötamine, mis täpsustavad, et inimesele, kes käitub sobimatult või alandavalt naistega või teiste puudutatud ühiskonnarühmadega, rakendatakse tööalaseid sanktsioone;

| — | sihipärasteks uuringuteks mõeldud suuniste väljatöötamine, mis aitaksid koguda ühtlustatud statistilisi andmeid; |
| --- | --- |

—

sihipärasteks uuringuteks mõeldud suuniste väljatöötamine, mis aitaksid koguda ühtlustatud statistilisi andmeid;

| — | juhised väljaõppe korraldamiseks, et parandada arusaama domineerimise ja naiste ja meeste eraldamise mehhanismidest töökohas ning arendada vägivallatuse kultuuri; |
| --- | --- |

—

juhised väljaõppe korraldamiseks, et parandada arusaama domineerimise ja naiste ja meeste eraldamise mehhanismidest töökohas ning arendada vägivallatuse kultuuri;

| — | töömeditsiini julgustamine kõikidest soolise vägivalla uuringutest osavõtmiseks, sest see kujutab endast ohtu naistöötajate vaimsele tervisele; |
| --- | --- |

—

töömeditsiini julgustamine kõikidest soolise vägivalla uuringutest osavõtmiseks, sest see kujutab endast ohtu naistöötajate vaimsele tervisele;

| — | nõukogu direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) (14) sätete arvessevõtmine; |
| --- | --- |

—

nõukogu direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) (14) sätete arvessevõtmine;

14

| — | erilise tähelepanu pööramine kolmele vägivallaaktide lõpetamiseks hädavajalikule rollile, mida meedia mängib teadlikkuse parandamisel, teavitamisel ja õpetamisel; |
| --- | --- |

—

erilise tähelepanu pööramine kolmele vägivallaaktide lõpetamiseks hädavajalikule rollile, mida meedia mängib teadlikkuse parandamisel, teavitamisel ja õpetamisel;

| — | interneti ja uue tehnoloogia kasutamisega seonduvate uute riskide arvessevõtmine. |
| --- | --- |

—

interneti ja uue tehnoloogia kasutamisega seonduvate uute riskide arvessevõtmine.

Brüssel, 16. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/73/EÜ, 23. september 2002, meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega (ELT L 269, 5.10.2002, lk 15).

1

(2)  http://www.etuc.org/framework-agreement-harassment-and-violence-work

2

(3)  http://www.ilo.org/ilc/ILCSessions/104/texts-adopted/WCMS_377776/lang--fr/index.htm

3

(4)  Eksperdikomisjoni aruanne konventsioonide ja soovituste kohaldamise kohta, III aruanne (1 A osa), Rahvusvahelise Töökonverentsi 91. istungjärk, 2003, lk 497.

4

(5)  Eksperdikomisjoni aruanne konventsioonide ja soovituste kohaldamise kohta, III aruanne (1 A osa), Rahvusvahelise Töökonverentsi 98. istungjärk, 2009, lk 35.

5

(6)  http://www.etuc.org/framework-agreement-harassment-and-violence-work

6

(7)  Arvamus teemal „Naistevastase koduvägivalla kaotamine” (ELT C 351, 15.11.2012, lk 21).

7

(8)  Vt joonealune märkus 1.

8

(9)  Baromeeter 2011, „National Action Plan on Violence against Women in the EU” (Riiklik tegevuskava naistevastase vägivalla vastu võitlemiseks ELis), European Women’s Lobby, august 2011 (http://www.womenlobby.org).

9

(10)  Naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse kõrgem nõukogu Prantsusmaal kinnitab oma hiljutises aruandes (aprill 2015), et KÕIK naised on kogenud soovimatuid seksuaalseid lähenemiskatseid kas tänaval või ühistranspordis. Enamik ohvritest on alaealised, http://www.haut-conseil-egalite.gouv.fr/IMG/pdf/hcefh_avis_harcelement_transports-20150410.pdf

10

(11)  Kui koduvägivald tungib tööle ja langetab tööalast konkurentsivõimet, Coface 2011, http://www.coface-eu.org/en/upload/08_EUProjects/Domestic%20violence-etude-coface-daphne-fr.pdf

11

(12)  https://www.arts.unsw.edu.au/media/FASSFile/National_Domestic_Violence_and_the_Workplace_Survey_2011_Full_Report.pdf https://www.arts.unsw.edu.au/research/gendered-violence-research-network/gendered-violence-work/

12

(13)  Eksperdikomisjoni aruanne konventsioonide ja soovituste kohaldamise kohta, III aruanne (1 A osa), Rahvusvahelise Töökonverentsi 98. istung, 2009, lk 32.

13

(14)  Direktiiv 2000/78/EÜ, 27. november 2000, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (ELT L 303, 2.12.2000, lk 16).

14

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/145 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/145

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Delegeeritud õigusaktid”

(täiendav arvamus)

(2016/C 013/22)

Raportöör:

Jorge PEGADO LIZ

19. veebruaril 2015 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada täiendava arvamuse järgmises küsimuses:

„Delegeeritud õigusaktid”

(täiendav arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 14. juulil 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16. ja 17. septembril 2015 (16. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 140, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 4.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee sai delegeerimismenetluse kohta täiendava omaalgatusliku arvamuse koostamise ajal teada, et komisjon oli avaldanud ettepaneku uue siduva institutsioonilise kokkuleppe kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 295 alusel. Kõnealune ettepanek on osa üldisest parema õigusloome paketist, mille kahes spetsiaalses lisas käsitletakse delegeeritud õigusakte. |
| --- | --- |

1.1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee sai delegeerimismenetluse kohta täiendava omaalgatusliku arvamuse koostamise ajal teada, et komisjon oli avaldanud ettepaneku uue siduva institutsioonilise kokkuleppe kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 295 alusel. Kõnealune ettepanek on osa üldisest parema õigusloome paketist, mille kahes spetsiaalses lisas käsitletakse delegeeritud õigusakte.

| 1.2. | Komitee tervitab komisjoni ettepanekut kui sammu õiges suunas, mille kohta oli komitee esitanud üleskutse. |
| --- | --- |

1.2.

Komitee tervitab komisjoni ettepanekut kui sammu õiges suunas, mille kohta oli komitee esitanud üleskutse.

| 1.3. | Komitee on seisukohal, et enamik ettepaneku suundumustest on positiivsed. |
| --- | --- |

1.3.

Komitee on seisukohal, et enamik ettepaneku suundumustest on positiivsed.

| 1.4. | Komitee tervitab põhimõtteliselt komisjoni jõupingutusi õige tasakaalu saavutamiseks ühelt poolt põhiväärtuste – õigusriigi põhimõtete austamine, osalusdemokraatia, läbipaistvus, kodanikulähedus ja õigus seadusandlikke menetlusi puudutavale laiaulatuslikule teabele – ja teiselt poolt õigusloome lihtsustamise, paindlikumate, asjaomastele huvidele paremini kohandatud õigusaktide vahel, mille rakendamine ja läbivaatamine on lihtsustatud. |
| --- | --- |

1.4.

Komitee tervitab põhimõtteliselt komisjoni jõupingutusi õige tasakaalu saavutamiseks ühelt poolt põhiväärtuste – õigusriigi põhimõtete austamine, osalusdemokraatia, läbipaistvus, kodanikulähedus ja õigus seadusandlikke menetlusi puudutavale laiaulatuslikule teabele – ja teiselt poolt õigusloome lihtsustamise, paindlikumate, asjaomastele huvidele paremini kohandatud õigusaktide vahel, mille rakendamine ja läbivaatamine on lihtsustatud.

| 1.5. | Komitee tunneb põhimõtteliselt heameelt selle üle, et komisjon püüab enne delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist koondada kõik vajalikud eksperditeadmised, muu hulgas liikmesriikide ekspertidega konsulteerimise ja avalike arutelude korraldamise kaudu, ja et komisjon teeb ettepaneku kasutada sama konsulteerimismeetodit ka rakendusaktide vastuvõtmisel. Komitee on siiski mures, et kõik need konsultatsioonid võivad liigselt ja asjatult pikendada asjaomaste aktide väljatöötamist. |
| --- | --- |

1.5.

Komitee tunneb põhimõtteliselt heameelt selle üle, et komisjon püüab enne delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist koondada kõik vajalikud eksperditeadmised, muu hulgas liikmesriikide ekspertidega konsulteerimise ja avalike arutelude korraldamise kaudu, ja et komisjon teeb ettepaneku kasutada sama konsulteerimismeetodit ka rakendusaktide vastuvõtmisel. Komitee on siiski mures, et kõik need konsultatsioonid võivad liigselt ja asjatult pikendada asjaomaste aktide väljatöötamist.

| 1.6. | Samas ei toeta komitee täielikult juhtumipõhist lähenemisviisi, mis puudutab nende teemade eristamist, mille puhul tuleb välja anda kas delegeeritud õigusakt või rakendusakt, sest kasutatud kriteeriumid on ebaselged ja jätavad liiga palju ruumi meelevaldseks tõlgendamiseks. |
| --- | --- |

1.6.

Samas ei toeta komitee täielikult juhtumipõhist lähenemisviisi, mis puudutab nende teemade eristamist, mille puhul tuleb välja anda kas delegeeritud õigusakt või rakendusakt, sest kasutatud kriteeriumid on ebaselged ja jätavad liiga palju ruumi meelevaldseks tõlgendamiseks.

| 1.7. | Komitee ei nõustu komisjoni ettepanekuga järgmistes küsimustes:






  a) | eelneva teabe puudumine liikmesriikide ekspertide ja nende tehniliste oskuste kohta; |
| --- | --- | --- |

1.7.

Komitee ei nõustu komisjoni ettepanekuga järgmistes küsimustes:

a)

eelneva teabe puudumine liikmesriikide ekspertide ja nende tehniliste oskuste kohta;

| b) | asjakohase tähtaja puudumine ekspertide ja sidusrühmade, Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimiseks, välja arvatud kiireloomulistel juhtudel; |
| --- | --- |

b)

asjakohase tähtaja puudumine ekspertide ja sidusrühmade, Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimiseks, välja arvatud kiireloomulistel juhtudel;

| c) | konsulteerimise ning Euroopa Parlamendi ekspertidele ja sidusrühmadele koosolekute ajakava edastamise vabatahtlikkus; |
| --- | --- |

c)

konsulteerimise ning Euroopa Parlamendi ekspertidele ja sidusrühmadele koosolekute ajakava edastamise vabatahtlikkus;

| d) | delegeeritud aktide vastuvõtmisega seonduv teave, mis peaks olema süstemaatiline ja reaalajas ajakohastatava internetilehekülje kaudu automaatselt kättesaadav, on vastuoluline ja seostamata; |
| --- | --- |

d)

delegeeritud aktide vastuvõtmisega seonduv teave, mis peaks olema süstemaatiline ja reaalajas ajakohastatava internetilehekülje kaudu automaatselt kättesaadav, on vastuoluline ja seostamata;

| e) | delegeerimise tähtajatu kestuse põhimõte: komitee on arvamusel, et põhimõte peab olema täpse kestuse kehtestamine, mida on asjaomasel juhul võimalik sama pikaks ajaks pikendada, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel. |
| --- | --- |

e)

delegeerimise tähtajatu kestuse põhimõte: komitee on arvamusel, et põhimõte peab olema täpse kestuse kehtestamine, mida on asjaomasel juhul võimalik sama pikaks ajaks pikendada, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel.

| 1.8. | Komitee sooviks, et suunistes nähtaks ühemõtteliselt ette, et delegeerimine on piiritletud kõigis järgmistes aspektides:






  a) | eesmärgid on kindlaks määratud; |
| --- | --- | --- |

1.8.

Komitee sooviks, et suunistes nähtaks ühemõtteliselt ette, et delegeerimine on piiritletud kõigis järgmistes aspektides:

a)

eesmärgid on kindlaks määratud;

| b) | sisu on täpne; |
| --- | --- |

b)

sisu on täpne;

| c) | kohaldamisala on sõnaselgelt määratletud; |
| --- | --- |

c)

kohaldamisala on sõnaselgelt määratletud;

| d) | kehtivusaeg on rangelt kindlaks määratud. |
| --- | --- |

d)

kehtivusaeg on rangelt kindlaks määratud.

| 1.9. | Komitee on seisukohal, et ka mõju-uuringute ja delegeeritud aktide läbivaatamise puhul tuleks konsulteerida komitee arvamuse saamiseks sarnaselt nagu seadusandliku tavamenetluse puhul. |
| --- | --- |

1.9.

Komitee on seisukohal, et ka mõju-uuringute ja delegeeritud aktide läbivaatamise puhul tuleks konsulteerida komitee arvamuse saamiseks sarnaselt nagu seadusandliku tavamenetluse puhul.

| 1.10. | Lõpetuseks leiab komitee, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 sõnastuses on parandamisruumi ning et lepingute läbivaatamise korral tuleks neid parandada. Samuti tuleks parandada nende rakendamise raamistikku, et vältida õigusakti valikul pigem poliitiliselt kui tehniliselt motiveeritud otsuste tegemist. |
| --- | --- |

1.10.

Lõpetuseks leiab komitee, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 sõnastuses on parandamisruumi ning et lepingute läbivaatamise korral tuleks neid parandada. Samuti tuleks parandada nende rakendamise raamistikku, et vältida õigusakti valikul pigem poliitiliselt kui tehniliselt motiveeritud otsuste tegemist.

2.   Miks on vaja täiendavat omaalgatuslikku arvamust teemal „Delegeeritud õigusaktid”?

| 2.1. | 2012. aastal andis komitee loa koostada asjaomase menetluse kohta teabearuanne (1), mille eesmärk oli analüüsida selle kasutamist ja teha järeldusi kontrollisüsteemi toimimise kohta, et hoida ära või parandada võimu kuritarvitusi, mis võivad mõjutada Euroopa Liidu kui õigusel rajaneva ühenduse demokraatlikke eeskirju. |
| --- | --- |

2.1.

2012. aastal andis komitee loa koostada asjaomase menetluse kohta teabearuanne (1), mille eesmärk oli analüüsida selle kasutamist ja teha järeldusi kontrollisüsteemi toimimise kohta, et hoida ära või parandada võimu kuritarvitusi, mis võivad mõjutada Euroopa Liidu kui õigusel rajaneva ühenduse demokraatlikke eeskirju.

| 2.2. | Pärast seda aruannet ja komisjoni kaht konsulteerimistaotlust, mis seonduvad kolme ettepanekuga võtta vastu määrused, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist (2), võttis komitee vastu kaks arvamust (3), milles ta kordab oma teabearuande märkusi ja järeldusi, sealhulgas kahtlusi menetluse lihtsuse osas, selle osas, kuidas Euroopa kodanikud kõnealuseid panuseid tegelikult tajuvad, selle menetluse asjakohase kasutamise ja kontrollimehhanismide tõhususe osas. Komitee soovitas seda instrumenti kasutada ettevaatlikult, sest delegeerimismenetluse teatud elemendid jäävad veel segaseks. |
| --- | --- |

2.2.

Pärast seda aruannet ja komisjoni kaht konsulteerimistaotlust, mis seonduvad kolme ettepanekuga võtta vastu määrused, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist (2), võttis komitee vastu kaks arvamust (3), milles ta kordab oma teabearuande märkusi ja järeldusi, sealhulgas kahtlusi menetluse lihtsuse osas, selle osas, kuidas Euroopa kodanikud kõnealuseid panuseid tegelikult tajuvad, selle menetluse asjakohase kasutamise ja kontrollimehhanismide tõhususe osas. Komitee soovitas seda instrumenti kasutada ettevaatlikult, sest delegeerimismenetluse teatud elemendid jäävad veel segaseks.

| 2.3. | Pärast Euroopa Parlamendi 2014. aasta valimisi ja uute volinike ametissenimetamist, sh esimene asepresident, kes vastutab parema õigusloome, institutsioonidevaheliste suhete, õigusriigi põhimõtete ja põhiõiguste harta küsimuste eest, tundus olevat õige aeg see küsimus uuesti läbi vaadata, et saada teada institutsioonide uute töötajate kavatsustest ning eelkõige võtta seisukoht võimalike uuenduste suhtes, mille eesmärk on paremini tagada läbipaistvuse, õiguskindluse, demokraatliku kontrolli ja institutsioonidevahelise tasakaalu põhimõtted. See on ka võimalus taasalustada arutelu Euroopa institutsioonide, kodanikuühiskonna, ekspertide ja teadusringkondade vahel, et esitada ELi seadusandlikele institutsioonidele uusi soovitusi. |
| --- | --- |

2.3.

Pärast Euroopa Parlamendi 2014. aasta valimisi ja uute volinike ametissenimetamist, sh esimene asepresident, kes vastutab parema õigusloome, institutsioonidevaheliste suhete, õigusriigi põhimõtete ja põhiõiguste harta küsimuste eest, tundus olevat õige aeg see küsimus uuesti läbi vaadata, et saada teada institutsioonide uute töötajate kavatsustest ning eelkõige võtta seisukoht võimalike uuenduste suhtes, mille eesmärk on paremini tagada läbipaistvuse, õiguskindluse, demokraatliku kontrolli ja institutsioonidevahelise tasakaalu põhimõtted. See on ka võimalus taasalustada arutelu Euroopa institutsioonide, kodanikuühiskonna, ekspertide ja teadusringkondade vahel, et esitada ELi seadusandlikele institutsioonidele uusi soovitusi.

3.   Praegune olukord

| 3.1. | Teabearuande ja kahe eespool nimetatud arvamuse vastuvõtmisest on möödas kaks aastat. Vahepeal ei ole komisjoni koondettepanekutele Omnibus 1 ja Omnibus 3 midagi järgnenud. Eesistujariik Kreeka kritiseeris oma vahearuandes, mille ta esitas COREPERile 20. juunil 2014, nende ettepanekute automaatsust, sest need takistavad seadusandjal rakendada iga konkreetse juhtumi korral kaalutlusõigust. Seejärel kasutas nõukogu kahel korral oma vetoõigust: Galileo programmil põhineva globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi kaudu pakutavale avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu võimaldamise korra (4) ning teadus- ja arendustegevuse kulutuste andmete edastamise vormingu (5) vastu. |
| --- | --- |

3.1.

Teabearuande ja kahe eespool nimetatud arvamuse vastuvõtmisest on möödas kaks aastat. Vahepeal ei ole komisjoni koondettepanekutele Omnibus 1 ja Omnibus 3 midagi järgnenud. Eesistujariik Kreeka kritiseeris oma vahearuandes, mille ta esitas COREPERile 20. juunil 2014, nende ettepanekute automaatsust, sest need takistavad seadusandjal rakendada iga konkreetse juhtumi korral kaalutlusõigust. Seejärel kasutas nõukogu kahel korral oma vetoõigust: Galileo programmil põhineva globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi kaudu pakutavale avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu võimaldamise korra (4) ning teadus- ja arendustegevuse kulutuste andmete edastamise vormingu (5) vastu.

| 3.2. | Praeguse komisjoni tööprogrammis nähti ette parema õigusloome vahendite valiku täiustamine. Kavatseti kindlaks määrata „edasised meetmed õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames”. |
| --- | --- |

3.2.

Praeguse komisjoni tööprogrammis nähti ette parema õigusloome vahendite valiku täiustamine. Kavatseti kindlaks määrata „edasised meetmed õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames”.

| 3.3. | Uue institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanek, mille vastuvõtmine oli esialgu kavandatud 28. aprilliks 2015, ent lükati edasi 19. maile, hõlmab nii „institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkulepet” (6) kui ka kahte lisa, mis käsitlesid delegeeritud õigusaktide õigusliku süsteemi keskset küsimust: Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisseisukoht delegeeritud õigusaktide kohta (1. lisa) ja tüüptingimused (2. lisa). |
| --- | --- |

3.3.

Uue institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanek, mille vastuvõtmine oli esialgu kavandatud 28. aprilliks 2015, ent lükati edasi 19. maile, hõlmab nii „institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkulepet” (6) kui ka kahte lisa, mis käsitlesid delegeeritud õigusaktide õigusliku süsteemi keskset küsimust: Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisseisukoht delegeeritud õigusaktide kohta (1. lisa) ja tüüptingimused (2. lisa).

| 3.4. | Isegi vahetult enne paketi avaldamist on ikka veel lahkarvamusi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 295 õiguslikuks aluseks sobivuse suhtes. Seevastu tundus olevat kindel, et mõjuhinnanguid ja sidusrühmadega konsulteerimist tugevdatakse ning et liikmesriikide ekspertidega konsulteerimine enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist muutub kohustuslikuks. Kavatseti piirata ka delegeeritud õigusakte keskse tähtsusega valdkondades, kuigi see määratlus jääb umbmääraseks. Samuti tundub, et Frans Timmermans peaks ise kinnitama kõik delegeeritud õigusaktide ettepanekud. |
| --- | --- |

3.4.

Isegi vahetult enne paketi avaldamist on ikka veel lahkarvamusi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 295 õiguslikuks aluseks sobivuse suhtes. Seevastu tundus olevat kindel, et mõjuhinnanguid ja sidusrühmadega konsulteerimist tugevdatakse ning et liikmesriikide ekspertidega konsulteerimine enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist muutub kohustuslikuks. Kavatseti piirata ka delegeeritud õigusakte keskse tähtsusega valdkondades, kuigi see määratlus jääb umbmääraseks. Samuti tundub, et Frans Timmermans peaks ise kinnitama kõik delegeeritud õigusaktide ettepanekud.

| 3.5. | Paljude allikate kohaselt esitatakse Euroopa Parlamendile liiga palju delegeeritud õigusaktide ettepanekuid ning tal ei ole ei vahendeid ega meetodit, mis võimaldaks tal tõhusat kontrolli rakendada. Kaalumisel on parlamendi teenistuste ümberstruktureerimine koos sisesuunistega kasutuselevõtuga ning ka täiendavate inimressursside eraldamine. |
| --- | --- |

3.5.

Paljude allikate kohaselt esitatakse Euroopa Parlamendile liiga palju delegeeritud õigusaktide ettepanekuid ning tal ei ole ei vahendeid ega meetodit, mis võimaldaks tal tõhusat kontrolli rakendada. Kaalumisel on parlamendi teenistuste ümberstruktureerimine koos sisesuunistega kasutuselevõtuga ning ka täiendavate inimressursside eraldamine.

| 3.6. | Nõukogus näib pädevuse delegeerimise ja selle kontrollimise küsimus teatud liikmesriikidele muret tegevat ja seda käsitatakse jätkuvalt prioriteedina. Siiski on lahkarvamusi Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaldamisala täpsema piiritlemise vajaduse osas. Nõukogu paistab liikuvat pigem ühise seisukoha ümbersõnastamise suunas, suurendades riiklike ekspertide osa, kellega tuleb delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel süstemaatiliselt konsulteerida (eelnev konsulteerimine). Nõukogu eesistujariigi 2015. aasta aruandes mõjuhinnangute kohta korrati taas vajadust konsulteerida riiklike ekspertidega piisavalt varakult. |
| --- | --- |

3.6.

Nõukogus näib pädevuse delegeerimise ja selle kontrollimise küsimus teatud liikmesriikidele muret tegevat ja seda käsitatakse jätkuvalt prioriteedina. Siiski on lahkarvamusi Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaldamisala täpsema piiritlemise vajaduse osas. Nõukogu paistab liikuvat pigem ühise seisukoha ümbersõnastamise suunas, suurendades riiklike ekspertide osa, kellega tuleb delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel süstemaatiliselt konsulteerida (eelnev konsulteerimine). Nõukogu eesistujariigi 2015. aasta aruandes mõjuhinnangute kohta korrati taas vajadust konsulteerida riiklike ekspertidega piisavalt varakult.

| 3.7. | Mõned sidusrühmad avaldasid kahetsust delegeerimismenetluse läbipaistmatuse pärast. Sobivate vahendajate leidmine Euroopa Komisjonist, nõukogu eksperdikomiteedest, Euroopa Parlamendi pädevate liikmete hulgast või ELi rakendusametite asjaomaste vastutavate isikute seast näib olevat üliraske ning nõukogu komiteedes töötavate ekspertide puhul võib see olla isegi võimatu, samas aga on delegeerimismenetluse raames käsitletavatel teemadel otsene mõju organiseeritud kodanikuühiskonnale, tööstusele ja kaubandusele, tarbijatele ja kodanikele. Nimetatud sidusrühmad rõhutasid ka nende inimeste ilmselt ebapiisavaid teadmisi ja koolitust delegeerimismenetluse ja selle mõjude vallas, mida peetakse tihti erapooletuks menetlustoiminguks. |
| --- | --- |

3.7.

Mõned sidusrühmad avaldasid kahetsust delegeerimismenetluse läbipaistmatuse pärast. Sobivate vahendajate leidmine Euroopa Komisjonist, nõukogu eksperdikomiteedest, Euroopa Parlamendi pädevate liikmete hulgast või ELi rakendusametite asjaomaste vastutavate isikute seast näib olevat üliraske ning nõukogu komiteedes töötavate ekspertide puhul võib see olla isegi võimatu, samas aga on delegeerimismenetluse raames käsitletavatel teemadel otsene mõju organiseeritud kodanikuühiskonnale, tööstusele ja kaubandusele, tarbijatele ja kodanikele. Nimetatud sidusrühmad rõhutasid ka nende inimeste ilmselt ebapiisavaid teadmisi ja koolitust delegeerimismenetluse ja selle mõjude vallas, mida peetakse tihti erapooletuks menetlustoiminguks.

| 3.8. | Euroopa Liidu Kohus on omalt poolt võtnud seisukoha mõiste „olemuslikud osad” suhtes 5. septembri 2012. aasta suurkoja otsuses (7) kohtuasjas, mille pooled olid Euroopa Parlament ja nõukogu, ning mille puhul kohus oli arvamusel, et „reguleeritava valdkonna põhinormide kehtestamine [on] üksnes liidu seadusandja pädevuses”, st „need normid [peavad] olema sätestatud alusaktides ning nende kehtestamist ei saa delegeerida” (8). |
| --- | --- |

3.8.

Euroopa Liidu Kohus on omalt poolt võtnud seisukoha mõiste „olemuslikud osad” suhtes 5. septembri 2012. aasta suurkoja otsuses (7) kohtuasjas, mille pooled olid Euroopa Parlament ja nõukogu, ning mille puhul kohus oli arvamusel, et „reguleeritava valdkonna põhinormide kehtestamine [on] üksnes liidu seadusandja pädevuses”, st „need normid [peavad] olema sätestatud alusaktides ning nende kehtestamist ei saa delegeerida” (8).

| 3.8.1. | See komiteemenetluse kohta tehtud otsus on delegeerimismenetlusele ülekantav niivõrd, kuivõrd Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 viidatakse mõistele „mitteolemuslikud osad”. Otsuses on muu hulgas täpsustatud, et põhiõiguste valdkonnas otsustab ainult seadusandja. Selles kinnitatakse ka seda, et seadusandliku ja täitevvõimu piiritlemine peab põhinema objektiivsetel teguritel, mida saab kohtulikult kontrollida. |
| --- | --- |

3.8.1.

See komiteemenetluse kohta tehtud otsus on delegeerimismenetlusele ülekantav niivõrd, kuivõrd Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 viidatakse mõistele „mitteolemuslikud osad”. Otsuses on muu hulgas täpsustatud, et põhiõiguste valdkonnas otsustab ainult seadusandja. Selles kinnitatakse ka seda, et seadusandliku ja täitevvõimu piiritlemine peab põhinema objektiivsetel teguritel, mida saab kohtulikult kontrollida.

| 3.9. | Hiljem võttis Euroopa Kohus 18. märtsi 2014. aasta suurkoja otsuses, nn biotsiidide kohtuasjas, mille pooled olid ühelt poolt komisjon ja teiselt poolt Euroopa Parlament ja nõukogu (9), seisukoha rakendusakti ja delegeeritud õigusakti eristamise kohta. Kohus leidis, et kõnealune delegeeritud õigusakt käsitleb olukorda, kui komisjon kehtestab sellised eeskirjad, „mis on osaks seadusandliku alusaktiga määratletud õiguslikust raamistikust”, samas kui rakendusakt täpsustab „seadusandliku akti sisu, et tagada selle rakendamine kõigis liikmesriikides ühetaolistel tingimustel”. |
| --- | --- |

3.9.

Hiljem võttis Euroopa Kohus 18. märtsi 2014. aasta suurkoja otsuses, nn biotsiidide kohtuasjas, mille pooled olid ühelt poolt komisjon ja teiselt poolt Euroopa Parlament ja nõukogu (9), seisukoha rakendusakti ja delegeeritud õigusakti eristamise kohta. Kohus leidis, et kõnealune delegeeritud õigusakt käsitleb olukorda, kui komisjon kehtestab sellised eeskirjad, „mis on osaks seadusandliku alusaktiga määratletud õiguslikust raamistikust”, samas kui rakendusakt täpsustab „seadusandliku akti sisu, et tagada selle rakendamine kõigis liikmesriikides ühetaolistel tingimustel”.

| 3.9.1. | Selles otsuses seletatakse ka seda, et delegeeritud õigusaktiga võib alusakti muuta ja täiendada, samas kui rakendusaktiga võib seda ainult täpsustada (10). On kahju, et kohus ei põhjendanud oma arvamust delegeeritud õigusakti ja poliitilise võimu teostamise seose kohta rohkem sügavuti, nagu kohtujurist Cruz Villalón oma ettepanekus teda tegema kutsus (11). |
| --- | --- |

3.9.1.

Selles otsuses seletatakse ka seda, et delegeeritud õigusaktiga võib alusakti muuta ja täiendada, samas kui rakendusaktiga võib seda ainult täpsustada (10). On kahju, et kohus ei põhjendanud oma arvamust delegeeritud õigusakti ja poliitilise võimu teostamise seose kohta rohkem sügavuti, nagu kohtujurist Cruz Villalón oma ettepanekus teda tegema kutsus (11).

| 3.10. | Lõpuks esitas Euroopa Komisjon 21. veebruaril 2014 (12) kohtusse tühistamishagi määruse nr 1289/2013 kohta, milles loetletakse kolmandad riigid ja territooriumid, kelle kodanikel peab ELi välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid ja territooriumid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud. |
| --- | --- |

3.10.

Lõpuks esitas Euroopa Komisjon 21. veebruaril 2014 (12) kohtusse tühistamishagi määruse nr 1289/2013 kohta, milles loetletakse kolmandad riigid ja territooriumid, kelle kodanikel peab ELi välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid ja territooriumid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud.

| 3.11. | Komisjoni esitatud hagi eesmärk oli tühistada määrus, millega nähakse ette delegeeritud õigusaktide kasutamine vastastikkuse mehhanismi raames, mis sellega kehtestati. Kohtujurist Paolo Mengozzi esitas oma ettepaneku 7. mail 2015. |
| --- | --- |

3.11.

Komisjoni esitatud hagi eesmärk oli tühistada määrus, millega nähakse ette delegeeritud õigusaktide kasutamine vastastikkuse mehhanismi raames, mis sellega kehtestati. Kohtujurist Paolo Mengozzi esitas oma ettepaneku 7. mail 2015.

| 3.12. | Analüüsides kaalutlusõiguse ulatust, mis on seadusandjale antud otsusega biotsiidide kohtuasjas, kordab ta, et seadusandjal on täielik poliitiline kaalutlusõigus, mis ei allu kohtulikule kontrollile seoses valikuga seadusandlikke volitusi delegeerida või mitte, ning et seda poliitilist valikut ei saa mingil tingimusel delegeerida. Seejärel täpsustas ta, et delegeerimine ei ole mitte kohustus, vaid vahend, mis lihtsustab ja kiirendab põhiõigusaktide mitteolemuslike osade õigusliku reguleerimise protsessi. |
| --- | --- |

3.12.

Analüüsides kaalutlusõiguse ulatust, mis on seadusandjale antud otsusega biotsiidide kohtuasjas, kordab ta, et seadusandjal on täielik poliitiline kaalutlusõigus, mis ei allu kohtulikule kontrollile seoses valikuga seadusandlikke volitusi delegeerida või mitte, ning et seda poliitilist valikut ei saa mingil tingimusel delegeerida. Seejärel täpsustas ta, et delegeerimine ei ole mitte kohustus, vaid vahend, mis lihtsustab ja kiirendab põhiõigusaktide mitteolemuslike osade õigusliku reguleerimise protsessi.

| 3.13. | Samuti tõlgendab ta mõistet „muutma” (13), kui igasugust muudatust, mis seisneb väljajätmises, lisamises või mis tahes elemendi asendamises, ning leiab, et „delegeeritud reguleerivat funktsiooni iseloomustab teatud kaalutlusõigus, mis ei ole seevastu omane rakendusfunktsioonile” (14), ning rõhutab selle mõiste tõlgendamisega seonduvaid raskusi ja selle tagajärgi institutsioonilise tasakaalu seisukohast. |
| --- | --- |

3.13.

Samuti tõlgendab ta mõistet „muutma” (13), kui igasugust muudatust, mis seisneb väljajätmises, lisamises või mis tahes elemendi asendamises, ning leiab, et „delegeeritud reguleerivat funktsiooni iseloomustab teatud kaalutlusõigus, mis ei ole seevastu omane rakendusfunktsioonile” (14), ning rõhutab selle mõiste tõlgendamisega seonduvaid raskusi ja selle tagajärgi institutsioonilise tasakaalu seisukohast.

Seoses vaidluse esemega teeb ta pärast kõnealuse määruse hoolikat analüüsi järelduse komisjoni esitatud tühistamisnõuded rahuldamata jätta. Euroopa Kohus teeb otsuse 16. juulil 2015.

4.   Uue institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanek ja 26. mail 2015 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees toimunud avalik arutelu

| 4.1. | Delegeeritud õigusaktide küsimus, mis on üks olulisimaid küsimusi parema õigusloome paketis, on hõlmatud komisjoni tegevuskava (15) teksti (punkt 3.3), parema õigusloome suunisesse, (16) vahendite paketti (Toolbox) (17) ja õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) (18) ning loomulikult ka uude institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanekusse (IIA). |
| --- | --- |

4.1.

Delegeeritud õigusaktide küsimus, mis on üks olulisimaid küsimusi parema õigusloome paketis, on hõlmatud komisjoni tegevuskava (15) teksti (punkt 3.3), parema õigusloome suunisesse, (16) vahendite paketti (Toolbox) (17) ja õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) (18) ning loomulikult ka uude institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanekusse (IIA).

| 4.2. | Komitee on juba väljendanud kahetsust seoses järgnevaga:






  a) | delegeeritud õigusaktide täpse õigusliku olemuse ebamäärasus, mõiste „ebaoluline meede” ebatäpsus – selle tõlgendamine kohtu poolt erineb vastavalt asjaomastele valdkondadele, ning komisjoni manööverdamisruum on delegeerimise ulatuse ja kestuse osas väga lai; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Komitee on juba väljendanud kahetsust seoses järgnevaga:

a)

delegeeritud õigusaktide täpse õigusliku olemuse ebamäärasus, mõiste „ebaoluline meede” ebatäpsus – selle tõlgendamine kohtu poolt erineb vastavalt asjaomastele valdkondadele, ning komisjoni manööverdamisruum on delegeerimise ulatuse ja kestuse osas väga lai;

| b) | läbipaistvuse puudumine, ilmne õiguslik ebakindlus ja eelneva konsulteerimise süsteemi poliitilise kontrolli ebapiisavus, mis tuleneb ühest 4. aprilli 2011. aasta õiguslikult mittesiduvast ühisest seisukohast delegeeritud õigusaktide kohta; |
| --- | --- |

b)

läbipaistvuse puudumine, ilmne õiguslik ebakindlus ja eelneva konsulteerimise süsteemi poliitilise kontrolli ebapiisavus, mis tuleneb ühest 4. aprilli 2011. aasta õiguslikult mittesiduvast ühisest seisukohast delegeeritud õigusaktide kohta;

| c) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 rakendamine on ette nähtud ainult komisjoni 9. detsembri 2009. aasta teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule, mis ei ole õiguslikult siduv akt. |
| --- | --- |

c)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 rakendamine on ette nähtud ainult komisjoni 9. detsembri 2009. aasta teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule, mis ei ole õiguslikult siduv akt.

| 4.3. | Lisaks on komitee väljendanud reservatsioone ja tõsiseid kahtlusi järgmistes küsimustes:






  a) | tähtajatu kestusega delegeerimine; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Lisaks on komitee väljendanud reservatsioone ja tõsiseid kahtlusi järgmistes küsimustes:

a)

tähtajatu kestusega delegeerimine;

| b) | väga lühikesed Euroopa Parlamendi ja nõukogu kontrolli tähtajad; |
| --- | --- |

b)

väga lühikesed Euroopa Parlamendi ja nõukogu kontrolli tähtajad;

| c) | Euroopa Parlamendi tõhus osalemine; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi tõhus osalemine;

| d) | menetluste ebaratsionaalsus; |
| --- | --- |

d)

menetluste ebaratsionaalsus;

| e) | teabe puudumine, kuigi komisjon on menetluse kõigis etappides võtnud sõna nii delegeerimise kui ka võetud meetmete sobivuse kohta; |
| --- | --- |

e)

teabe puudumine, kuigi komisjon on menetluse kõigis etappides võtnud sõna nii delegeerimise kui ka võetud meetmete sobivuse kohta;

| f) | kodanikel ja kodanikuühiskonnal puudub täielik juurdepääs teabele; |
| --- | --- |

f)

kodanikel ja kodanikuühiskonnal puudub täielik juurdepääs teabele;

| g) | Euroopa Liidu lepingu artikli 10 tõhus rakendamine, milles nähakse ette, et otsused tehakse nii kodanikulähedaselt kui võimalik. |
| --- | --- |

g)

Euroopa Liidu lepingu artikli 10 tõhus rakendamine, milles nähakse ette, et otsused tehakse nii kodanikulähedaselt kui võimalik.

| 4.4. | Komitee peamine mure oli õige tasakaalu saavutamine ühelt poolt põhimõtete – õigusriiklus, osalusdemokraatia, läbipaistvus, kodanikulähedus ja õigus seadusandlikke menetlusi puudutavale teabele – ja teiselt poolt õigusloome lihtsustamise, paindlikumate, asjaomastele huvidele paremini kohandatud õigusaktide vahel, mille läbivaatamine on lihtsustatud. |
| --- | --- |

4.4.

Komitee peamine mure oli õige tasakaalu saavutamine ühelt poolt põhimõtete – õigusriiklus, osalusdemokraatia, läbipaistvus, kodanikulähedus ja õigus seadusandlikke menetlusi puudutavale teabele – ja teiselt poolt õigusloome lihtsustamise, paindlikumate, asjaomastele huvidele paremini kohandatud õigusaktide vahel, mille läbivaatamine on lihtsustatud.

| 4.5. | Komitee on alati olnud seisukohal, et volituste delegeerimine on ELi õigusloome jaoks vajalik, kuid see erineb liikmesriigiti, võttes arvesse iseärasusi ja lünki, mis tuleb täita tõelise Euroopa põhiseaduse puudumise tõttu. |
| --- | --- |

4.5.

Komitee on alati olnud seisukohal, et volituste delegeerimine on ELi õigusloome jaoks vajalik, kuid see erineb liikmesriigiti, võttes arvesse iseärasusi ja lünki, mis tuleb täita tõelise Euroopa põhiseaduse puudumise tõttu.

| 4.6. | Samuti märkis ta, et need õigusloome jaoks vajalike põhiväärtuste aluspõhimõtted on sätestatud järgmistes dokumentides:






  a) | Euroopa Liidu lepingu artiklid 4 ja 5 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 2, 3 ja 4, milles määratakse kindlaks ELi pädevus ja selle jagamine ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõte; |
| --- | --- | --- |

4.6.

Samuti märkis ta, et need õigusloome jaoks vajalike põhiväärtuste aluspõhimõtted on sätestatud järgmistes dokumentides:

a)

Euroopa Liidu lepingu artiklid 4 ja 5 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 2, 3 ja 4, milles määratakse kindlaks ELi pädevus ja selle jagamine ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõte;

| b) | Euroopa Liidu lepingu artikkel 10 kodanike õiguse kohta osaleda liidu demokraatlikus elus, milles sätestatakse, et „otsused tehakse nii avalikult ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik”; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liidu lepingu artikkel 10 kodanike õiguse kohta osaleda liidu demokraatlikus elus, milles sätestatakse, et „otsused tehakse nii avalikult ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik”;

| c) | Euroopa Liidu lepingu artikkel 11, millele komitee on pühendanud palju arvamusi ja tegevuskava kodanikega peetava dialoogi, läbipaistvuse ja asjassepuutuvate isikutega konsulteerimise kohta; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Liidu lepingu artikkel 11, millele komitee on pühendanud palju arvamusi ja tegevuskava kodanikega peetava dialoogi, läbipaistvuse ja asjassepuutuvate isikutega konsulteerimise kohta;

| d) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 15 lõikes 1 esitatud põhimõtted: hea valitsemistava, kodanikuühiskonna osalemine ja avatus; |
| --- | --- |

d)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 15 lõikes 1 esitatud põhimõtted: hea valitsemistava, kodanikuühiskonna osalemine ja avatus;

| e) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 298, milles kohustatakse liidu institutsioone tagama „avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus”. |
| --- | --- |

e)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 298, milles kohustatakse liidu institutsioone tagama „avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus”.

| 4.7. | Tublisti enne parema õigusloome paketi avaldamist kavas olnud komitee avalik arutelu toimus 26. mail ja sellel osalesid komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi, Euroopa ombudsmani, Euroopa Andmekaitseinspektori esindajad ja Euroopa Kolledži sõnavõtja ning publiku hulgas olid liikmesriikide alaliste esinduste, akadeemiliste ringkondade ja kodanikuühiskonna esindajad (BEUC, EMI, EIM, IGT, GIZ jne). |
| --- | --- |

4.7.

Tublisti enne parema õigusloome paketi avaldamist kavas olnud komitee avalik arutelu toimus 26. mail ja sellel osalesid komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi, Euroopa ombudsmani, Euroopa Andmekaitseinspektori esindajad ja Euroopa Kolledži sõnavõtja ning publiku hulgas olid liikmesriikide alaliste esinduste, akadeemiliste ringkondade ja kodanikuühiskonna esindajad (BEUC, EMI, EIM, IGT, GIZ jne).

5.   Kriitiline hinnang komisjoni ettepanekule

| 5.1. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et komisjon on järginud enamikku varem nimetatud põhimõtetest. |
| --- | --- |

5.1.

Komitee väljendab heameelt selle üle, et komisjon on järginud enamikku varem nimetatud põhimõtetest.

| 5.1.1. | Kõigepealt kiidab komitee heaks, et ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 295, nagu ta on alati nõudnud. Komitee tervitab viiteid ühenduse meetodile, läbipaistvuse, demokraatliku legitiimsuse, subsidiaarsuse, proportsionaalsuse ja õiguskindluse põhimõtetele. Samuti toetab komitee komisjoni viidet sellele, et õigusaktide koostamisel juhindutakse lihtsuse, selguse ja järjepidevuse põhimõttest. |
| --- | --- |

5.1.1.

Kõigepealt kiidab komitee heaks, et ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 295, nagu ta on alati nõudnud. Komitee tervitab viiteid ühenduse meetodile, läbipaistvuse, demokraatliku legitiimsuse, subsidiaarsuse, proportsionaalsuse ja õiguskindluse põhimõtetele. Samuti toetab komitee komisjoni viidet sellele, et õigusaktide koostamisel juhindutakse lihtsuse, selguse ja järjepidevuse põhimõttest.

| 5.1.2. | Samuti on positiivne meeldetuletus riikide parlamentide rolli ja vastutuse kohta, mida nimetatakse protokollis nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte rakendamise kohta. Siiski rõhutab komitee, et riikide parlamentidel peaks olema piisavalt aega oma seisukoha väljendamiseks. |
| --- | --- |

5.1.2.

Samuti on positiivne meeldetuletus riikide parlamentide rolli ja vastutuse kohta, mida nimetatakse protokollis nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte rakendamise kohta. Siiski rõhutab komitee, et riikide parlamentidel peaks olema piisavalt aega oma seisukoha väljendamiseks.

| 5.1.3. | Ta kiidab heaks sidusrühmadega konsulteerimise, olemasolevate õigusaktide järelhindamise ja uute algatuste mõju hindamise. |
| --- | --- |

5.1.3.

Ta kiidab heaks sidusrühmadega konsulteerimise, olemasolevate õigusaktide järelhindamise ja uute algatuste mõju hindamise.

| 5.1.4. | Lõpuks toetab ta ka selliseid eesmärke nagu ELi õigusaktide lihtsustamine ja regulatiivse koormuse vähendamine, ilma et see piiraks liidu põhieesmärkide saavutamist või ühtse turu terviklikkuse säilitamist. |
| --- | --- |

5.1.4.

Lõpuks toetab ta ka selliseid eesmärke nagu ELi õigusaktide lihtsustamine ja regulatiivse koormuse vähendamine, ilma et see piiraks liidu põhieesmärkide saavutamist või ühtse turu terviklikkuse säilitamist.

| 5.2. | Komitee tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon kohustub konsulteerima liikmesriikide ekspertidega enne delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist, ja vajaduse korral eksperdirühmade, sidusrühmade ja üldsusega varakult rakendusaktide eelnõude väljatöötamise etapil. |
| --- | --- |

5.2.

Komitee tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon kohustub konsulteerima liikmesriikide ekspertidega enne delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist, ja vajaduse korral eksperdirühmade, sidusrühmade ja üldsusega varakult rakendusaktide eelnõude väljatöötamise etapil.

| 5.3. | Mis puudutab täpsemalt kolme institutsiooni ühist seisukohta delegeeritud õigusaktide kohta (1. lisa), nõustub komitee komisjoniga






  a) | selles, et määratleda „üldine õigusakt” sellise õigusaktina, mida „kohaldatakse objektiivselt määratletud olukordadele ning millel on õiguslik mõju teatud isikute kategooriale või üldiselt”, ning väite osas, et „seadusandliku aktiga võidakse komisjonile delegeerida õigus võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad delegeeritud õigusaktide abil”; |
| --- | --- | --- |

5.3.

Mis puudutab täpsemalt kolme institutsiooni ühist seisukohta delegeeritud õigusaktide kohta (1. lisa), nõustub komitee komisjoniga

a)

selles, et määratleda „üldine õigusakt” sellise õigusaktina, mida „kohaldatakse objektiivselt määratletud olukordadele ning millel on õiguslik mõju teatud isikute kategooriale või üldiselt”, ning väite osas, et „seadusandliku aktiga võidakse komisjonile delegeerida õigus võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad delegeeritud õigusaktide abil”;

| b) | selles, et „õigusakte võib muuta ainult teise seadusandliku aktiga või delegeeritud õigusaktiga” ning et seda reeglit kohaldatakse „ka õigusaktide lisas tehtud muudatustele”; |
| --- | --- |

b)

selles, et „õigusakte võib muuta ainult teise seadusandliku aktiga või delegeeritud õigusaktiga” ning et seda reeglit kohaldatakse „ka õigusaktide lisas tehtud muudatustele”;

| c) | selles, et õigusaktide „olemuslikud osad” peavad olema määratletud seadusandja poolt ja neid ei saa käsitleda delegeeritud õigusaktis või rakendusaktis; |
| --- | --- |

c)

selles, et õigusaktide „olemuslikud osad” peavad olema määratletud seadusandja poolt ja neid ei saa käsitleda delegeeritud õigusaktis või rakendusaktis;

| d) | tema jõupingutustes, mille eesmärk on pakkuda uut lähenemisviisi liikmesriikide ja Euroopa Parlamendi ning sidusrühmade ekspertidega konsulteerimiseks. |
| --- | --- |

d)

tema jõupingutustes, mille eesmärk on pakkuda uut lähenemisviisi liikmesriikide ja Euroopa Parlamendi ning sidusrühmade ekspertidega konsulteerimiseks.

| 5.4. | Seevastu ei nõustu komitee täielikult juhtumipõhise lähenemisviisiga nende valdkondade eristamisel, mida tuleb käsitleda delegeeritud õigusaktides või rakendusaktides, kuna kriteeriumid on ebaselged ja jätavad liiga suure tõlgendamisruumi. Komitee sooviks näha jõupingutusi kontseptsiooni väljatöötamiseks ja seda, et ühise seisukohaga kehtestaks selged eeskirjad, mille kohaselt:






  a) | peaks delegeeritud õigusaktide kasutamine olema erand ja mitte reegel; |
| --- | --- | --- |

5.4.

Seevastu ei nõustu komitee täielikult juhtumipõhise lähenemisviisiga nende valdkondade eristamisel, mida tuleb käsitleda delegeeritud õigusaktides või rakendusaktides, kuna kriteeriumid on ebaselged ja jätavad liiga suure tõlgendamisruumi. Komitee sooviks näha jõupingutusi kontseptsiooni väljatöötamiseks ja seda, et ühise seisukohaga kehtestaks selged eeskirjad, mille kohaselt:

a)

peaks delegeeritud õigusaktide kasutamine olema erand ja mitte reegel;

| b) | tuleks komisjonil kahtluste korral kõnealuste osade põhiolemuse suhtes või nn halli ala puhul hoiduda delegeerimisettepanekute tegemisest ja põhiõigusakt ise koostada; |
| --- | --- |

b)

tuleks komisjonil kahtluste korral kõnealuste osade põhiolemuse suhtes või nn halli ala puhul hoiduda delegeerimisettepanekute tegemisest ja põhiõigusakt ise koostada;

| c) | peab komisjon kahtluste korral võetava meetme laadi suhtes võtma eelistatavalt vastu pigem rakendusakte kui delegeeritud õigusakte. |
| --- | --- |

c)

peab komisjon kahtluste korral võetava meetme laadi suhtes võtma eelistatavalt vastu pigem rakendusakte kui delegeeritud õigusakte.

| 5.5. | Komitee ei nõustu komisjoni ettepanekuga ka järgmistes küsimustes:






  a) | eelteabe puudumine liikmesriikide poolt nimetatud ekspertide ja nende tehniliste oskuste kohta; |
| --- | --- | --- |

5.5.

Komitee ei nõustu komisjoni ettepanekuga ka järgmistes küsimustes:

a)

eelteabe puudumine liikmesriikide poolt nimetatud ekspertide ja nende tehniliste oskuste kohta;

| b) | minimaalse tähtaja puudumine dokumentide esitamiseks ekspertidele ja sidusrühmadele või edastamiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule, välja arvatud kiireloomulistel juhtudel; |
| --- | --- |

b)

minimaalse tähtaja puudumine dokumentide esitamiseks ekspertidele ja sidusrühmadele või edastamiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule, välja arvatud kiireloomulistel juhtudel;

| c) | vabatahtlikkuse põhimõte Euroopa Parlamendi ekspertide kutsumisel, sidusrühmadega konsulteerimisel ja ekspertide koosolekute ajakava saatmisel Euroopa Parlamendi komisjonidele; |
| --- | --- |

c)

vabatahtlikkuse põhimõte Euroopa Parlamendi ekspertide kutsumisel, sidusrühmadega konsulteerimisel ja ekspertide koosolekute ajakava saatmisel Euroopa Parlamendi komisjonidele;

| d) | kavandatud delegeeritud õigusaktidega seonduva teabe vastuolulisus ja seosetus: kõnealune teave peaks olema süstemaatiline, püsiv ja automaatne (automaatselt ajakohastatav veebileht, mille kaudu on kõigil kodanikel vahetu juurdepääs delegeeritud õigusaktide väljatöötamise etappidele ja nende sisule); |
| --- | --- |

d)

kavandatud delegeeritud õigusaktidega seonduva teabe vastuolulisus ja seosetus: kõnealune teave peaks olema süstemaatiline, püsiv ja automaatne (automaatselt ajakohastatav veebileht, mille kaudu on kõigil kodanikel vahetu juurdepääs delegeeritud õigusaktide väljatöötamise etappidele ja nende sisule);

| e) | delegeerimise tähtajatu kestuse põhimõte: komitee on arvamusel, et põhimõte peab olema range kestuse kehtestamine, mida on võimalik vaikimisi sama pikaks ajaks pikendada, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel. |
| --- | --- |

e)

delegeerimise tähtajatu kestuse põhimõte: komitee on arvamusel, et põhimõte peab olema range kestuse kehtestamine, mida on võimalik vaikimisi sama pikaks ajaks pikendada, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel.

| 5.6. | Lõpuks kardab komitee, et konsulteerimise, eel- ja järeluuringute ning ekspertidega kohtumise mõtlematu kasutamine pikendab liigselt ja asjatult aktide väljatöötamise protsessi. |
| --- | --- |

5.6.

Lõpuks kardab komitee, et konsulteerimise, eel- ja järeluuringute ning ekspertidega kohtumise mõtlematu kasutamine pikendab liigselt ja asjatult aktide väljatöötamise protsessi.

| 5.7. | Komitee jagab 26. mail 2015 toimunud avalikul arutelul väljendatud seisukohta, et artiklite 290 ja 291 sõnastust saaks parandada, ja loodab, et aluslepingute võimaliku tulevase läbivaatamise käigus muudetakse nende sõnastus selgemaks ja vähem ebamääraseks. Nende rakendamine peaks olema paremini reguleeritud ELi õigusaktides, vältimaks seda, et õigusakti vormi valimisega seotud otsused on pigem poliitilised kui tehnilised. |
| --- | --- |

5.7.

Komitee jagab 26. mail 2015 toimunud avalikul arutelul väljendatud seisukohta, et artiklite 290 ja 291 sõnastust saaks parandada, ja loodab, et aluslepingute võimaliku tulevase läbivaatamise käigus muudetakse nende sõnastus selgemaks ja vähem ebamääraseks. Nende rakendamine peaks olema paremini reguleeritud ELi õigusaktides, vältimaks seda, et õigusakti vormi valimisega seotud otsused on pigem poliitilised kui tehnilised.

| 5.8. | Lisaks sooviks komitee, et suunistes viidataks selgesõnaliselt vähemalt sellele, et seadusandlikes aktides ettenähtud volitused peavad olema kõigis oma osades täielikult piiritletud, st:






  a) | eesmärgid on kindlaks määratud; |
| --- | --- | --- |

5.8.

Lisaks sooviks komitee, et suunistes viidataks selgesõnaliselt vähemalt sellele, et seadusandlikes aktides ettenähtud volitused peavad olema kõigis oma osades täielikult piiritletud, st:

a)

eesmärgid on kindlaks määratud;

| b) | sisu on täpne; |
| --- | --- |

b)

sisu on täpne;

| c) | kohaldamisala on sõnaselgelt määratletud; |
| --- | --- |

c)

kohaldamisala on sõnaselgelt määratletud;

| d) | kehtivusaeg on täpselt kindlaks määratud. |
| --- | --- |

d)

kehtivusaeg on täpselt kindlaks määratud.

| 5.9. | Samuti leiab komitee, et delegeerimise menetluses tuleks konsulteerida ka tema arvamuse saamiseks sarnaselt nagu seadusandlike aktide puhul, samuti ka mõju-uuringute ning delegeeritud aktide võimaliku muutmise korral, arvestades nende majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi. |
| --- | --- |

5.9.

Samuti leiab komitee, et delegeerimise menetluses tuleks konsulteerida ka tema arvamuse saamiseks sarnaselt nagu seadusandlike aktide puhul, samuti ka mõju-uuringute ning delegeeritud aktide võimaliku muutmise korral, arvestades nende majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi.

| 5.10. | Võttes arvesse avaliku arutelu järeldusi, leiab komitee, et ELi institutsioonid peaksid tagama kodanikele juurdepääsu ettevalmistustöö kõigile etappidele ning eraldama kogu protsessiks vajalikud vahendid. |
| --- | --- |

5.10.

Võttes arvesse avaliku arutelu järeldusi, leiab komitee, et ELi institutsioonid peaksid tagama kodanikele juurdepääsu ettevalmistustöö kõigile etappidele ning eraldama kogu protsessiks vajalikud vahendid.

Brüssel, 16. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  CES 248/2013.

1

(2)  COM(2013) 451 final, 452 final ja 751 final.

2

(3)  ELT C 67, 6.3.2014, lk 104 ja ELT C 177, 11.6.2014, lk 48.

3

(4)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-17336-2013-INIT/et/pdf

4

(5)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15147-2014-INIT/et/pdf

5

(6)  COM(2015) 216 final.

6

(7)  Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-355/10: 5. september 2012, Euroopa Parlament vs. Euroopa Liidu Nõukogu, punktid 26–28, 39, 65–68.

7

(8)  Kohtuotsuse punkt 64.

8

(9)  18. märtsi 2014. aasta otsus (suurkoda) kohtuasjas C-427/12: komisjon vs. Euroopa Parlament ja nõukogu, nn biotsiidide kohtuasi.

9

(10)  Kohtuotsuse punkt 40.

10

(11)  Kohtujuristi ettepaneku punkt 75 ja järgnevad.

11

(12)  ELT C 135, 5.5.2014, lk 24. Kohtuasi C-88/14: 21. veebruaril 2014 esitatud hagi – Euroopa Komisjon vs. Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu.

12

(13)  Ettepaneku punkt 38.

13

(14)  Ettepaneku punkt 45.

14

(15)  COM(2015) 215 final.

15

(16)  SWD(2015) 111 final.

16

(17)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/br_toolbox_en.pdf .

17

(18)  SWD(2015) 110 final.

18

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/152 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/152

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Finantsökosüsteemi loomine sotsiaalsete ettevõtete jaoks”

(ettevalmistav arvamus)

(2016/C 013/23)

| Raportöörid: | Ariane RODERT ja Marie ZVOLSKÁ |
| --- | --- |

Raportöörid:

Ariane RODERT ja Marie ZVOLSKÁ

28. aprilli 2015. aasta kirjas palus Luksemburgi töö-, tööhõive- ning sotsiaal- ja solidaarse majanduse minister Nicolas Schmit tulevase eesistujariigi nimel vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistav arvamus järgmises küsimuses:

„Finantsökosüsteemi loomine sotsiaalsete ettevõtete jaoks”

(ettevalmistav arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 8. septembril 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16.–17. septembril 2015 (16. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 204, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 4.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt, et ELi eesistujariik Luksemburg peab esmatähtsaks sotsiaalmajandust ja eriti keskendumist vajadustele vastava finantsökosüsteemi loomisele. |
| --- | --- |

1.1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt, et ELi eesistujariik Luksemburg peab esmatähtsaks sotsiaalmajandust ja eriti keskendumist vajadustele vastava finantsökosüsteemi loomisele.

| 1.2. | Komitee palub tungivalt, et Euroopa Komisjon ei kaotaks hoogu sotsiaalmajanduse tegevuskava toetamisel ning sotsiaalmajanduse arengu jaoks jätkuva toetava poliitikaraamistiku tagamisel. Selleks tuleb uuendada sotsiaalse ettevõtluse algatuse tegevuskava, mis hõlmab vajadustele vastavat finantsökosüsteemi. |
| --- | --- |

1.2.

Komitee palub tungivalt, et Euroopa Komisjon ei kaotaks hoogu sotsiaalmajanduse tegevuskava toetamisel ning sotsiaalmajanduse arengu jaoks jätkuva toetava poliitikaraamistiku tagamisel. Selleks tuleb uuendada sotsiaalse ettevõtluse algatuse tegevuskava, mis hõlmab vajadustele vastavat finantsökosüsteemi.

| 1.3. | Komitee rõhutab vajadust näha juurdepääsu rahastamisele ühe osana kogu ökosüsteemist, mida on vaja sotsiaalsete ettevõtete arenguks ja kasvuks. |
| --- | --- |

1.3.

Komitee rõhutab vajadust näha juurdepääsu rahastamisele ühe osana kogu ökosüsteemist, mida on vaja sotsiaalsete ettevõtete arenguks ja kasvuks.

| 1.4. | Sotsiaalsete ettevõtete jaoks ideaalse finantsökosüsteemi tunnusjooned on näiteks paljusid sidusrühmi hõlmav lähenemisviis, pikaajalise hübriidkapitali lahendused koos tagatisskeemidega, mida sageli pakuvad sotsiaalmajanduse väärtusi jagavad sotsiaalse rahastamise asutused. |
| --- | --- |

1.4.

Sotsiaalsete ettevõtete jaoks ideaalse finantsökosüsteemi tunnusjooned on näiteks paljusid sidusrühmi hõlmav lähenemisviis, pikaajalise hübriidkapitali lahendused koos tagatisskeemidega, mida sageli pakuvad sotsiaalmajanduse väärtusi jagavad sotsiaalse rahastamise asutused.

| 1.5. | Euroopa Komisjon peaks toetama uute vahendite esilekerkimist, tagama arengut võimaldavad finantseeskirjad, toetama uuringuid sotsiaalsetesse ettevõtetesse investeerimise ühiskondliku lisaväärtuse kohta ja paluma liikmesriikidelt sellel teemal vastastikuseid eksperdihinnanguid. |
| --- | --- |

1.5.

Euroopa Komisjon peaks toetama uute vahendite esilekerkimist, tagama arengut võimaldavad finantseeskirjad, toetama uuringuid sotsiaalsetesse ettevõtetesse investeerimise ühiskondliku lisaväärtuse kohta ja paluma liikmesriikidelt sellel teemal vastastikuseid eksperdihinnanguid.

| 1.6. | Komitee tunneb heameelt selle üle, et sotsiaalmajandus on praeguses Euroopa investeerimiskavas (1) investeerimisprioriteet, ja nõuab, et komisjon seda sätet täiel määral kasutaks. |
| --- | --- |

1.6.

Komitee tunneb heameelt selle üle, et sotsiaalmajandus on praeguses Euroopa investeerimiskavas (1) investeerimisprioriteet, ja nõuab, et komisjon seda sätet täiel määral kasutaks.

| 1.7. | Komisjon peaks uurima, kas/kuidas saavad sotsiaalse mõjuga investeeringud olla osa sotsiaalsete ettevõtete finantsökosüsteemist ja kas selle taga olev poliitika tõepoolest toetab sotsiaalsete ettevõtete arengut. |
| --- | --- |

1.7.

Komisjon peaks uurima, kas/kuidas saavad sotsiaalse mõjuga investeeringud olla osa sotsiaalsete ettevõtete finantsökosüsteemist ja kas selle taga olev poliitika tõepoolest toetab sotsiaalsete ettevõtete arengut.

| 1.8. | EL peab sotsiaalseid ettevõtteid samavõrra tunnustama, lisades kapitalinõuete määrusesse (2) toetava teguri. See soodustaks sotsiaalmajandusele pangalaenude andmist, mõjutamata samas mingil viisil riigi rahandust. |
| --- | --- |

1.8.

EL peab sotsiaalseid ettevõtteid samavõrra tunnustama, lisades kapitalinõuete määrusesse (2) toetava teguri. See soodustaks sotsiaalmajandusele pangalaenude andmist, mõjutamata samas mingil viisil riigi rahandust.

| 1.9. | ELi tasandil antava rahalise toetusega peavad kaasnema komisjoni juhendid, valitsuste ja peamiste sidusrühmade koolitamine ja suutlikkuse suurendamine. |
| --- | --- |

1.9.

ELi tasandil antava rahalise toetusega peavad kaasnema komisjoni juhendid, valitsuste ja peamiste sidusrühmade koolitamine ja suutlikkuse suurendamine.

| 1.10. | Liikmesriigid peaksid tegutsema kaasinvestoritena, et toetada eetiliste fondide, sotsiaalse innovatsiooni fondide ja sotsiaalsete riskikapitali fondide loomist ning soodustada avaliku sektori tagatisskeeme. Lisaks peaksid liikmesriigid kaaluma (üksikisikute ja ettevõtete) tulust tehtavate mahaarvamiste võimaluste läbivaatamist ning muid maksusoodustusi nii hoiustajate kui ka investorite jaoks, et sotsiaalsetesse ettevõtetesse investeeringuid ligi meelitada. |
| --- | --- |

1.10.

Liikmesriigid peaksid tegutsema kaasinvestoritena, et toetada eetiliste fondide, sotsiaalse innovatsiooni fondide ja sotsiaalsete riskikapitali fondide loomist ning soodustada avaliku sektori tagatisskeeme. Lisaks peaksid liikmesriigid kaaluma (üksikisikute ja ettevõtete) tulust tehtavate mahaarvamiste võimaluste läbivaatamist ning muid maksusoodustusi nii hoiustajate kui ka investorite jaoks, et sotsiaalsetesse ettevõtetesse investeeringuid ligi meelitada.

| 1.11. | Sotsiaalsed ettevõtted peavad näitama initsiatiivi selliste instrumentide arendamiseks nagu iseenda kapitaliseerimine, ühisrahastamine ja sotsiaalse rahastamise partnerluste loomine, kogudes ise vahendeid ja algatades partnerlusi. |
| --- | --- |

1.11.

Sotsiaalsed ettevõtted peavad näitama initsiatiivi selliste instrumentide arendamiseks nagu iseenda kapitaliseerimine, ühisrahastamine ja sotsiaalse rahastamise partnerluste loomine, kogudes ise vahendeid ja algatades partnerlusi.

| 1.12. | Sotsiaalsete ettevõtete potentsiaali täielikuks vallapäästmiseks peavad kõik liikmesriigid välja töötama ja rakendama sotsiaalmajanduse riiklikud tegevuskavad, võttes aluseks laialdase toetumise sidusrühmadele, sh kodanikuühiskonna esindajatele. |
| --- | --- |

1.12.

Sotsiaalsete ettevõtete potentsiaali täielikuks vallapäästmiseks peavad kõik liikmesriigid välja töötama ja rakendama sotsiaalmajanduse riiklikud tegevuskavad, võttes aluseks laialdase toetumise sidusrühmadele, sh kodanikuühiskonna esindajatele.

2.   Sissejuhatus ja taust

| 2.1. | Komitee tunneb heameelt, et ELi eesistujariigiks olemise ajal peab Luksemburg esmatähtsaks sotsiaalmajandust, tunnustades sotsiaalmajanduse panust tööhõivesse, sotsiaalsesse õiglusesse ja säästvasse arengusse. |
| --- | --- |

2.1.

Komitee tunneb heameelt, et ELi eesistujariigiks olemise ajal peab Luksemburg esmatähtsaks sotsiaalmajandust, tunnustades sotsiaalmajanduse panust tööhõivesse, sotsiaalsesse õiglusesse ja säästvasse arengusse.

| 2.2. | Komitee väljendab rahulolu, et ELi eesistujariik Luksemburg palub käesolevat ettevalmistavat arvamust, mille eesmärk on uurida finantsökosüsteemi mõistet sotsiaalsete ettevõtete vaatekohast ning peamisi omadusi ja tingimusi, mida on vaja selleks, et rajada piisav ja tõhus Euroopa raamistik sotsiaalmajanduse rahastamiseks ja sellesse investeerimiseks. |
| --- | --- |

2.2.

Komitee väljendab rahulolu, et ELi eesistujariik Luksemburg palub käesolevat ettevalmistavat arvamust, mille eesmärk on uurida finantsökosüsteemi mõistet sotsiaalsete ettevõtete vaatekohast ning peamisi omadusi ja tingimusi, mida on vaja selleks, et rajada piisav ja tõhus Euroopa raamistik sotsiaalmajanduse rahastamiseks ja sellesse investeerimiseks.

| 2.3. | Komitee märgib samuti, et ELi eesistujariik Luksemburg rõhutab asjaolu, et piiratud juurdepääs rahastamisele (eriti juurdepääs vajadustega kohandatud rahastamisele) takistab sotsiaalmajanduse kasvu ja arengut; seda kinnitavad ka komitee varasemad arvamused (3), Euroopa Komisjon, sotsiaalse ettevõtluse algatus (4) ja OECD (5) töö. |
| --- | --- |

2.3.

Komitee märgib samuti, et ELi eesistujariik Luksemburg rõhutab asjaolu, et piiratud juurdepääs rahastamisele (eriti juurdepääs vajadustega kohandatud rahastamisele) takistab sotsiaalmajanduse kasvu ja arengut; seda kinnitavad ka komitee varasemad arvamused (3), Euroopa Komisjon, sotsiaalse ettevõtluse algatus (4) ja OECD (5) töö.

| 2.4. | Kriisi tulemusena ja ühiskonna ees seisvate uute keeruliste probleemide tõttu on Euroopas tekkimas uus sotsiaalne maastik. Valitseb tungiv vajadus kõiki ühiskonna sektoreid kaasava sotsiaalse innovatsiooni järele. Sotsiaalmajandus on ülioluline sektor, andes tööd rohkem kui 14 miljonile inimesele (6) ja täites keskset rolli lahenduste pakkumisel nt töökohtade loomiseks ja sotsiaalseks kaasamiseks (7), andes panuse arukasse, jätkusuutlikusse ja kaasavasse majanduskasvu. Paljudes liikmesriikides on sektor siiski endiselt vähe arenenud. Selle täieliku potentsiaali vallapäästmiseks tuleb välja töötada võimalusi loov ökosüsteem, kus vajadustega kohandatud rahastamisel on keskne roll. |
| --- | --- |

2.4.

Kriisi tulemusena ja ühiskonna ees seisvate uute keeruliste probleemide tõttu on Euroopas tekkimas uus sotsiaalne maastik. Valitseb tungiv vajadus kõiki ühiskonna sektoreid kaasava sotsiaalse innovatsiooni järele. Sotsiaalmajandus on ülioluline sektor, andes tööd rohkem kui 14 miljonile inimesele (6) ja täites keskset rolli lahenduste pakkumisel nt töökohtade loomiseks ja sotsiaalseks kaasamiseks (7), andes panuse arukasse, jätkusuutlikusse ja kaasavasse majanduskasvu. Paljudes liikmesriikides on sektor siiski endiselt vähe arenenud. Selle täieliku potentsiaali vallapäästmiseks tuleb välja töötada võimalusi loov ökosüsteem, kus vajadustega kohandatud rahastamisel on keskne roll.

| 2.5. | Võttes arvesse komitee jätkuvat pühendumust sotsiaalmajanduse tegevuskavale, seab käesolev arvamus eesmärgiks tõsta esile, millised konkreetsed väljavaated on sotsiaalsetel ettevõtetel, kes määratluse kohaselt kasutavad teenitud kasumit peamiselt ühiskondliku eesmärgi täitmiseks. |
| --- | --- |

2.5.

Võttes arvesse komitee jätkuvat pühendumust sotsiaalmajanduse tegevuskavale, seab käesolev arvamus eesmärgiks tõsta esile, millised konkreetsed väljavaated on sotsiaalsetel ettevõtetel, kes määratluse kohaselt kasutavad teenitud kasumit peamiselt ühiskondliku eesmärgi täitmiseks.

| 2.6. | Komitee kordab käesolevale arvamusele raamide andmiseks seetõttu Rooma strateegias esitatud määratlust
   (8), mille kohaselt sotsiaalmajandust kirjeldatakse kui organisatsiooniliste vormide paljusust, mida kujundavad erinevad riiklikud ja heaoluvajadused, kuid millel on ühised väärtused, tunnusjooned ja eesmärgid. Sotsiaalsed ettevõtted on mitmesugused organisatsioonid, milles üksikisik seatakse kapitalist ülemaks, hõlmates selliseid organisatsioonilisi vorme nagu ühistud, vastastikused ühingud, sihtasutused ja ühendused, aga ka uusi sotsiaalsete ettevõtete vorme. Tuleb rõhutada, et sotsiaalsed ettevõtted on ettevõtted, mis kuuluvad inimestele ja/või mille on loonud inimesed, mitte finantssüsteem. |
| --- | --- |

2.6.

Komitee kordab käesolevale arvamusele raamide andmiseks seetõttu Rooma strateegias esitatud määratlust
   (8), mille kohaselt sotsiaalmajandust kirjeldatakse kui organisatsiooniliste vormide paljusust, mida kujundavad erinevad riiklikud ja heaoluvajadused, kuid millel on ühised väärtused, tunnusjooned ja eesmärgid. Sotsiaalsed ettevõtted on mitmesugused organisatsioonid, milles üksikisik seatakse kapitalist ülemaks, hõlmates selliseid organisatsioonilisi vorme nagu ühistud, vastastikused ühingud, sihtasutused ja ühendused, aga ka uusi sotsiaalsete ettevõtete vorme. Tuleb rõhutada, et sotsiaalsed ettevõtted on ettevõtted, mis kuuluvad inimestele ja/või mille on loonud inimesed, mitte finantssüsteem.

| 2.7. | Samuti tuleks märkida, et ehkki sotsiaalse mõjuga investeeringud ja Euroopa sotsiaalse ettevõtluse fondi määrus on teemaga seotud, jäävad need käesolevas arvamuses lähemalt käsitlemata; neid teemasid vaadeldi komitee varasemates arvamustes (9). |
| --- | --- |

2.7.

Samuti tuleks märkida, et ehkki sotsiaalse mõjuga investeeringud ja Euroopa sotsiaalse ettevõtluse fondi määrus on teemaga seotud, jäävad need käesolevas arvamuses lähemalt käsitlemata; neid teemasid vaadeldi komitee varasemates arvamustes (9).

3.   Juurdepääs rahastamisele – proovikivi sotsiaalmajanduse jaoks

| 3.1. | Nagu OECD (10) on juba märkinud, sisaldab praegune rahastamisraamistik mittevastavust, mis ei ole kooskõlas sotsiaalsete ettevõtete ja nende nõudmistega, näidates vajadust finants-, õigus- ja poliitikaraamistiku kultuurilise kohandamise järele, et luua asjakohased vahendid. Selleks et sotsiaalne rahastamine muutuks jätkusuutlikuks, on ülioluline võtta vastu terviklik lähenemisviis, mis erineb traditsioonilisest rahastamisest. |
| --- | --- |

3.1.

Nagu OECD (10) on juba märkinud, sisaldab praegune rahastamisraamistik mittevastavust, mis ei ole kooskõlas sotsiaalsete ettevõtete ja nende nõudmistega, näidates vajadust finants-, õigus- ja poliitikaraamistiku kultuurilise kohandamise järele, et luua asjakohased vahendid. Selleks et sotsiaalne rahastamine muutuks jätkusuutlikuks, on ülioluline võtta vastu terviklik lähenemisviis, mis erineb traditsioonilisest rahastamisest.

| 3.2. | Üks keskne probleem on see, et sotsiaalsete ettevõtete ärimudeleid ei tunta ega mõisteta piisavalt. Täieliku arusaamise puudumine kõnealuste mudelite eripärast (nt kasumi piiratud jaotamine või jaotamata jätmine, keskendumine kasutajatele või vajadustele, ühine otsustamine, demokraatlik juhtimine või ühine omand) muudab sotsiaalsete ettevõtete jaoks juurdepääsu tavapärasele rahastamisele ja üldiselt VKEsid toetavatele vahenditele raskeks. |
| --- | --- |

3.2.

Üks keskne probleem on see, et sotsiaalsete ettevõtete ärimudeleid ei tunta ega mõisteta piisavalt. Täieliku arusaamise puudumine kõnealuste mudelite eripärast (nt kasumi piiratud jaotamine või jaotamata jätmine, keskendumine kasutajatele või vajadustele, ühine otsustamine, demokraatlik juhtimine või ühine omand) muudab sotsiaalsete ettevõtete jaoks juurdepääsu tavapärasele rahastamisele ja üldiselt VKEsid toetavatele vahenditele raskeks.

| 3.3. | Sotsiaalsed ettevõtted seisavad rohkem kui teised ärimudelid silmitsi probleemiga, et finantsturu loogika ei ole kavandatud sotsiaalsete ettevõtete arengut toetama. Finantsturud ei hõlma ega tasusta sotsiaalsete ettevõtete sotsiaalset lisaväärtust ega nende üldisest huvist lähtuvat missiooni. Praegu hüvitatakse sotsiaalsetele ettevõtetele sageli ainult nende osutatava teenuse kulu, kuid mitte nende loodud sotsiaalne väärtus. Sotsiaalsete ettevõtete investeeringutasuvus seisneb eelkõige sotsiaalses mõjus ja piiratud finantstasuvuse saavutamises. Asjaolu, et sotsiaalne missioon on kasumi suurendamisest tähtsam, võib jätta väära mulje, et sotsiaalsed ettevõtted on teistest ettevõtetest suurema riskiga ja vähem usaldusväärsed. Uuringud, faktid ja andmed näitavad tegelikult vastupidist (11). Sotsiaalsetesse ettevõtetesse investeerimine ei ole tegelikult kulu, vaid investeerimine tulevikku, millega antakse panus tööhõive määra suurendamisse ning tugevdatakse liikmesriikide konkurentsivõimet ja üldist majanduspanust pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

3.3.

Sotsiaalsed ettevõtted seisavad rohkem kui teised ärimudelid silmitsi probleemiga, et finantsturu loogika ei ole kavandatud sotsiaalsete ettevõtete arengut toetama. Finantsturud ei hõlma ega tasusta sotsiaalsete ettevõtete sotsiaalset lisaväärtust ega nende üldisest huvist lähtuvat missiooni. Praegu hüvitatakse sotsiaalsetele ettevõtetele sageli ainult nende osutatava teenuse kulu, kuid mitte nende loodud sotsiaalne väärtus. Sotsiaalsete ettevõtete investeeringutasuvus seisneb eelkõige sotsiaalses mõjus ja piiratud finantstasuvuse saavutamises. Asjaolu, et sotsiaalne missioon on kasumi suurendamisest tähtsam, võib jätta väära mulje, et sotsiaalsed ettevõtted on teistest ettevõtetest suurema riskiga ja vähem usaldusväärsed. Uuringud, faktid ja andmed näitavad tegelikult vastupidist (11). Sotsiaalsetesse ettevõtetesse investeerimine ei ole tegelikult kulu, vaid investeerimine tulevikku, millega antakse panus tööhõive määra suurendamisse ning tugevdatakse liikmesriikide konkurentsivõimet ja üldist majanduspanust pikas perspektiivis.

| 3.4. | Sotsiaalse investeerimise vahendeid on korduvalt üritatud edendada traditsiooniliste finantsinstrumentide struktuurile tuginedes. Kuna erakapitali loogika käib sageli käsikäes selliste omadustega nagu lühiajalised väljumisstrateegiad, omandiõiguse nõudmine ja suure tasuvusega investeerimisloogika, ei tööta need vahendid sotsiaalsete ettevõtete puhul, kuna seda laadi omadused on sageli otseses vastuolus sotsiaalsete ettevõtete ärimudelite ja tegevusega. |
| --- | --- |

3.4.

Sotsiaalse investeerimise vahendeid on korduvalt üritatud edendada traditsiooniliste finantsinstrumentide struktuurile tuginedes. Kuna erakapitali loogika käib sageli käsikäes selliste omadustega nagu lühiajalised väljumisstrateegiad, omandiõiguse nõudmine ja suure tasuvusega investeerimisloogika, ei tööta need vahendid sotsiaalsete ettevõtete puhul, kuna seda laadi omadused on sageli otseses vastuolus sotsiaalsete ettevõtete ärimudelite ja tegevusega.

| 3.5. | Sellised probleemid nagu raskused investeeringust loobumisel (puudust kannatavate inimestega töötamisel) ja teisese turu puudumine või piiratus muudavad olukorra peavoolu investorite jaoks veelgi keerukamaks. Need instrumendid võivad olla küll edukalt abiks mõnele ettevõttele (sageli on need kasumi suurendamisele suunatud sotsiaalse missiooniga ettevõtted), kuid sotsiaalsed ettevõtted vajavad endiselt konkreetsete vajadustega kohandatud finantsinstrumente. |
| --- | --- |

3.5.

Sellised probleemid nagu raskused investeeringust loobumisel (puudust kannatavate inimestega töötamisel) ja teisese turu puudumine või piiratus muudavad olukorra peavoolu investorite jaoks veelgi keerukamaks. Need instrumendid võivad olla küll edukalt abiks mõnele ettevõttele (sageli on need kasumi suurendamisele suunatud sotsiaalse missiooniga ettevõtted), kuid sotsiaalsed ettevõtted vajavad endiselt konkreetsete vajadustega kohandatud finantsinstrumente.

4.   Toetav ja jätkusuutlik finantsökosüsteem

| 4.1. | Käesolevas arvamuses keskendutakse pigem omadustele ja tingimustele, mida on vaja, et parandada sotsiaalsete ettevõtete juurdepääsu rahastamisele, mitte niivõrd kõikehõlmava ülevaate andmisele olemasolevatest finantsinstrumentidest. Sotsiaalsed ettevõtted saavad realiseerida tegeliku potentsiaali ainult juhul, kui rahastamisele juurdepääs ühendatakse vajadustega kohandatud ja täielikult integreeritud ökosüsteemiga, millega kaasnevad sellised elemendid nagu õigusraamistikud, ettevõtete areng ja erinevad toetusviisid, osutades, et sotsiaalsed investeeringud on nii finants- kui ka mittefinantsinvesteeringud. |
| --- | --- |

4.1.

Käesolevas arvamuses keskendutakse pigem omadustele ja tingimustele, mida on vaja, et parandada sotsiaalsete ettevõtete juurdepääsu rahastamisele, mitte niivõrd kõikehõlmava ülevaate andmisele olemasolevatest finantsinstrumentidest. Sotsiaalsed ettevõtted saavad realiseerida tegeliku potentsiaali ainult juhul, kui rahastamisele juurdepääs ühendatakse vajadustega kohandatud ja täielikult integreeritud ökosüsteemiga, millega kaasnevad sellised elemendid nagu õigusraamistikud, ettevõtete areng ja erinevad toetusviisid, osutades, et sotsiaalsed investeeringud on nii finants- kui ka mittefinantsinvesteeringud.

| 4.2. | Tunnistades sotsiaalsete ettevõtete rahastamise parandamise suurt tähtsust arengu ja jätkusuutlikkuse seisukohalt, on oluline teha vahet selliste ettevõtete struktuuride ja nende ettevõtete tegevuse rahastamisel. Oluline on rahastada mõlemat nimetatud aspekti, kuid lähenemisviisid ja vahendid võivad olla erinevad. Kindel on see, et sotsiaalsete ettevõtete vajadustele vastava sotsiaalse rahastamise väljatöötamine peab olema seotud sotsiaalsete algatuste ja meetmete edendamisega ning seda tuleb näha pigem sektori potentsiaali realiseerimise vahendi kui eraldiseisva eesmärgina. |
| --- | --- |

4.2.

Tunnistades sotsiaalsete ettevõtete rahastamise parandamise suurt tähtsust arengu ja jätkusuutlikkuse seisukohalt, on oluline teha vahet selliste ettevõtete struktuuride ja nende ettevõtete tegevuse rahastamisel. Oluline on rahastada mõlemat nimetatud aspekti, kuid lähenemisviisid ja vahendid võivad olla erinevad. Kindel on see, et sotsiaalsete ettevõtete vajadustele vastava sotsiaalse rahastamise väljatöötamine peab olema seotud sotsiaalsete algatuste ja meetmete edendamisega ning seda tuleb näha pigem sektori potentsiaali realiseerimise vahendi kui eraldiseisva eesmärgina.

| 4.3. | Tuleb tunnistada, et sotsiaalsetel ettevõtetel on tavaliselt mitmekesine tuluvoog
   (12), mille puhul kaupade ja teenuste müük on sageli seotud riikliku rahastamisega. Sotsiaalsed ettevõtted toetuvad sageli mitmele finantsvoole, alates konkreetse projekti või programmi rahastamisest mõne poliitikaeesmärgi raames ja lõpetades riigihangete või laienemiseks või uuteks investeeringuteks rahakogumisega. |
| --- | --- |

4.3.

Tuleb tunnistada, et sotsiaalsetel ettevõtetel on tavaliselt mitmekesine tuluvoog
   (12), mille puhul kaupade ja teenuste müük on sageli seotud riikliku rahastamisega. Sotsiaalsed ettevõtted toetuvad sageli mitmele finantsvoole, alates konkreetse projekti või programmi rahastamisest mõne poliitikaeesmärgi raames ja lõpetades riigihangete või laienemiseks või uuteks investeeringuteks rahakogumisega.

| 4.4. | Mõnes liikmesriigis tuginevad sotsiaalsed ettevõtted järjepidevale riiklikule rahastamisele, tehes ühise poliitika või üldiste huvide poole püüdlemisel tihedat koostööd riigiasutustega. Eriti oluline on riiklikest vahenditest rahastamine innovatsiooniprotsessis (sageli seotud ennetustööga) ja sotsiaalsete ettevõtete varastel arenguetappidel. Komitee rõhutab seetõttu, et seda laadi avalikku koostööd ja rahalist toetust ei tohi väliseid rahastamisallikaid otsides ohtu seada ja et see on eriti oluline sotsiaalmajanduse sektori tekkimise ja ülesehitamise toetamisel mõnes liikmesriigis. |
| --- | --- |

4.4.

Mõnes liikmesriigis tuginevad sotsiaalsed ettevõtted järjepidevale riiklikule rahastamisele, tehes ühise poliitika või üldiste huvide poole püüdlemisel tihedat koostööd riigiasutustega. Eriti oluline on riiklikest vahenditest rahastamine innovatsiooniprotsessis (sageli seotud ennetustööga) ja sotsiaalsete ettevõtete varastel arenguetappidel. Komitee rõhutab seetõttu, et seda laadi avalikku koostööd ja rahalist toetust ei tohi väliseid rahastamisallikaid otsides ohtu seada ja et see on eriti oluline sotsiaalmajanduse sektori tekkimise ja ülesehitamise toetamisel mõnes liikmesriigis.

4.5.   
  Mitme rahastamisallika kasutamine

| 4.5.1. | Riiklik rahastamine jääb paljudes liikmesriikides ja paljude sotsiaalsete ettevõtete jaoks peamiseks rahastamisallikaks. Sotsiaalsete ettevõtete sotsiaalse missiooni seos ühiste eesmärkide süsteemil ja usaldusel rajaneva avaliku poliitika eesmärkidega seisab riiklike rahastamisalgatuste keskmes. Komitee soovib seejuures rõhutada seost komisjoni sotsiaalsete investeeringute paketiga (13) ja oma toetust selle jätkamisele. Paketi eesmärk on innovatsiooni edendamine sotsiaalpoliitikas koos sotsiaalsete ettevõtete tugeva rolliga. Paljudes liikmesriikides on sotsiaalsete ettevõtete esmaseks tuluallikaks riigihankelepingud. Üldhuviteenuse osutamine on sageli sotsiaalsete ettevõtete põhitegevus nende sotsiaalse missiooni täitmisel. See tulu aitab olulisel määral kaasa rahalisele jätkusuutlikkusele. Riigihangete puhul peab üheks kriteeriumiks olema sotsiaalsete standardite austamine, eelkõige kollektiivlepingute rakendamine. |
| --- | --- |

4.5.1.

Riiklik rahastamine jääb paljudes liikmesriikides ja paljude sotsiaalsete ettevõtete jaoks peamiseks rahastamisallikaks. Sotsiaalsete ettevõtete sotsiaalse missiooni seos ühiste eesmärkide süsteemil ja usaldusel rajaneva avaliku poliitika eesmärkidega seisab riiklike rahastamisalgatuste keskmes. Komitee soovib seejuures rõhutada seost komisjoni sotsiaalsete investeeringute paketiga (13) ja oma toetust selle jätkamisele. Paketi eesmärk on innovatsiooni edendamine sotsiaalpoliitikas koos sotsiaalsete ettevõtete tugeva rolliga. Paljudes liikmesriikides on sotsiaalsete ettevõtete esmaseks tuluallikaks riigihankelepingud. Üldhuviteenuse osutamine on sageli sotsiaalsete ettevõtete põhitegevus nende sotsiaalse missiooni täitmisel. See tulu aitab olulisel määral kaasa rahalisele jätkusuutlikkusele. Riigihangete puhul peab üheks kriteeriumiks olema sotsiaalsete standardite austamine, eelkõige kollektiivlepingute rakendamine.

| 4.5.2. | Erasektori rahastamisvahendid hõlmavad lisaks traditsioonilistele vahenditele, nt kommertspangad, äriinglid ja riskikapital, ka annetusi, heategevuslikke riskifonde ja sotsiaalset mõju taotlevaid investoreid. Mitu kõnealust instrumenti võib küll sotsiaalsetele ettevõtetele sobida, kuid tundub, et spetsialiseerunud sotsiaalsete rahastajate pakutav sotsiaalne rahastamine sobib paremini. |
| --- | --- |

4.5.2.

Erasektori rahastamisvahendid hõlmavad lisaks traditsioonilistele vahenditele, nt kommertspangad, äriinglid ja riskikapital, ka annetusi, heategevuslikke riskifonde ja sotsiaalset mõju taotlevaid investoreid. Mitu kõnealust instrumenti võib küll sotsiaalsetele ettevõtetele sobida, kuid tundub, et spetsialiseerunud sotsiaalsete rahastajate pakutav sotsiaalne rahastamine sobib paremini.

| 4.5.3. | Tähelepanu tuleks pöörata ka üksikisikute huvile investeerida sotsiaalsete ettevõtete algatustesse eelkõige kogukonna tasandil. Ühisrahastamise platvormid, annetused ja filantroopia on sotsiaalsete ettevõtete jaoks peamine rahastamisallikas. |
| --- | --- |

4.5.3.

Tähelepanu tuleks pöörata ka üksikisikute huvile investeerida sotsiaalsete ettevõtete algatustesse eelkõige kogukonna tasandil. Ühisrahastamise platvormid, annetused ja filantroopia on sotsiaalsete ettevõtete jaoks peamine rahastamisallikas.

| 4.5.4. | Sotsiaalmajanduse sektor ise genereerib vahendeid jaotamata kasumi kujul, mida sageli soodustab maksusoodustuste süsteem. Ühistud kasutavad peamise vahendina omaenda kasvu rahastamiseks võimalust akumuleerida kasumit, mida liikmetele ei jagata (jagamatud reservid). Veel üks vahend on ühistu liikmete võimalus osaleda oma ühistu rahastamises vabatahtlike laenude andmise kaudu (sotsiaalne laenamine), mida mõnes liikmesriigis reguleerivad eraldi õigusaktid (14). |
| --- | --- |

4.5.4.

Sotsiaalmajanduse sektor ise genereerib vahendeid jaotamata kasumi kujul, mida sageli soodustab maksusoodustuste süsteem. Ühistud kasutavad peamise vahendina omaenda kasvu rahastamiseks võimalust akumuleerida kasumit, mida liikmetele ei jagata (jagamatud reservid). Veel üks vahend on ühistu liikmete võimalus osaleda oma ühistu rahastamises vabatahtlike laenude andmise kaudu (sotsiaalne laenamine), mida mõnes liikmesriigis reguleerivad eraldi õigusaktid (14).

| 4.5.5. | Spetsialiseerunud finantseerimisasutused, sotsiaalsed, eetilised ja ühistupangad ning sotsiaalsed heategevuslikud riskifondid pakuvad sotsiaalsetele ettevõtetele spetsiaalselt kujundatud instrumente. Näiteks Itaalia ühistute arendamise fond (15) on loodud konkreetselt ühistute edendamiseks ja arendamiseks. Fondi vahendid saadakse, kogudes 3 % ühistute iga-aastaselt maksustamiseelselt kasumilt. Lisaks võib näiteks tuua arengufondi CoopEst ja finantskonsortsiumi CGM, mis on ainult liikmetele avatud siserahastamise süsteemid, mis pakuvad üleminekulaene ja aitavad lahendada probleeme tavapanganduse süsteemile juurdepääsemisel konsortsiumi lepingulise suutlikkuse abil. |
| --- | --- |

4.5.5.

Spetsialiseerunud finantseerimisasutused, sotsiaalsed, eetilised ja ühistupangad ning sotsiaalsed heategevuslikud riskifondid pakuvad sotsiaalsetele ettevõtetele spetsiaalselt kujundatud instrumente. Näiteks Itaalia ühistute arendamise fond (15) on loodud konkreetselt ühistute edendamiseks ja arendamiseks. Fondi vahendid saadakse, kogudes 3 % ühistute iga-aastaselt maksustamiseelselt kasumilt. Lisaks võib näiteks tuua arengufondi CoopEst ja finantskonsortsiumi CGM, mis on ainult liikmetele avatud siserahastamise süsteemid, mis pakuvad üleminekulaene ja aitavad lahendada probleeme tavapanganduse süsteemile juurdepääsemisel konsortsiumi lepingulise suutlikkuse abil.

| 4.5.6. | Kõnealuste instrumentide tarbeks kauplemiskoha või platvormi loomisel tuleb järele mõelda ning hinnata kapitali ligimeelitamise stiimuleid. Kui avaliku sektori kapitali saab motiveerida poliitika kaudu, siis erakapitali on võimalik ligi meelitada maksusoodustussüsteemide, jagatud riski elemendi ja sotsiaalmajanduse sektori kaasamise kaudu. Sellele vaatamata peaksid kõik erasektori rahastajatele tehtavad soodustused olema tasakaalus oodatava rahalise ja sotsiaalse tuluga ning sellega, kuidas finantskasumit kasutatakse. See tagaks, et algatuse tuumaks jäävad avalik huvi, üldhuvi ja kulutuste tõhusus (kui tegemist on avaliku sektori vahenditega). |
| --- | --- |

4.5.6.

Kõnealuste instrumentide tarbeks kauplemiskoha või platvormi loomisel tuleb järele mõelda ning hinnata kapitali ligimeelitamise stiimuleid. Kui avaliku sektori kapitali saab motiveerida poliitika kaudu, siis erakapitali on võimalik ligi meelitada maksusoodustussüsteemide, jagatud riski elemendi ja sotsiaalmajanduse sektori kaasamise kaudu. Sellele vaatamata peaksid kõik erasektori rahastajatele tehtavad soodustused olema tasakaalus oodatava rahalise ja sotsiaalse tuluga ning sellega, kuidas finantskasumit kasutatakse. See tagaks, et algatuse tuumaks jäävad avalik huvi, üldhuvi ja kulutuste tõhusus (kui tegemist on avaliku sektori vahenditega).

4.6.   
  Põhiküsimused, mida toetava finantsökosüsteemi loomisel kaaluda

| 4.6.1. | Sotsiaalsete ettevõtete jaoks finantsökosüsteemi loomise eelduseks on paljusid sidusrühmi hõlmava, ressursse ja instrumente koondava lähenemisviisi kasutusele võtmine. Selline paljude sidusrühmade süsteem või sotsiaalne ja solidaarne rahastamissüsteem koondab nii rahalisi kui ka mitterahalisi ressursse. See tugineb usaldusele ja rahastamise toetamisele, kaasates mitu osalejat (sotsiaalsed ettevõtted, hoiustajad, avaliku sektori allikad, pensionifondid, finantseerimisasutused jne), kes loovad suhteid (finantsvahendus, sotsialiseerimine ja toetavad suhted) ning jagavad ühiseid eesmärke ja reegleid. Kirjeldatud lähenemisviisi edu on ilmne näiteks Québecis ja seda tuleks Euroopa tingimustes rakendamiseks täiendavalt uurida (16). |
| --- | --- |

4.6.1.

Sotsiaalsete ettevõtete jaoks finantsökosüsteemi loomise eelduseks on paljusid sidusrühmi hõlmava, ressursse ja instrumente koondava lähenemisviisi kasutusele võtmine. Selline paljude sidusrühmade süsteem või sotsiaalne ja solidaarne rahastamissüsteem koondab nii rahalisi kui ka mitterahalisi ressursse. See tugineb usaldusele ja rahastamise toetamisele, kaasates mitu osalejat (sotsiaalsed ettevõtted, hoiustajad, avaliku sektori allikad, pensionifondid, finantseerimisasutused jne), kes loovad suhteid (finantsvahendus, sotsialiseerimine ja toetavad suhted) ning jagavad ühiseid eesmärke ja reegleid. Kirjeldatud lähenemisviisi edu on ilmne näiteks Québecis ja seda tuleks Euroopa tingimustes rakendamiseks täiendavalt uurida (16).

| 4.6.2. | Väga oluline on arendada rahalist toetust olelusringipõhisest lähenemisviisist lähtudes. Toetused või rahastatud katseprojektid ebaõnnestuvad sageli teises etapis, kuna puuduvad asjakohased vahendid, mis võimaldaksid sotsiaalsetel ettevõtetel tegevust laiendada ja olla jätkusuutlik. Igaks arenguetapiks – enne käivitamist, käivitamis-/katseetapp, konsolideerumine ja kasv – tuleb välja töötada konkreetsed vahendid ja toetuspoliitika, mis vastavad iga etapi konkreetsetele vajadustele. |
| --- | --- |

4.6.2.

Väga oluline on arendada rahalist toetust olelusringipõhisest lähenemisviisist lähtudes. Toetused või rahastatud katseprojektid ebaõnnestuvad sageli teises etapis, kuna puuduvad asjakohased vahendid, mis võimaldaksid sotsiaalsetel ettevõtetel tegevust laiendada ja olla jätkusuutlik. Igaks arenguetapiks – enne käivitamist, käivitamis-/katseetapp, konsolideerumine ja kasv – tuleb välja töötada konkreetsed vahendid ja toetuspoliitika, mis vastavad iga etapi konkreetsetele vajadustele.

| 4.6.3. | Traditsiooniline riskikapital põhineb investeeringute kiirel tasuvusel, mis on tavaliselt seotud omanikepoolse mõjuga. Sotsiaalmajandusel on eriti raske seda kasutada ja see on vastuolus sotsiaalsete ettevõtete ärimudelite ja tegevusega. Selle taustal on eriti oluline pakkuda garantiiskeeme ja kaasinvesteerimise mehhanisme, et jagada vastutust ja riskide võtmist. Rahastamise esimest „riski” leevendavate skeemide väljatöötamisel tuleks läbi vaadata juba olemasolevate tagatisskeemide head tavad (sageli riiklikud vahendid). |
| --- | --- |

4.6.3.

Traditsiooniline riskikapital põhineb investeeringute kiirel tasuvusel, mis on tavaliselt seotud omanikepoolse mõjuga. Sotsiaalmajandusel on eriti raske seda kasutada ja see on vastuolus sotsiaalsete ettevõtete ärimudelite ja tegevusega. Selle taustal on eriti oluline pakkuda garantiiskeeme ja kaasinvesteerimise mehhanisme, et jagada vastutust ja riskide võtmist. Rahastamise esimest „riski” leevendavate skeemide väljatöötamisel tuleks läbi vaadata juba olemasolevate tagatisskeemide head tavad (sageli riiklikud vahendid).

| 4.6.4. | Sotsiaalmajanduse rahastajad sobivad sageli ideaalselt nii rahalise kui ka mitterahalise toetuse pakkujaks, näiteks investeerimisvalmiduse programmid ning üldine juhendamine ja ettevõtte arengu toetamine. Seda laadi toetus on läbikukkumisohu vähendamiseks väga oluline. Tuleks kaaluda nii üldist finantsjuhendamist kui ka finantsteadmiste parandamist. |
| --- | --- |

4.6.4.

Sotsiaalmajanduse rahastajad sobivad sageli ideaalselt nii rahalise kui ka mitterahalise toetuse pakkujaks, näiteks investeerimisvalmiduse programmid ning üldine juhendamine ja ettevõtte arengu toetamine. Seda laadi toetus on läbikukkumisohu vähendamiseks väga oluline. Tuleks kaaluda nii üldist finantsjuhendamist kui ka finantsteadmiste parandamist.

| 4.6.5. | Tähtis on seada sotsiaalse rahastamise keskmesse sotsiaalse mõju mõõtmine
   (17), et osutada finantstuluga paralleelselt loodud sotsiaalsele mõjule. See on ainuke viis kajastada sotsiaalsete ettevõtete tegevusega loodud täielikku väärtust ning investeeringutasuvuse kogu ulatust – nii sotsiaalset kui ka rahalist. |
| --- | --- |

4.6.5.

Tähtis on seada sotsiaalse rahastamise keskmesse sotsiaalse mõju mõõtmine
   (17), et osutada finantstuluga paralleelselt loodud sotsiaalsele mõjule. See on ainuke viis kajastada sotsiaalsete ettevõtete tegevusega loodud täielikku väärtust ning investeeringutasuvuse kogu ulatust – nii sotsiaalset kui ka rahalist.

4.7.   
  Kombineeritud kapitalil põhinev ökosüsteem

| 4.7.1. | Erilist tähelepanu tuleks pöörata rahastamise hübriidvormidele, mida loetakse sotsiaalsete ettevõtete jaoks sobivamaks, kuna nad ühendavad ühist hüve tähtsaks pidavaid elemente finantsstiimulitega. Hübriidkapital ühendab toetuse komponendi (riiklikud toetused, heategevusfondid, annetused) ning kapitali ja võla/riskijagamise vahendid. Hübriidkapitali olemusega rahastamisvahendid on hüvitustoetused, tingimuslikult tagastamatud laenud, konverteeritavad toetused ja kasumi jagamise kokkulepped. Hübriidkapital tähendab sageli avaliku sektori vahendite ja erakapitali vahelist tihedat koostoimet ja ühist poliitilist eesmärki, aga ka üksteisest sõltumist sidusrühmade huvide tasakaalustamisel. |
| --- | --- |

4.7.1.

Erilist tähelepanu tuleks pöörata rahastamise hübriidvormidele, mida loetakse sotsiaalsete ettevõtete jaoks sobivamaks, kuna nad ühendavad ühist hüve tähtsaks pidavaid elemente finantsstiimulitega. Hübriidkapital ühendab toetuse komponendi (riiklikud toetused, heategevusfondid, annetused) ning kapitali ja võla/riskijagamise vahendid. Hübriidkapitali olemusega rahastamisvahendid on hüvitustoetused, tingimuslikult tagastamatud laenud, konverteeritavad toetused ja kasumi jagamise kokkulepped. Hübriidkapital tähendab sageli avaliku sektori vahendite ja erakapitali vahelist tihedat koostoimet ja ühist poliitilist eesmärki, aga ka üksteisest sõltumist sidusrühmade huvide tasakaalustamisel.

| 4.7.2. | Teised sotsiaalsetele ettevõtetele sobivad finantslahendused on kapitali pikaajalised vormid. Näiteks Prantsusmaal ja Kanada provintsis Québecis (18) koondavad sotsiaalsed/solidaarsed tagatis- ja investeerimisfondid kapitali – mis on pärit eri allikatest ja sidusrühmadelt, nt üksikisikud, riiklikud fondid ja pensionifondid –, pakkudes võla- ja omakapitaliinstrumente, mis lähtuvad madalama tootluse põhimõtetest (kui tavapärane riskikapital) pikema aja jooksul (üle seitsme aasta). Viimane on eriti oluline, kuna tegevust alustanud sotsiaalsed ettevõtted sõltuvad sageli teenuse järjepidevusest. |
| --- | --- |

4.7.2.

Teised sotsiaalsetele ettevõtetele sobivad finantslahendused on kapitali pikaajalised vormid. Näiteks Prantsusmaal ja Kanada provintsis Québecis (18) koondavad sotsiaalsed/solidaarsed tagatis- ja investeerimisfondid kapitali – mis on pärit eri allikatest ja sidusrühmadelt, nt üksikisikud, riiklikud fondid ja pensionifondid –, pakkudes võla- ja omakapitaliinstrumente, mis lähtuvad madalama tootluse põhimõtetest (kui tavapärane riskikapital) pikema aja jooksul (üle seitsme aasta). Viimane on eriti oluline, kuna tegevust alustanud sotsiaalsed ettevõtted sõltuvad sageli teenuse järjepidevusest.

5.   Poliitilised soovitused

| 5.1. | Võttes arvesse Euroopa-siseseid erinevusi ja sotsiaalmajanduse sektori vajaduste laia skaalat, on alljärgnevad soovitused rühmitatud eri tasandi poliitikakujundajate ülesannete alusel. |
| --- | --- |

5.1.

Võttes arvesse Euroopa-siseseid erinevusi ja sotsiaalmajanduse sektori vajaduste laia skaalat, on alljärgnevad soovitused rühmitatud eri tasandi poliitikakujundajate ülesannete alusel.

5.2.   
  Euroopa institutsioonid

| 5.2.1. | ELi institutsioonid peaksid etendama sotsiaalsete ettevõtete finantsökosüsteemis kõikide sidusrühmade jaoks toetavat, stimuleerivat, võimalusi loovat ja liikumapanevat rolli. Samuti peavad nad jätkuvalt näitama oma pühendumust sotsiaalmajanduse arendamisele Euroopas, tagades sotsiaalse ettevõtluse algatuse tegevuskava uuendamise kaudu toetava poliitikaraamistiku sotsiaalmajanduse üldise arengu jaoks. |
| --- | --- |

5.2.1.

ELi institutsioonid peaksid etendama sotsiaalsete ettevõtete finantsökosüsteemis kõikide sidusrühmade jaoks toetavat, stimuleerivat, võimalusi loovat ja liikumapanevat rolli. Samuti peavad nad jätkuvalt näitama oma pühendumust sotsiaalmajanduse arendamisele Euroopas, tagades sotsiaalse ettevõtluse algatuse tegevuskava uuendamise kaudu toetava poliitikaraamistiku sotsiaalmajanduse üldise arengu jaoks.

| 5.2.2. | Euroopa Komisjon peaks vahendajate kaudu sotsiaalmajanduse ettevõtteid rahastama, et toetada uute instrumentide teket, katsetamist ja innovatsiooni, tagamaks, et finantsmäärus loob võimalusi, mitte ei takista arengut. |
| --- | --- |

5.2.2.

Euroopa Komisjon peaks vahendajate kaudu sotsiaalmajanduse ettevõtteid rahastama, et toetada uute instrumentide teket, katsetamist ja innovatsiooni, tagamaks, et finantsmäärus loob võimalusi, mitte ei takista arengut.

| 5.2.3. | Komisjon peaks kaaluma ka kergema reguleerimiskorra katsetamist, et motiveerida kapitali liikumist sotsiaalmajanduse sektorisse. |
| --- | --- |

5.2.3.

Komisjon peaks kaaluma ka kergema reguleerimiskorra katsetamist, et motiveerida kapitali liikumist sotsiaalmajanduse sektorisse.

| 5.2.4. | Komisjon peaks uurima, kuidas ühisrahastamine või koostöömajanduse instrumendid saavad sotsiaalseid ettevõtteid toetada. Komisjon võiks kaaluda sotsiaalsetele ettevõtetele suunatud ühisrahastamise ja osalusalgatuste tutvustamise korraldamist. Näited võib leida liikmesriikide tasandil ja neid oleks võimalik siduda sotsiaalse innovatsiooni platvormi ning programmiga „Horisont 2020”. |
| --- | --- |

5.2.4.

Komisjon peaks uurima, kuidas ühisrahastamine või koostöömajanduse instrumendid saavad sotsiaalseid ettevõtteid toetada. Komisjon võiks kaaluda sotsiaalsetele ettevõtetele suunatud ühisrahastamise ja osalusalgatuste tutvustamise korraldamist. Näited võib leida liikmesriikide tasandil ja neid oleks võimalik siduda sotsiaalse innovatsiooni platvormi ning programmiga „Horisont 2020”.

| 5.2.5. | Komisjon peaks edendama uuringuid sotsiaalmajanduse ettevõtetesse investeerimise ühiskondliku lisaväärtuse kohta. Uurida võiks näiteks, kuidas luuakse ja kajastatakse sotsiaalset ja majanduslikku väärtust ning erinevate finantsinstrumentide tõhusust. |
| --- | --- |

5.2.5.

Komisjon peaks edendama uuringuid sotsiaalmajanduse ettevõtetesse investeerimise ühiskondliku lisaväärtuse kohta. Uurida võiks näiteks, kuidas luuakse ja kajastatakse sotsiaalset ja majanduslikku väärtust ning erinevate finantsinstrumentide tõhusust.

| 5.2.6. | Komitee tunneb heameelt selle üle, et sotsiaalmajandus on praeguses Euroopa investeerimiskavas investeerimisprioriteet, ja nõuab, et komisjon seda sätet täiel määral kasutaks. Esmajoones tuleks käsitleda kapitalimahukaid investeeringuid, näiteks tervishoidu ja sotsiaalhoolekandesse. Kõikide investeeringute puhul on oluline lisada investeeringute reitingusse ja valikusse üldhuvi kriteerium, et sotsiaalset lisaväärtust paremini kajastada. |
| --- | --- |

5.2.6.

Komitee tunneb heameelt selle üle, et sotsiaalmajandus on praeguses Euroopa investeerimiskavas investeerimisprioriteet, ja nõuab, et komisjon seda sätet täiel määral kasutaks. Esmajoones tuleks käsitleda kapitalimahukaid investeeringuid, näiteks tervishoidu ja sotsiaalhoolekandesse. Kõikide investeeringute puhul on oluline lisada investeeringute reitingusse ja valikusse üldhuvi kriteerium, et sotsiaalset lisaväärtust paremini kajastada.

| 5.2.7. | Kapitaliturgude liit rõhutab keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud investeeringute arengut ning seda, et avaliku ja erasektori poolset rahastamist saab koos kasutada investeeringute pakkumise poole parandamiseks. Komisjon peaks oma reguleerimistegevuses tagama seose sotsiaalsete ettevõtete arengu edendamise ja kapitaliturgude liidu ettepanekute vahel. |
| --- | --- |

5.2.7.

Kapitaliturgude liit rõhutab keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud investeeringute arengut ning seda, et avaliku ja erasektori poolset rahastamist saab koos kasutada investeeringute pakkumise poole parandamiseks. Komisjon peaks oma reguleerimistegevuses tagama seose sotsiaalsete ettevõtete arengu edendamise ja kapitaliturgude liidu ettepanekute vahel.

| 5.2.8. | Euroopa fondidel on sotsiaalsete ettevõtete toetamisel eriline roll. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde võiks kasutada liikmesriikide tegevuse võimaldajana, pakkudes garantiisid või finantsvõimendust sotsiaalse heaolu fondide tekke stimuleerimiseks kogu Euroopas. Komisjon võiks kasutada Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi ning COSME programmi fonde selleks, et suurendada finantsvahendajate investeerimisvõimet ja sotsiaalsete ettevõtete investeerimisvalmidust. Komisjon peaks tagama tasakaalustatud osalemise programmis „Horisont 2020”, võimaldades sotsiaalsetel ettevõtetel osaleda projektide süvalaiendamises. Komisjon peaks hoolikalt jälgima ja andma aru, kuidas kõnealuseid vahendeid sotsiaalsetes ettevõtetes kasutatakse, seda nii poliitilisest kui ka tehnilisest vaatekohast. |
| --- | --- |

5.2.8.

Euroopa fondidel on sotsiaalsete ettevõtete toetamisel eriline roll. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde võiks kasutada liikmesriikide tegevuse võimaldajana, pakkudes garantiisid või finantsvõimendust sotsiaalse heaolu fondide tekke stimuleerimiseks kogu Euroopas. Komisjon võiks kasutada Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi ning COSME programmi fonde selleks, et suurendada finantsvahendajate investeerimisvõimet ja sotsiaalsete ettevõtete investeerimisvalmidust. Komisjon peaks tagama tasakaalustatud osalemise programmis „Horisont 2020”, võimaldades sotsiaalsetel ettevõtetel osaleda projektide süvalaiendamises. Komisjon peaks hoolikalt jälgima ja andma aru, kuidas kõnealuseid vahendeid sotsiaalsetes ettevõtetes kasutatakse, seda nii poliitilisest kui ka tehnilisest vaatekohast.

| 5.2.9. | Komisjon ja Euroopa Investeerimispank/Euroopa Investeerimisfond peaksid tagama, et ELi tasandi finantsmehhanismid, sealhulgas VKEde rahastamise tegevuskava, on sotsiaalsetele ettevõtetele kättesaadavad, integreerides sotsiaalseid ettevõtteid järjekindlalt VKEde poliitikasse ja rahastamismehhanismidesse ning lihtsustades menetlusi. Siin on tähtis konkreetselt nimetada „sotsiaalset ettevõtet”, et tagada täielikult erinevate ettevõtetega arvestamine ja suurendada nähtavust. |
| --- | --- |

5.2.9.

Komisjon ja Euroopa Investeerimispank/Euroopa Investeerimisfond peaksid tagama, et ELi tasandi finantsmehhanismid, sealhulgas VKEde rahastamise tegevuskava, on sotsiaalsetele ettevõtetele kättesaadavad, integreerides sotsiaalseid ettevõtteid järjekindlalt VKEde poliitikasse ja rahastamismehhanismidesse ning lihtsustades menetlusi. Siin on tähtis konkreetselt nimetada „sotsiaalset ettevõtet”, et tagada täielikult erinevate ettevõtetega arvestamine ja suurendada nähtavust.

| 5.2.10. | Komisjon peaks uurima, kas/kuidas ja millistel tingimustel saavad sotsiaalse mõjuga investeeringud olla osa sotsiaalsete ettevõtete finantsökosüsteemist. Selle kohta võivad huvitavaid kogemusi pakkuda Euroopa Investeerimisfondi sotsiaalsete investeeringute kiirendi kogemused ja katsed ning Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimisfondi tagatisskeemide (19) hiljutine kasutuselevõtt. Lisaks annavad OECD (20) ja EMESi (21) hiljutised aruanded olulist teavet selle kohta, kas sotsiaalsed võlakirjad ja nende taga olev poliitika tõepoolest toetavad sotsiaalsete ettevõtete arengut. |
| --- | --- |

5.2.10.

Komisjon peaks uurima, kas/kuidas ja millistel tingimustel saavad sotsiaalse mõjuga investeeringud olla osa sotsiaalsete ettevõtete finantsökosüsteemist. Selle kohta võivad huvitavaid kogemusi pakkuda Euroopa Investeerimisfondi sotsiaalsete investeeringute kiirendi kogemused ja katsed ning Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimisfondi tagatisskeemide (19) hiljutine kasutuselevõtt. Lisaks annavad OECD (20) ja EMESi (21) hiljutised aruanded olulist teavet selle kohta, kas sotsiaalsed võlakirjad ja nende taga olev poliitika tõepoolest toetavad sotsiaalsete ettevõtete arengut.

| 5.2.11. | Basel III finantseeskirjad ohustavad sotsiaalmajanduse finantsökosüsteemi. Väga oluline on, et meelevaldsete reeglite kohaldamise asemel säilitaksid eeskirjad finantssüsteemi „bioloogilise mitmekesisuse”. Oluline küsimus, millega tuleb tegeleda, on sotsiaalmajandusele antavate laenude käsitlemine praeguste usaldatavusnõuete alusel (Basel III, kapitalinõuete direktiivi IV pakett). Praegu ei vähendata sotsiaalsetele ettevõtetele laenamisel bilansile esitatavaid nõudeid, kuigi sektorit ei peeta riskantseks, samuti ei julgustata sektorile laenamist. Kapitalinõuete määruses sisalduva VKEde tasakaaluteguri alusel on EL tunnustanud hoopis VKEdele ja kodumajapidamistele laenavate pankade kapitali toetusmeetmeid. EL peab samavõrra tunnustama sotsiaalmajanduse ettevõtteid, kehtestades näiteks kapitalinõuete määruse artikli 501 lõike 1 muutmise teel sotsiaalsete ettevõtete toetusteguri. See soodustaks sotsiaalmajandusele pangalaenude andmist, mõjutamata samas mingil viisil riigi rahandust. |
| --- | --- |

5.2.11.

Basel III finantseeskirjad ohustavad sotsiaalmajanduse finantsökosüsteemi. Väga oluline on, et meelevaldsete reeglite kohaldamise asemel säilitaksid eeskirjad finantssüsteemi „bioloogilise mitmekesisuse”. Oluline küsimus, millega tuleb tegeleda, on sotsiaalmajandusele antavate laenude käsitlemine praeguste usaldatavusnõuete alusel (Basel III, kapitalinõuete direktiivi IV pakett). Praegu ei vähendata sotsiaalsetele ettevõtetele laenamisel bilansile esitatavaid nõudeid, kuigi sektorit ei peeta riskantseks, samuti ei julgustata sektorile laenamist. Kapitalinõuete määruses sisalduva VKEde tasakaaluteguri alusel on EL tunnustanud hoopis VKEdele ja kodumajapidamistele laenavate pankade kapitali toetusmeetmeid. EL peab samavõrra tunnustama sotsiaalmajanduse ettevõtteid, kehtestades näiteks kapitalinõuete määruse artikli 501 lõike 1 muutmise teel sotsiaalsete ettevõtete toetusteguri. See soodustaks sotsiaalmajandusele pangalaenude andmist, mõjutamata samas mingil viisil riigi rahandust.

| 5.2.12. | Kuna sotsiaalmajanduse finantsinnovatsioon toimub esmajoones kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil, on Euroopa Komisjonil ideaalne võimalus koguda ja jagada innovaatilisi vahendeid ja lahendusi, et pakkuda poliitiliste otsuste tegemiseks tõendusmaterjali. Siinkohal tuleks kasuks kogu ELi hõlmav liikmesriikidele suunatud uute finantsalgatuste ja -instrumentide jagamise süntees ja järelevalve. |
| --- | --- |

5.2.12.

Kuna sotsiaalmajanduse finantsinnovatsioon toimub esmajoones kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil, on Euroopa Komisjonil ideaalne võimalus koguda ja jagada innovaatilisi vahendeid ja lahendusi, et pakkuda poliitiliste otsuste tegemiseks tõendusmaterjali. Siinkohal tuleks kasuks kogu ELi hõlmav liikmesriikidele suunatud uute finantsalgatuste ja -instrumentide jagamise süntees ja järelevalve.

| 5.2.13. | ELi tasandil antava rahalise toetusega peavad kaasnema komisjoni juhendid, valitsuste ja peamiste sidusrühmade koolitamine ning suutlikkuse suurendamine. Komitee kutsub seetõttu üles koostama käsiraamatut selle kohta, kuidas luua finantsökosüsteem ning kuidas kavandada ja rakendada sotsiaalmajanduse finantsinstrumente. Sarnaselt võiks liikmesriikide tasandil jagada ja arendada üldsuuniste häid tavasid, nt investeerimisvalmiduse programme. |
| --- | --- |

5.2.13.

ELi tasandil antava rahalise toetusega peavad kaasnema komisjoni juhendid, valitsuste ja peamiste sidusrühmade koolitamine ning suutlikkuse suurendamine. Komitee kutsub seetõttu üles koostama käsiraamatut selle kohta, kuidas luua finantsökosüsteem ning kuidas kavandada ja rakendada sotsiaalmajanduse finantsinstrumente. Sarnaselt võiks liikmesriikide tasandil jagada ja arendada üldsuuniste häid tavasid, nt investeerimisvalmiduse programme.

| 5.2.14. | Komitee toetab komisjoni soovi luua koostöös GECESiga (Euroopa Komisjoni sotsiaalse ettevõtluse eksperdirühm) sotsiaalse rahastamise töörühm, mis võiks tegutseda ühe ressursibaasina poliitika arendamisel ning jälgida liikmesriikide olukorda ja tegevust. |
| --- | --- |

5.2.14.

Komitee toetab komisjoni soovi luua koostöös GECESiga (Euroopa Komisjoni sotsiaalse ettevõtluse eksperdirühm) sotsiaalse rahastamise töörühm, mis võiks tegutseda ühe ressursibaasina poliitika arendamisel ning jälgida liikmesriikide olukorda ja tegevust.

| 5.2.15. | Kaaluda tuleks vastastikuseid eksperdihinnanguid sotsiaalmajanduse ettevõtete ja struktuuride tegevuse rahastamise kohta, et julgustada vahendite ja parimate tavade jagamist liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

5.2.15.

Kaaluda tuleks vastastikuseid eksperdihinnanguid sotsiaalmajanduse ettevõtete ja struktuuride tegevuse rahastamise kohta, et julgustada vahendite ja parimate tavade jagamist liikmesriikide vahel.

| 5.2.16. | Komisjon peaks uurima liikmesriikide antavate maksusoodustuste häid ja halbu külgi. See on oluline nii sotsiaalsete ettevõtete jaoks üldiselt kui ka stiimulina, et meelitada ligi erahoiustajate ja sotsiaalse rahastamise pakkujate kapitali. Seda aspekti uurides tuleks silmas pidada, et sotsiaalsete ettevõtete juurdepääs (era- või avaliku sektori) rahastamisele on praegu teiste ettevõtjate omast halvem. |
| --- | --- |

5.2.16.

Komisjon peaks uurima liikmesriikide antavate maksusoodustuste häid ja halbu külgi. See on oluline nii sotsiaalsete ettevõtete jaoks üldiselt kui ka stiimulina, et meelitada ligi erahoiustajate ja sotsiaalse rahastamise pakkujate kapitali. Seda aspekti uurides tuleks silmas pidada, et sotsiaalsete ettevõtete juurdepääs (era- või avaliku sektori) rahastamisele on praegu teiste ettevõtjate omast halvem.

| 5.3. | Liikmesriigid, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Liikmesriigid täidavad kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil keskset rolli sotsiaalmajanduse arendamist ja kasvu võimaldava poliitika ning toetuse pakkumisel. Piisav toetussüsteem on kehtestatud vähestes liikmesriikides, liikmesriike innustatakse seetõttu töötama sotsiaalse ettevõtluse algatuse kohaselt välja ja rakendama sotsiaalmajanduse riiklikud toetussüsteemid. Eriliselt tuleks rõhutada vajadustega kohandatud finantstoetusele juurdepääsu nii riiklikul kui ka kohalikul/piirkondlikul tasandil. Neid algatusi võiks tutvustada GECESi raames. |
| --- | --- |

5.3.1.

Liikmesriigid täidavad kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil keskset rolli sotsiaalmajanduse arendamist ja kasvu võimaldava poliitika ning toetuse pakkumisel. Piisav toetussüsteem on kehtestatud vähestes liikmesriikides, liikmesriike innustatakse seetõttu töötama sotsiaalse ettevõtluse algatuse kohaselt välja ja rakendama sotsiaalmajanduse riiklikud toetussüsteemid. Eriliselt tuleks rõhutada vajadustega kohandatud finantstoetusele juurdepääsu nii riiklikul kui ka kohalikul/piirkondlikul tasandil. Neid algatusi võiks tutvustada GECESi raames.

| 5.3.2. | Liikmesriigid võiksid tegutseda kaasinvestorina, et toetada eetiliste fondide, sotsiaalse innovatsiooni fondide ja sotsiaalsete riskikapitali fondide loomist. Peamine on pakkuda avaliku sektori tagatisskeeme või poliitika abil motiveerida pensionifondide, krediidiühistute jne kapitali. |
| --- | --- |

5.3.2.

Liikmesriigid võiksid tegutseda kaasinvestorina, et toetada eetiliste fondide, sotsiaalse innovatsiooni fondide ja sotsiaalsete riskikapitali fondide loomist. Peamine on pakkuda avaliku sektori tagatisskeeme või poliitika abil motiveerida pensionifondide, krediidiühistute jne kapitali.

| 5.3.3. | Liikmesriigid peaksid hindama võimalusi tagada rahastamine riigile kuuluvate tagatisfondide kaudu, et sotsiaalmajandusel oleks juurdepääs traditsioonilisele rahastamisele. |
| --- | --- |

5.3.3.

Liikmesriigid peaksid hindama võimalusi tagada rahastamine riigile kuuluvate tagatisfondide kaudu, et sotsiaalmajandusel oleks juurdepääs traditsioonilisele rahastamisele.

| 5.3.4. | Liikmesriigid võivad kaaluda sotsiaalsete investeeringute fondide kapitaliseerimist, vaadates läbi (üksikisikute ja ettevõtete) tulust tehtavate mahaarvamiste võimalusi ning muid maksusoodustusi nii hoiustajate kui ka investorite jaoks, et meelitada investeeringuid sotsiaalmajanduse ettevõtetesse. Kõnealuste maksusoodustuste ajend peaks olema sotsiaalsete ettevõtete loodav sotsiaalne väärtus. |
| --- | --- |

5.3.4.

Liikmesriigid võivad kaaluda sotsiaalsete investeeringute fondide kapitaliseerimist, vaadates läbi (üksikisikute ja ettevõtete) tulust tehtavate mahaarvamiste võimalusi ning muid maksusoodustusi nii hoiustajate kui ka investorite jaoks, et meelitada investeeringuid sotsiaalmajanduse ettevõtetesse. Kõnealuste maksusoodustuste ajend peaks olema sotsiaalsete ettevõtete loodav sotsiaalne väärtus.

| 5.3.5. | Komitee innustab liikmesriike töötama välja sobivad sotsiaalmajanduse eeskirjad mikrokrediidi kohta. Komisjon on sellele juba tähelepanu juhtinud (22). |
| --- | --- |

5.3.5.

Komitee innustab liikmesriike töötama välja sobivad sotsiaalmajanduse eeskirjad mikrokrediidi kohta. Komisjon on sellele juba tähelepanu juhtinud (22).

| 5.3.6. | Finantsvahendajad etendavad sotsiaalmajanduse arengus väga olulist osa. Liikmesriigid peaksid julgustama sotsiaalse rahastamise vahendajate esilekerkimist kas siis ühistu- või eetiliste pankadena või sotsiaalmajandusele suunatud eraldi tütarettevõttega kommertspankadena, mis pakuvad soodsa regulatiivse keskkonna loomise kaudu sotsiaalse rahastamise fonde ja instrumente. |
| --- | --- |

5.3.6.

Finantsvahendajad etendavad sotsiaalmajanduse arengus väga olulist osa. Liikmesriigid peaksid julgustama sotsiaalse rahastamise vahendajate esilekerkimist kas siis ühistu- või eetiliste pankadena või sotsiaalmajandusele suunatud eraldi tütarettevõttega kommertspankadena, mis pakuvad soodsa regulatiivse keskkonna loomise kaudu sotsiaalse rahastamise fonde ja instrumente.

| 5.3.7. | Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused täidavad keskset rolli kohaliku taristu pakkumisel ja algatuste rakendamisel. Lisaks tuleks neid innustada algatama paljude sidusrühmade koostööd kohaliku/piirkondliku arengu toetamiseks. Selleks pakub Euroopa Regionaalarengu Fond väga olulist tuge. |
| --- | --- |

5.3.7.

Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused täidavad keskset rolli kohaliku taristu pakkumisel ja algatuste rakendamisel. Lisaks tuleks neid innustada algatama paljude sidusrühmade koostööd kohaliku/piirkondliku arengu toetamiseks. Selleks pakub Euroopa Regionaalarengu Fond väga olulist tuge.

| 5.4. | Muud sidusrühmad |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Sotsiaalsed ettevõtted ise peavad näitama üles initsiatiivi selliste instrumentide arendamiseks nagu iseenda kapitaliseerimine, ühisrahastamine ja sotsiaalse rahastamise partnerluste loomine, kogudes ise vahendeid ja algatades partnerlusi. |
| --- | --- |

5.4.1.

Sotsiaalsed ettevõtted ise peavad näitama üles initsiatiivi selliste instrumentide arendamiseks nagu iseenda kapitaliseerimine, ühisrahastamine ja sotsiaalse rahastamise partnerluste loomine, kogudes ise vahendeid ja algatades partnerlusi.

| 5.4.2. | Sotsiaalsete ettevõtete jaoks on samuti oluline kaaluda suuremat koostööd väliste partneritega, nt erasektori kommertspankade ja erinevate vahendajatega. See ei pruugi sobida kõikides olukordades, kuid võib olla väärtuslik mõnel arenguetapil. Keskse tähtsusega on õiges olukorras suurendada finantskogukonna seas huvi sotsiaalsete ettevõtete vastu ja teadmisi nende kohta. |
| --- | --- |

5.4.2.

Sotsiaalsete ettevõtete jaoks on samuti oluline kaaluda suuremat koostööd väliste partneritega, nt erasektori kommertspankade ja erinevate vahendajatega. See ei pruugi sobida kõikides olukordades, kuid võib olla väärtuslik mõnel arenguetapil. Keskse tähtsusega on õiges olukorras suurendada finantskogukonna seas huvi sotsiaalsete ettevõtete vastu ja teadmisi nende kohta.

Brüssel, 16. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Põhjendus 17 ja artikli 9 lõige 2.

1

(2)  http://ec.europa.eu/finance/bank/regcapital/legislation-in-force/index_en.htm

2

(3)  ELT C 24, 28.1.2012, lk 1, ELT C 229, 31.7.2012, lk 44, ELT C 229, 31.7.2012, lk 55, ELT C 458, 19.12.2014, lk 14.

3

(4)  COM(2011) 682 final.

4

(5)  http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/product/8409011e.pdf

5

(6)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7523

6

(7)  http://www.oecd.org/cfe/leed/130228_Job%20Creation%20throught%20the%20Social%20Economy%20and%20Social%20Entrepreneurship_RC_FINALBIS.pdf

7

(8)  http://socialeconomyrome.it/files/Rome%20strategy_EN.pdf

8

(9)  ELT C 458, 19.12.2014, lk 14.

9

(10)  Vt allmärkus 5.

10

(11)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/documents/publication/wcms_108416.pdf

11

(12)  Euroopa Komisjoni uuring: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=2149,

12

OECD poliitikadokument: http://www.oecd.org/cfe/leed/Social%20entrepreneurship%20policy%20brief%20EN_FINAL.pdf

(13)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1044

13

(14)  Näiteks Itaalia seadus nr 127/71.

14

(15)  Itaalia seadus nr 59/92.

15

(16)  http://www.reliess.org/centredoc/upload/FinanceQc_va.pdf

16

(17)  ELT C 170, 5.6.2014, lk 18.

17

(18)  http://capfinance.ca

18

(19)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1084

19

(20)  http://www.oecd.org/cfe/leed/SIBsExpertSeminar-SummaryReport-FINAL.pdf

20

(21)  http://5emesconf.exordo.com/files/papers/101/final_draft/Godina-Maier-Barbetta_-_Paradoxes_and_Potentials_of_Social_Impact_Bonds_-_16_06_2015.pdf

21

(22)  KOM(2007) 708 (lõplik).

22

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/161 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/161

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Digiteerimise mõju teenindussektorile ja tööhõivele seoses tööstuse muutustega”

(ettevalmistav arvamus)

(2016/C 013/24)

| Raportöör: | Wolfgang GREIF |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Hannes LEO |

Raportöör:

Wolfgang GREIF

Kaasraportöör:

Hannes LEO

29. juuni 2015. aasta kirjas palus Luksemburgi töö-, tööhõive- ning sotsiaal- ja solidaarse majanduse minister Nicolas Schmit tulevase eesistujariigi nimel vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistav arvamus järgmises küsimuses:

„Digiteerimise mõju teenindussektorile ja tööhõivele seoses tööstuse muutustega”

(ettevalmistav arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööstuse muutuste nõuandekomisjon võttis ettevalmistava arvamuse vastu 15. juulil 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16.–17. septembril 2015 (16. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 139, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 8.

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Digiteerimine muudab ühiskonna ja majanduse kõiki valdkondi ning seega on loogiline, et see mõjutab ka tööd ja tööhõivet. Digitehnoloogia võib suurendada jõukust enneolematule tasemele ning tõsta töö kvaliteeti ja hoogustada tööhõivet Euroopas. Ent need võimalused on seotud riskidega, mida võib näha kõigis majandussektorites, sealhulgas ka erateenuste sektoris (1). |
| --- | --- |

1.1.

Digiteerimine muudab ühiskonna ja majanduse kõiki valdkondi ning seega on loogiline, et see mõjutab ka tööd ja tööhõivet. Digitehnoloogia võib suurendada jõukust enneolematule tasemele ning tõsta töö kvaliteeti ja hoogustada tööhõivet Euroopas. Ent need võimalused on seotud riskidega, mida võib näha kõigis majandussektorites, sealhulgas ka erateenuste sektoris (1).

1

| 1.2. | Ühest küljest võimaldavad digiteerimise pakutavad uuenduslikud teenused ja ärimudelid suurendada teenuste tootlikkust määral, mis varem oli kujuteldamatu, ning avardada tarbijate valikuvõimalusi (2). Teisalt on neil märkimisväärne mõju tööturule ja töökorraldusele, nt sissetulekute ebavõrdsuse suurenemisele ja sotsiaalkindlustussüsteemile juurdepääsu piiramisele, mis võib teatavate töötajarühmade jaoks osutuda negatiivseks, kui sellega nõuetekohaselt ei tegeleta. |
| --- | --- |

1.2.

Ühest küljest võimaldavad digiteerimise pakutavad uuenduslikud teenused ja ärimudelid suurendada teenuste tootlikkust määral, mis varem oli kujuteldamatu, ning avardada tarbijate valikuvõimalusi (2). Teisalt on neil märkimisväärne mõju tööturule ja töökorraldusele, nt sissetulekute ebavõrdsuse suurenemisele ja sotsiaalkindlustussüsteemile juurdepääsu piiramisele, mis võib teatavate töötajarühmade jaoks osutuda negatiivseks, kui sellega nõuetekohaselt ei tegeleta.

2

| 1.3. | Teenuste digiteerimise mõju tööhõivele väärib seega poliitilist tähelepanu ja juhtimist. Ennetava poliitikakujundamisega ELi ja riiklikul tasandil võib ja peabki tagama digiteerimise ilmse potentsiaali ärakasutamise, vältides samal ajal selle puudusi. Oma digitaalarengu tegevuskava ja digitaalse ühtse turu algatusega on ELil digitaalse poliitika valdkonnas aktiivne roll. Siiski on enamik digiteerimise mõjudest tööhõivele jäänud tähelepanuta ja seega praktiliselt puuduvad neile suunatud meetmed. |
| --- | --- |

1.3.

Teenuste digiteerimise mõju tööhõivele väärib seega poliitilist tähelepanu ja juhtimist. Ennetava poliitikakujundamisega ELi ja riiklikul tasandil võib ja peabki tagama digiteerimise ilmse potentsiaali ärakasutamise, vältides samal ajal selle puudusi. Oma digitaalarengu tegevuskava ja digitaalse ühtse turu algatusega on ELil digitaalse poliitika valdkonnas aktiivne roll. Siiski on enamik digiteerimise mõjudest tööhõivele jäänud tähelepanuta ja seega praktiliselt puuduvad neile suunatud meetmed.

| 1.4. | Digiteerimine on vaieldamatult üks meie aja kõige dünaamilisemaid arenguid, milles võimalused ja ohud on tihedalt ühte põimunud. Edasised arengud on tõenäoliselt keerukad – traditsiooniliste ettevõtjate ja sektorite kõrvale ilmuvad idufirmad, väikeettevõtjad ja paindlikud töömeetodid. Seni ei ole selliste arengute mõju tööhõivele veel täiesti selge ega täpselt prognoositav. Seepärast kasvab hirm, et tööhõive määrad võivad väheneda, samal ajal kui ELi tööturul püsib oskuste nõudlusele mittevastavus. Selles olukorras on määrav tähtsus konstruktiivsel koostööl ja teadlikkuse suurendamisel peamiste osalejate, st valitsuste ja sotsiaalpartnerite seas. Sotsiaalmajanduslike struktuuride mitmekesisus ja majandusarengu erinevused ELis võivad nõuda spetsiifilisi analüüse ja lähenemisviise, et hallata digitaliseerimise mõju tööturgudele ja tööhõivele. |
| --- | --- |

1.4.

Digiteerimine on vaieldamatult üks meie aja kõige dünaamilisemaid arenguid, milles võimalused ja ohud on tihedalt ühte põimunud. Edasised arengud on tõenäoliselt keerukad – traditsiooniliste ettevõtjate ja sektorite kõrvale ilmuvad idufirmad, väikeettevõtjad ja paindlikud töömeetodid. Seni ei ole selliste arengute mõju tööhõivele veel täiesti selge ega täpselt prognoositav. Seepärast kasvab hirm, et tööhõive määrad võivad väheneda, samal ajal kui ELi tööturul püsib oskuste nõudlusele mittevastavus. Selles olukorras on määrav tähtsus konstruktiivsel koostööl ja teadlikkuse suurendamisel peamiste osalejate, st valitsuste ja sotsiaalpartnerite seas. Sotsiaalmajanduslike struktuuride mitmekesisus ja majandusarengu erinevused ELis võivad nõuda spetsiifilisi analüüse ja lähenemisviise, et hallata digitaliseerimise mõju tööturgudele ja tööhõivele.

| 1.5. | Komitee tõstab esile teenindussektori tööhõive valdkonna selged väljakutsed, mis tulenevad digiteerimisest, ja esitab nende poliitiliseks käsitlemiseks järgmised soovitused. |
| --- | --- |

1.5.

Komitee tõstab esile teenindussektori tööhõive valdkonna selged väljakutsed, mis tulenevad digiteerimisest, ja esitab nende poliitiliseks käsitlemiseks järgmised soovitused.

| 1.5.1. | Selleks, et tagada ELi tööjõule digitaalajastul vajalikud oskused, tuleb edendada avaliku ja erasektori investeeringuid kutseharidusse ning kaaluda, kas on tarvis Euroopa tasandi meetmeid, et üldistada liikmesriikide häid kogemusi õppepuhkuse valdkonnas kogu Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

1.5.1.

Selleks, et tagada ELi tööjõule digitaalajastul vajalikud oskused, tuleb edendada avaliku ja erasektori investeeringuid kutseharidusse ning kaaluda, kas on tarvis Euroopa tasandi meetmeid, et üldistada liikmesriikide häid kogemusi õppepuhkuse valdkonnas kogu Euroopa Liidus.

| 1.5.2. | Laiaulatusliku dialoogi käigus tuleks täpsemalt kaaluda, kas üldse ja millisel määral vajab töötajate eraelu kõikjal kättesaadava digitaalse mobiilside ajastul täiendavat kaitset ning millised oleksid asjaomasel juhul mõistlikud riigi ja Euroopa tasandi meetmed pideva valmisoleku ja kättesaadavuse piiramiseks. Samuti tuleb kaaluda ka arukate meetmete võtmist, et selles osas parandada kasvava hulga füüsilisest isikust ettevõtjate positsiooni. |
| --- | --- |

1.5.2.

Laiaulatusliku dialoogi käigus tuleks täpsemalt kaaluda, kas üldse ja millisel määral vajab töötajate eraelu kõikjal kättesaadava digitaalse mobiilside ajastul täiendavat kaitset ning millised oleksid asjaomasel juhul mõistlikud riigi ja Euroopa tasandi meetmed pideva valmisoleku ja kättesaadavuse piiramiseks. Samuti tuleb kaaluda ka arukate meetmete võtmist, et selles osas parandada kasvava hulga füüsilisest isikust ettevõtjate positsiooni.

| 1.5.3. | Teenustemajanduses on vaja paremat statistikat ja uuringuid (maailma ja Euroopa tasandil), et koostada põhjalikumaid prognoose tööturu arengu kohta ning töö, tööhõive ja sissetulekute polariseerumise kohta. Seega tuleks programmi „Horisont 2020” raames eraldada piisavalt rahalisi vahendeid uuringuteks teenustemajanduse tööhõive valdkonnas. Lisaks sellele on tungivalt vaja üksikasjalikku ja sageli ajakohastatavat statistikat, mis näitaks tööhõive mittestandardsete vormide levikut ja kasvu, sealhulgas andmeid niisugustest tavadest nagu rahvahange. |
| --- | --- |

1.5.3.

Teenustemajanduses on vaja paremat statistikat ja uuringuid (maailma ja Euroopa tasandil), et koostada põhjalikumaid prognoose tööturu arengu kohta ning töö, tööhõive ja sissetulekute polariseerumise kohta. Seega tuleks programmi „Horisont 2020” raames eraldada piisavalt rahalisi vahendeid uuringuteks teenustemajanduse tööhõive valdkonnas. Lisaks sellele on tungivalt vaja üksikasjalikku ja sageli ajakohastatavat statistikat, mis näitaks tööhõive mittestandardsete vormide levikut ja kasvu, sealhulgas andmeid niisugustest tavadest nagu rahvahange.

| 1.5.4. | Selleks et võidelda sissetulekute ebavõrdsuse suurenemise vastu, mis on osaliselt tingitud digiteerimisest, tuleks kollektiivläbirääkimisi edendada kõigil tasanditel, eelkõige neis sektorites ja ettevõtetes, mida digiteerimine puudutab. Nii saab tagada, et digiteeritud töökorralduse uued vormid parandavad, mitte ei halvenda töökoha kvaliteeti. |
| --- | --- |

1.5.4.

Selleks et võidelda sissetulekute ebavõrdsuse suurenemise vastu, mis on osaliselt tingitud digiteerimisest, tuleks kollektiivläbirääkimisi edendada kõigil tasanditel, eelkõige neis sektorites ja ettevõtetes, mida digiteerimine puudutab. Nii saab tagada, et digiteeritud töökorralduse uued vormid parandavad, mitte ei halvenda töökoha kvaliteeti.

| 1.5.5. | On vaja kindlaid sätteid töötajate isikuandmete kaitse kohta, et tagada tööalast privaatsust käsitlevad kehtestatud standardid. Euroopa andmekaitsealased õigusaktid peaksid seadma kõrged miinimumstandardid ega tohiks takistada liikmesriike neid veelgi täiendamast. Praegu läbiräägitav ELi andmekaitsemäärus peaks seega sisaldama nn avavat klauslit, mis võimaldab liikmesriikidel ELi miinimumstandarditest kaugemale minna. |
| --- | --- |

1.5.5.

On vaja kindlaid sätteid töötajate isikuandmete kaitse kohta, et tagada tööalast privaatsust käsitlevad kehtestatud standardid. Euroopa andmekaitsealased õigusaktid peaksid seadma kõrged miinimumstandardid ega tohiks takistada liikmesriike neid veelgi täiendamast. Praegu läbiräägitav ELi andmekaitsemäärus peaks seega sisaldama nn avavat klauslit, mis võimaldab liikmesriikidel ELi miinimumstandarditest kaugemale minna.

| 1.5.6. | EL ja liikmesriigid peaksid dialoogis sotsiaalpartneritega kaaluma strateegiad sotsiaalsete ja tööõiguse kaitse normide kohaldamisala kohandamiseks selliselt, et need peegeldaksid digiteeritud töömaailma tingimusi. |
| --- | --- |

1.5.6.

EL ja liikmesriigid peaksid dialoogis sotsiaalpartneritega kaaluma strateegiad sotsiaalsete ja tööõiguse kaitse normide kohaldamisala kohandamiseks selliselt, et need peegeldaksid digiteeritud töömaailma tingimusi.

| 1.5.7. | Uus tööstustsükkel tööstus 4.0 ja digiteerimine avaldavad mõju kogu ühiskonnale. Tarvis on konstruktiivset dialoogi sotsiaalpartnerite, liikmesriikide ja ELi vahel, et arutada selle tagajärgi tööturu jaoks ning võimalikke ja vajalikke kohandusi sotsiaal- ja tööõiguse valdkonnas. Viimasel ajal on käivitatud paljulubavaid valitsuste ja sotsiaalpartnerite algatusi nt Saksamaal, Madalmaades ja Austrias. Kõigil juhtudel tuleb arvesse võtta riigi arengusuundade iseloomulike jooni ja võimalusi. Parimaid tavasid tuleks levitada. |
| --- | --- |

1.5.7.

Uus tööstustsükkel tööstus 4.0 ja digiteerimine avaldavad mõju kogu ühiskonnale. Tarvis on konstruktiivset dialoogi sotsiaalpartnerite, liikmesriikide ja ELi vahel, et arutada selle tagajärgi tööturu jaoks ning võimalikke ja vajalikke kohandusi sotsiaal- ja tööõiguse valdkonnas. Viimasel ajal on käivitatud paljulubavaid valitsuste ja sotsiaalpartnerite algatusi nt Saksamaal, Madalmaades ja Austrias. Kõigil juhtudel tuleb arvesse võtta riigi arengusuundade iseloomulike jooni ja võimalusi. Parimaid tavasid tuleks levitada.

| 1.5.8. | EL, liikmesriikide valitsused ja sotsiaalpartnerid peaksid algatama arutelud, et määrata kindlaks poliitilised meetmed ja õigusnormid, millega tagada mõistlikul tasemel kohustuslik sotsiaalkaitse kõigile töötajatele – sealhulgas mittestandardses töösuhtes töötajatele. |
| --- | --- |

1.5.8.

EL, liikmesriikide valitsused ja sotsiaalpartnerid peaksid algatama arutelud, et määrata kindlaks poliitilised meetmed ja õigusnormid, millega tagada mõistlikul tasemel kohustuslik sotsiaalkaitse kõigile töötajatele – sealhulgas mittestandardses töösuhtes töötajatele.

| 1.5.9. | Makromajanduslikud raamitingimused on liikmesriigiti väga erinevad. Makromajanduslikud raamitingimused on liikmesriigiti väga erinevad. Selleks et vähenevast tööjõunõudlusest hoolimata toetada tööhõivet, tuleb dialoogis kõigi sidusrühmadega tuvastada võimalikud probleemid ja töötada vastavalt konkreetsete liikmesriikide vajadustele välja sobivad lahendusstrateegiad (muu hulgas näiteks avaliku sektorite investeeringute, töökohti loova innovatsioonitegevuse, töö jagamise ja tööaja lühendamise valdkonnas). |
| --- | --- |

1.5.9.

Makromajanduslikud raamitingimused on liikmesriigiti väga erinevad. Makromajanduslikud raamitingimused on liikmesriigiti väga erinevad. Selleks et vähenevast tööjõunõudlusest hoolimata toetada tööhõivet, tuleb dialoogis kõigi sidusrühmadega tuvastada võimalikud probleemid ja töötada vastavalt konkreetsete liikmesriikide vajadustele välja sobivad lahendusstrateegiad (muu hulgas näiteks avaliku sektorite investeeringute, töökohti loova innovatsioonitegevuse, töö jagamise ja tööaja lühendamise valdkonnas).

| 1.5.10. | Maksusüsteemide reformid tuleb hoolikalt läbi mõelda, et tagada kõigi sissetulekute ühesugune maksustamine, olgu need saadud tavapärast töökorraldust rakendavates sektorites või ühistarbimises. Et tagada ka tulevikus sotsiaalsüsteemide jätkusuutlikkus ja vähendada töö maksustamist, võiks kaaluda ka ühe osa „digiteerimise dividendide” kasutamist sellel eesmärgil. |
| --- | --- |

1.5.10.

Maksusüsteemide reformid tuleb hoolikalt läbi mõelda, et tagada kõigi sissetulekute ühesugune maksustamine, olgu need saadud tavapärast töökorraldust rakendavates sektorites või ühistarbimises. Et tagada ka tulevikus sotsiaalsüsteemide jätkusuutlikkus ja vähendada töö maksustamist, võiks kaaluda ka ühe osa „digiteerimise dividendide” kasutamist sellel eesmärgil.

2.   Sissejuhatus: teenuste struktuuri muutumine

Sissejuhatus: teenuste struktuuri muutumine

| 2.1. | Viimastel aastatel on digitaaltehnoloogia arengus toimunud suured läbimurded. Digitaaltehnoloogia uus ja äärmiselt võimas potentsiaal võimaldab aina rohkemate ülesannete ja tegevuste automatiseerimist (nt isesõitev auto, asjade internet, tööstus 4.0). Lisaks toob digitaaltehnoloogia kaasa otsingu- ja tehingukulude järsu vähenemise ning teeb seega võimalikuks teenuste valdkonna täiesti uute ja väga laiendamiskõlblike ärimudelite arengu teenuste valdkonnas (nt internetiturud ja -platvormid, sealhulgas nn ühistarbimine, Uber, Airbnb). See soodustab ärimudelite ja -protsesside digiteerimist paljudes majandussektorites. Mõnda neist mudelitest on juba käsitletud komitee varasemates arvamustes (3). |
| --- | --- |

2.1.

Viimastel aastatel on digitaaltehnoloogia arengus toimunud suured läbimurded. Digitaaltehnoloogia uus ja äärmiselt võimas potentsiaal võimaldab aina rohkemate ülesannete ja tegevuste automatiseerimist (nt isesõitev auto, asjade internet, tööstus 4.0). Lisaks toob digitaaltehnoloogia kaasa otsingu- ja tehingukulude järsu vähenemise ning teeb seega võimalikuks teenuste valdkonna täiesti uute ja väga laiendamiskõlblike ärimudelite arengu teenuste valdkonnas (nt internetiturud ja -platvormid, sealhulgas nn ühistarbimine, Uber, Airbnb). See soodustab ärimudelite ja -protsesside digiteerimist paljudes majandussektorites. Mõnda neist mudelitest on juba käsitletud komitee varasemates arvamustes (3).

3

| 2.2. | Digiteerimine toob kaasa suure muutuste ja restruktureerimisprotsessi peaaegu kõigis teenindussektorites (4), mida alles väga hiljuti peeti tehnoloogilise ratsionaliseerimise suhtes immuunseks. Pikka aega nähti teenindussektoris majanduse muude osade (nt põllumajandus, kaevandamine, tootmine ja ehitus), kodumajapidamiste ja tarbijate toetajat ning uue tehnoloogia enamasti passiivset kasutajat. Interneti tulek koos telekommunikatsiooniteenuste liberaliseerimisega on teenuste rolli aga oluliselt muutnud. |
| --- | --- |

2.2.

Digiteerimine toob kaasa suure muutuste ja restruktureerimisprotsessi peaaegu kõigis teenindussektorites (4), mida alles väga hiljuti peeti tehnoloogilise ratsionaliseerimise suhtes immuunseks. Pikka aega nähti teenindussektoris majanduse muude osade (nt põllumajandus, kaevandamine, tootmine ja ehitus), kodumajapidamiste ja tarbijate toetajat ning uue tehnoloogia enamasti passiivset kasutajat. Interneti tulek koos telekommunikatsiooniteenuste liberaliseerimisega on teenuste rolli aga oluliselt muutnud.

4

| 2.3. | Nende suundumuste mõju asjaomaste sektorite tööhõivele on kujunenud välja aeglaselt viimaste aastakümnete vältel, kuid on praegu hoogustumas. Digiteerimise mõju teenindussektori tööhõivele võib osalt juba näha. See on järgmine:






  — | teenindussektori töötajate oskustele esitatakse uusi nõudmisi; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Nende suundumuste mõju asjaomaste sektorite tööhõivele on kujunenud välja aeglaselt viimaste aastakümnete vältel, kuid on praegu hoogustumas. Digiteerimise mõju teenindussektori tööhõivele võib osalt juba näha. See on järgmine:

—

teenindussektori töötajate oskustele esitatakse uusi nõudmisi;

| — | tehakse töökohti vähendavaid investeeringuid, sest tehnoloogia muutub odavamaks ja suudab võtta enda kanda üha rohkem ülesandeid, mida varem täitsid inimesed. Makrotasandil on see traditsioonilistes sektorites kaasa toonud väiksema nõudluse tööjõu järele, mistõttu töö osakaal SKPs on väiksem (5); |
| --- | --- |

—

tehakse töökohti vähendavaid investeeringuid, sest tehnoloogia muutub odavamaks ja suudab võtta enda kanda üha rohkem ülesandeid, mida varem täitsid inimesed. Makrotasandil on see traditsioonilistes sektorites kaasa toonud väiksema nõudluse tööjõu järele, mistõttu töö osakaal SKPs on väiksem (5);

5

| — | väiksem ja lähitulevikus eeldatavasti veelgi vähenev nõudlus keskmise ja kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu järele. Eri hinnangute kohaselt on oht, et järgmise 20 aasta jooksul võib digitaaltehnoloogia asendada ligikaudu 50 % praegustest töökohtadest (6). Kogemused näitavad siiski, et sellistesse prognoosidesse tuleks suhtuda ettevaatlikult. |
| --- | --- |

—

väiksem ja lähitulevikus eeldatavasti veelgi vähenev nõudlus keskmise ja kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu järele. Eri hinnangute kohaselt on oht, et järgmise 20 aasta jooksul võib digitaaltehnoloogia asendada ligikaudu 50 % praegustest töökohtadest (6). Kogemused näitavad siiski, et sellistesse prognoosidesse tuleks suhtuda ettevaatlikult.

6

| 2.4. | Digiteerimine tõotab praegu suurendada tootlikkuse enneolematule tasemele, millega kaasneksid nn digiteerimise dividendid. Samas on medali teine külg see, et oluliselt väheneks nõudlus tööjõu, eelkõige keskmise kvalifikatsiooniga töötajate järele. See käib käsikäes kasvava tööpuudusega, keskklassi kahanemise ja sissetulekute ebavõrdsuse jätkuva suurenemisega (7). |
| --- | --- |

2.4.

Digiteerimine tõotab praegu suurendada tootlikkuse enneolematule tasemele, millega kaasneksid nn digiteerimise dividendid. Samas on medali teine külg see, et oluliselt väheneks nõudlus tööjõu, eelkõige keskmise kvalifikatsiooniga töötajate järele. See käib käsikäes kasvava tööpuudusega, keskklassi kahanemise ja sissetulekute ebavõrdsuse jätkuva suurenemisega (7).

7

| 2.5. | Praegu domineerivad digitaalmajanduses Ameerika Ühendriikide ettevõtted, samas kui Euroopa on digitaaltehnoloogia arendamises suuresti tagaplaanile sattunud. Samuti tundub, et Euroopa on halvasti ette valmistatud digiteerimisest tulenevateks põhjalikeks muutusteks, mis mõjutavad meie majandust ja ühiskonda (st juba nimetatud suur tootlikkuse kasv ning oht tekitada tasakaalustamatust, mis võib teatud kategooria töötajate hulgas põhjustada suure tööpuuduse ja ühiskonna veelgi suurema polariseerumise), mis on murettekitav. |
| --- | --- |

2.5.

Praegu domineerivad digitaalmajanduses Ameerika Ühendriikide ettevõtted, samas kui Euroopa on digitaaltehnoloogia arendamises suuresti tagaplaanile sattunud. Samuti tundub, et Euroopa on halvasti ette valmistatud digiteerimisest tulenevateks põhjalikeks muutusteks, mis mõjutavad meie majandust ja ühiskonda (st juba nimetatud suur tootlikkuse kasv ning oht tekitada tasakaalustamatust, mis võib teatud kategooria töötajate hulgas põhjustada suure tööpuuduse ja ühiskonna veelgi suurema polariseerumise), mis on murettekitav.

| 2.6. | Kuigi tehnoloogiast tingitud muutuste tulemust on nii suures mastaabis võimatu prognoosida, on ilmselgelt vajalik kutsuda ELi üles neid arengusuundi aktiivselt kujundama ning tegelema tööhõivele ja ühiskonnale avalduva mõjuga – eriti kuna tegelikkuses ollakse niisugusest aktiivsest rollist praegu väga kaugel (8). Käesoleva arvamusega püütakse olukorda parandada, arutades digiteerimise mõju teenindussektori tööhõivele ja esitades asjakohaseid poliitikasoovitusi. |
| --- | --- |

2.6.

Kuigi tehnoloogiast tingitud muutuste tulemust on nii suures mastaabis võimatu prognoosida, on ilmselgelt vajalik kutsuda ELi üles neid arengusuundi aktiivselt kujundama ning tegelema tööhõivele ja ühiskonnale avalduva mõjuga – eriti kuna tegelikkuses ollakse niisugusest aktiivsest rollist praegu väga kaugel (8). Käesoleva arvamusega püütakse olukorda parandada, arutades digiteerimise mõju teenindussektori tööhõivele ja esitades asjakohaseid poliitikasoovitusi.

8

3.   Vajaminevate oskuste ümberkujundamine

Vajaminevate oskuste ümberkujundamine

| 3.1. | Digiteerimise loogilise tagajärjena võetakse digitaaltehnoloogia kasutusele aina rohkemates teenustemajanduse töökohtades. Näiteks teatab peaaegu 60 % pangandussektori töötajatest, et viimase kolme aasta jooksul on nende töökohtades võetud kasutusele uusi tehnoloogiaid (9). Niisuguste tehnoloogiatega toimetulekuks on töötajatel vaja konkreetseid pädevusi, st digitaaloskusi. Selleks tuleb kutsehariduse ja -koolituse õppekavad vastavalt ajakohastada ja rakendada seonduvaid koolitusmeetmeid. |
| --- | --- |

3.1.

Digiteerimise loogilise tagajärjena võetakse digitaaltehnoloogia kasutusele aina rohkemates teenustemajanduse töökohtades. Näiteks teatab peaaegu 60 % pangandussektori töötajatest, et viimase kolme aasta jooksul on nende töökohtades võetud kasutusele uusi tehnoloogiaid (9). Niisuguste tehnoloogiatega toimetulekuks on töötajatel vaja konkreetseid pädevusi, st digitaaloskusi. Selleks tuleb kutsehariduse ja -koolituse õppekavad vastavalt ajakohastada ja rakendada seonduvaid koolitusmeetmeid.

9

| 3.2. | Komisjoni ametlikud andmed osutavad aga suurtele kitsaskohtadele oskuste omandamisel, hinnates piisavate digitaaloskusteta ELi töötajate osakaalu 47 % – kuigi riikide vahel täheldatakse erinevusi (10). Lisaks töökohtade loomise võimaluste kasutamata jätmisele võib probleemi lahendamata jäämise korral selline oskuste nõudlusele mittevastavus takistada digitaalmajanduse arengut ja kahjustada seega ELi konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

3.2.

Komisjoni ametlikud andmed osutavad aga suurtele kitsaskohtadele oskuste omandamisel, hinnates piisavate digitaaloskusteta ELi töötajate osakaalu 47 % – kuigi riikide vahel täheldatakse erinevusi (10). Lisaks töökohtade loomise võimaluste kasutamata jätmisele võib probleemi lahendamata jäämise korral selline oskuste nõudlusele mittevastavus takistada digitaalmajanduse arengut ja kahjustada seega ELi konkurentsivõimet.

10

| 3.3. | Oskuste nõudlusele mittevastavuse probleemi käsitlemiseks õppekavades on tarvis usaldusväärseid teadmisi selle kohta, milliseid oskusi vajatakse ja kus on oskused puudlikud. EL tegutseb selles valdkonnas juba aktiivselt, eeskätt niisuguste ametite kaudu nagu Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop). Sotsiaalpartneritele oskuste kohta niisuguse teabe kogumisel juhtrolli andmine, näiteks valdkondlike oskuste nõukogude kujul, on juba praegu osutunud edukaks. Sel taustal on kahetsusväärne, et komisjon kaalub nende rolli nõrgendamist, asendades sotsiaalpartnerite oskuste nõukogud mitme sidusrühma oskuste ühendustega. Kuna aga oskuste nõudlusele mittevastavuse probleem püsib oskuste kohta olemasolevast teabest hoolimata, näib põhiprobleem seisnevat strateegilise rakendamise ja investeerimisvalmiduse puudumises. |
| --- | --- |

3.3.

Oskuste nõudlusele mittevastavuse probleemi käsitlemiseks õppekavades on tarvis usaldusväärseid teadmisi selle kohta, milliseid oskusi vajatakse ja kus on oskused puudlikud. EL tegutseb selles valdkonnas juba aktiivselt, eeskätt niisuguste ametite kaudu nagu Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop). Sotsiaalpartneritele oskuste kohta niisuguse teabe kogumisel juhtrolli andmine, näiteks valdkondlike oskuste nõukogude kujul, on juba praegu osutunud edukaks. Sel taustal on kahetsusväärne, et komisjon kaalub nende rolli nõrgendamist, asendades sotsiaalpartnerite oskuste nõukogud mitme sidusrühma oskuste ühendustega. Kuna aga oskuste nõudlusele mittevastavuse probleem püsib oskuste kohta olemasolevast teabest hoolimata, näib põhiprobleem seisnevat strateegilise rakendamise ja investeerimisvalmiduse puudumises.

| 3.4. | Kutsehariduse ja -koolituse valdkonda tehtavate avaliku ja erasektori investeeringute edendamine on kõige võti. Mõnes liikmesriigis tagatakse minimaalsed õigused palgalisele õppepuhkusele. Tuleks kaaluda, kas see on töötajate ja tööandjate jaoks kasulik vahend oskuste kohandamiseks vajadustele ning kas selliste kogemuste üldistamiseks kogu Euroopa Liidus on tarvis Euroopa tasandi meetmeid. |
| --- | --- |

3.4.

Kutsehariduse ja -koolituse valdkonda tehtavate avaliku ja erasektori investeeringute edendamine on kõige võti. Mõnes liikmesriigis tagatakse minimaalsed õigused palgalisele õppepuhkusele. Tuleks kaaluda, kas see on töötajate ja tööandjate jaoks kasulik vahend oskuste kohandamiseks vajadustele ning kas selliste kogemuste üldistamiseks kogu Euroopa Liidus on tarvis Euroopa tasandi meetmeid.

4.   Töökorralduse ja sissetuleku polariseerumine

Töökorralduse ja sissetuleku polariseerumine

| 4.1. | Muutuvad vajadused oskuste järele on tihedalt seotud töökorralduse ümberkujundamisega, st muutuvad töötajate täidetavad tööülesanded ja nende täitmise viis. Selles valdkonnas toob digiteerimine praegu kaasa teenindussektori tööhõive järkjärgulise polariseerumise iseseisvalt töötamise võimaluse ja töötasude osas, mis tähendab, et teenindussektori töökohad asuvad palga ja võimaldatava iseseisvuse jaotumise poolest suurema tõenäosusega kas skaala kõrgemas või madalamas osas, kusjuures kahe äärmuse vahele jäävate töökohtade hulk jääb aina väiksemaks. Samal ajal on märgata ka uusi suundumusi, mis tulenevad tööturu spontaansest kohandumisest. |
| --- | --- |

4.1.

Muutuvad vajadused oskuste järele on tihedalt seotud töökorralduse ümberkujundamisega, st muutuvad töötajate täidetavad tööülesanded ja nende täitmise viis. Selles valdkonnas toob digiteerimine praegu kaasa teenindussektori tööhõive järkjärgulise polariseerumise iseseisvalt töötamise võimaluse ja töötasude osas, mis tähendab, et teenindussektori töökohad asuvad palga ja võimaldatava iseseisvuse jaotumise poolest suurema tõenäosusega kas skaala kõrgemas või madalamas osas, kusjuures kahe äärmuse vahele jäävate töökohtade hulk jääb aina väiksemaks. Samal ajal on märgata ka uusi suundumusi, mis tulenevad tööturu spontaansest kohandumisest.

| 4.2. | Digiteeritud teenustemajandus tekitab nõudluse sellise tööjõu järele, kes täidab teadmistepõhiseid ülesandeid, eeskätt kutse- ja tehniliste teenustega seotud töökohtadel, näiteks IT-võrkude haldamisel. Niisuguste spetsialistide ülesandeid saab tavaliselt mobiilseid digiseadmeid kasutades täita kaugelt ja mis tahes ajal. |
| --- | --- |

4.2.

Digiteeritud teenustemajandus tekitab nõudluse sellise tööjõu järele, kes täidab teadmistepõhiseid ülesandeid, eeskätt kutse- ja tehniliste teenustega seotud töökohtadel, näiteks IT-võrkude haldamisel. Niisuguste spetsialistide ülesandeid saab tavaliselt mobiilseid digiseadmeid kasutades täita kaugelt ja mis tahes ajal.

| 4.3. | Selline paindlik töökorraldus pakub tavaliselt töötajatele suurt iseseisva töötamise võimalust ning võib parandada töökoha kvaliteeti, suurendada ning hõlbustada töö- ja pereelu ühitamist. Siiski tekitavad niisugused paindlikud töövormid ka ohte, kui töötajaid kohustatakse või nad ise tunnevad end kohustatuna kogu aeg töö jaoks kättesaadavad olema. Niisugune nn piirideta töö võib põhjustada stressi või läbipõlemist. |
| --- | --- |

4.3.

Selline paindlik töökorraldus pakub tavaliselt töötajatele suurt iseseisva töötamise võimalust ning võib parandada töökoha kvaliteeti, suurendada ning hõlbustada töö- ja pereelu ühitamist. Siiski tekitavad niisugused paindlikud töövormid ka ohte, kui töötajaid kohustatakse või nad ise tunnevad end kohustatuna kogu aeg töö jaoks kättesaadavad olema. Niisugune nn piirideta töö võib põhjustada stressi või läbipõlemist.

| 4.4. | Laiaulatusliku dialoogi käigus tuleks täpsemalt kaaluda, kas üldse ja millisel määral vajab töötajate eraelu kõikjal kättesaadava digitaalse mobiilside ajastul täiendavat kaitset ning millised oleksid asjaomasel juhul mõistlikud riigi ja Euroopa tasandi meetmed pideva valmisoleku ja kättesaadavuse piiramiseks. Samuti tuleb kaaluda ka arukate meetmete võtmist, et selles osas parandada kasvava hulga füüsilisest isikust ettevõtjate positsiooni. |
| --- | --- |

4.4.

Laiaulatusliku dialoogi käigus tuleks täpsemalt kaaluda, kas üldse ja millisel määral vajab töötajate eraelu kõikjal kättesaadava digitaalse mobiilside ajastul täiendavat kaitset ning millised oleksid asjaomasel juhul mõistlikud riigi ja Euroopa tasandi meetmed pideva valmisoleku ja kättesaadavuse piiramiseks. Samuti tuleb kaaluda ka arukate meetmete võtmist, et selles osas parandada kasvava hulga füüsilisest isikust ettevõtjate positsiooni.

| 4.5. | Muudes valdkondades on iseseisvalt töötamise võimalus teenuste digiteerimise tõttu vähenemas. Nii on see näiteks e-kaubanduse logistikakeskuses, kus luuakse väga rutiinseid töökohti. Töökorralduse niisuguste vormide puhul antakse töötajatele tavaliselt digiseadmete kaudu üksikasjalikud juhised nt selle kohta, missugune toode missugusesse kasti pakkida. |
| --- | --- |

4.5.

Muudes valdkondades on iseseisvalt töötamise võimalus teenuste digiteerimise tõttu vähenemas. Nii on see näiteks e-kaubanduse logistikakeskuses, kus luuakse väga rutiinseid töökohti. Töökorralduse niisuguste vormide puhul antakse töötajatele tavaliselt digiseadmete kaudu üksikasjalikud juhised nt selle kohta, missugune toode missugusesse kasti pakkida.

| 4.6. | Oma standardsuse ja suhtelise lihtsuse tõttu loovad niisugused rutiinsed tegevused kättesaadavaid töövõimalusi madala kvalifikatsiooniga töötajatele ja alles tööturule tulijatele. Niisuguse tegevuse kvaliteeti tajutakse aga sageli madalana, sest töötajad tunnevad, et nende oskusi ja võimeid ei rakendata täiel määral. |
| --- | --- |

4.6.

Oma standardsuse ja suhtelise lihtsuse tõttu loovad niisugused rutiinsed tegevused kättesaadavaid töövõimalusi madala kvalifikatsiooniga töötajatele ja alles tööturule tulijatele. Niisuguse tegevuse kvaliteeti tajutakse aga sageli madalana, sest töötajad tunnevad, et nende oskusi ja võimeid ei rakendata täiel määral.

| 4.7. | Digiteerimine on vaieldamatult üks meie aja kõige dünaamilisemaid arenguid, milles võimalused ja ohud on tihedalt ühte põimunud. Edasised arengud on tõenäoliselt keerukad – traditsiooniliste ettevõtjate ja sektorite kõrvale ilmuvad idufirmad, väikeettevõtjad ja paindlikud töömeetodid. Seni ei ole selliste arengute mõju tööhõivele veel täiesti selge ega täpselt prognoositav. Seepärast kasvab hirm, et tööhõive määrad võivad väheneda, samal ajal kui ELi tööturul püsib oskuste nõudlusele mittevastavus. Selles olukorras on määrav tähtsus konstruktiivsel koostööl ja teadlikkuse suurendamisel peamiste osalejate, st valitsuste ja sotsiaalpartnerite seas. Sotsiaalmajanduslike struktuuride mitmekesisus ja majandusarengu erinevused ELis võivad nõuda spetsiifilisi analüüse ja lähenemisviise, et hallata digitaliseerimise mõju tööturgudele ja tööhõivele. |
| --- | --- |

4.7.

Digiteerimine on vaieldamatult üks meie aja kõige dünaamilisemaid arenguid, milles võimalused ja ohud on tihedalt ühte põimunud. Edasised arengud on tõenäoliselt keerukad – traditsiooniliste ettevõtjate ja sektorite kõrvale ilmuvad idufirmad, väikeettevõtjad ja paindlikud töömeetodid. Seni ei ole selliste arengute mõju tööhõivele veel täiesti selge ega täpselt prognoositav. Seepärast kasvab hirm, et tööhõive määrad võivad väheneda, samal ajal kui ELi tööturul püsib oskuste nõudlusele mittevastavus. Selles olukorras on määrav tähtsus konstruktiivsel koostööl ja teadlikkuse suurendamisel peamiste osalejate, st valitsuste ja sotsiaalpartnerite seas. Sotsiaalmajanduslike struktuuride mitmekesisus ja majandusarengu erinevused ELis võivad nõuda spetsiifilisi analüüse ja lähenemisviise, et hallata digitaliseerimise mõju tööturgudele ja tööhõivele.

| 4.8. | Teenustemajanduses on vaja paremat statistikat ja uuringuid (maailma ja Euroopa tasandil), et koostada põhjalikumaid prognoose tööturu arengu kohta ning töö ja tööhõive polariseerumise kohta. Seda silmas pidades tuleks programmi „Horisont 2020” raames eraldada piisavalt vahendeid teenindussektori tööhõive uurimiseks. Uuringute tulemusi tuleb rakendada aktiivsete tööhõivemeetmetega, millega tagatakse kvaliteetsete digitaalsete töökohtade loomise võimaluste kasutamine, vältides samas ohte. Lisaks peaks töökorralduse uute vormide kasutuselevõtmine sõltuma läbirääkimistest sotsiaalpartneritega tagamaks, et digiteeritud töökorralduse uued vormid parandavad, mitte ei halvenda töökoha kvaliteeti. |
| --- | --- |

4.8.

Teenustemajanduses on vaja paremat statistikat ja uuringuid (maailma ja Euroopa tasandil), et koostada põhjalikumaid prognoose tööturu arengu kohta ning töö ja tööhõive polariseerumise kohta. Seda silmas pidades tuleks programmi „Horisont 2020” raames eraldada piisavalt vahendeid teenindussektori tööhõive uurimiseks. Uuringute tulemusi tuleb rakendada aktiivsete tööhõivemeetmetega, millega tagatakse kvaliteetsete digitaalsete töökohtade loomise võimaluste kasutamine, vältides samas ohte. Lisaks peaks töökorralduse uute vormide kasutuselevõtmine sõltuma läbirääkimistest sotsiaalpartneritega tagamaks, et digiteeritud töökorralduse uued vormid parandavad, mitte ei halvenda töökoha kvaliteeti.

| 4.9. | Sellised suundumused töökorraldusega seotud polariseerumise poole toovad kaasa palkade polariseerumise, nagu on juba märkinud Euroopa Parlament (11). Mõnel juhul soodustab seda kollektiivlepingute puudumine või neist möödahiilimine. Niisugune olukord tekib näiteks siis, kui digiteenuste osutajad rõhutavad oma ärimudelite eripära, et vaidlustada praeguste kollektiivlepingute kohaldatavust oma töötajate suhtes. Seepärast jääb mõni e-kaubanduse ettevõtja seisukohale, et nende töötajad ei ole jaemüügitöötajad ja seega ei ole neil õigust jaemüügisektoris kollektiivlepinguga määratud palkadele. |
| --- | --- |

4.9.

Sellised suundumused töökorraldusega seotud polariseerumise poole toovad kaasa palkade polariseerumise, nagu on juba märkinud Euroopa Parlament (11). Mõnel juhul soodustab seda kollektiivlepingute puudumine või neist möödahiilimine. Niisugune olukord tekib näiteks siis, kui digiteenuste osutajad rõhutavad oma ärimudelite eripära, et vaidlustada praeguste kollektiivlepingute kohaldatavust oma töötajate suhtes. Seepärast jääb mõni e-kaubanduse ettevõtja seisukohale, et nende töötajad ei ole jaemüügitöötajad ja seega ei ole neil õigust jaemüügisektoris kollektiivlepinguga määratud palkadele.

11

| 4.10. | Selleks et võidelda sissetulekute ebavõrdsuse suurenemise vastu, mis on osaliselt tingitud digiteerimisest, tuleks kollektiivläbirääkimisi edendada kõigil tasanditel, eelkõige neis sektorites ja ettevõtetes, mida digiteerimine puudutab. |
| --- | --- |

4.10.

Selleks et võidelda sissetulekute ebavõrdsuse suurenemise vastu, mis on osaliselt tingitud digiteerimisest, tuleks kollektiivläbirääkimisi edendada kõigil tasanditel, eelkõige neis sektorites ja ettevõtetes, mida digiteerimine puudutab.

| 4.11. | Töökorralduse digiteeritud vormidega seotud töötajad toodavad suures mahus isikuandmeid, mis sisaldavad teavet selle kohta, kus, mida, millal ja kellega töötajad teevad. Lisaks sellele, et sujuv teabevoog loob võimalusi väga tõhusaks tööks, võimaldab see töötajaid jälgida ja sellega nende privaatsust rikkuda, mis seab ohtu tööalast privaatsust käsitlevad standardid. |
| --- | --- |

4.11.

Töökorralduse digiteeritud vormidega seotud töötajad toodavad suures mahus isikuandmeid, mis sisaldavad teavet selle kohta, kus, mida, millal ja kellega töötajad teevad. Lisaks sellele, et sujuv teabevoog loob võimalusi väga tõhusaks tööks, võimaldab see töötajaid jälgida ja sellega nende privaatsust rikkuda, mis seab ohtu tööalast privaatsust käsitlevad standardid.

| 4.12. | On vaja kindlaid sätteid töötajate isikuandmete kaitse kohta, et tagada tööalast privaatsust käsitlevad kehtestatud standardid. Euroopa andmekaitsealased õigusaktid peaksid seadma kõrged miinimumstandardid ega tohiks takistada liikmesriike neid veelgi täiendamast. Praegu läbiräägitav ELi andmekaitsemäärus peaks seega sisaldama nn avavat klauslit, mis võimaldab liikmesriikidel ELi miinimumstandarditest kaugemale minna. |
| --- | --- |

4.12.

On vaja kindlaid sätteid töötajate isikuandmete kaitse kohta, et tagada tööalast privaatsust käsitlevad kehtestatud standardid. Euroopa andmekaitsealased õigusaktid peaksid seadma kõrged miinimumstandardid ega tohiks takistada liikmesriike neid veelgi täiendamast. Praegu läbiräägitav ELi andmekaitsemäärus peaks seega sisaldama nn avavat klauslit, mis võimaldab liikmesriikidel ELi miinimumstandarditest kaugemale minna.

5.   Tööhõive ja tööturu ümberkujundamine

Tööhõive ja tööturu ümberkujundamine

| 5.1. | Kuna teavet saab väga väikeste kuludega jagada pikkade vahemaade taha ja väga paljude kasutajatega, võimaldavad digitaaltehnoloogiad ülimalt killustunud ärimudeleid. See vähendab vajadust jäikade, funktsionaalselt ja geograafiliselt terviklike ettevõttestruktuuride järele, millel on kindel töötajaskond, hierarhiad ja ruumid. |
| --- | --- |

5.1.

Kuna teavet saab väga väikeste kuludega jagada pikkade vahemaade taha ja väga paljude kasutajatega, võimaldavad digitaaltehnoloogiad ülimalt killustunud ärimudeleid. See vähendab vajadust jäikade, funktsionaalselt ja geograafiliselt terviklike ettevõttestruktuuride järele, millel on kindel töötajaskond, hierarhiad ja ruumid.

| 5.2. | Niisugused suundumused võimaldavad ettevõtetel järjest enam kasutada paindlikke tööhõivevorme, näiteks füüsilisest isikust ettevõtjaid. Füüsilisest isikust ettevõtjate osakaal on viimasel ajal oluliselt kasvanud eriti teenindussektoris, näiteks IKT, meedia ning haldus- ja tugiteenuste vallas (12). Sellised vormid nagu rahvahange, st internetiplatvormid, mis võimaldavad ettevõtetel avaldada tööülesannete pakkumisi, millele vabakutselised konkureerivad, toovad eeldatavasti kaasa füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise ulatuslikuma leviku. Peale selle on niisuguste rahvahankeplatvormide töövõimalustega seonduv konkurents ülemaailmne, mis tähendab nende pakkujate konkurentsieelist, kelle asukohta iseloomustab madal elukallidus, väike tulumaksumäär ja madal sotsiaalkindlustuse tase. |
| --- | --- |

5.2.

Niisugused suundumused võimaldavad ettevõtetel järjest enam kasutada paindlikke tööhõivevorme, näiteks füüsilisest isikust ettevõtjaid. Füüsilisest isikust ettevõtjate osakaal on viimasel ajal oluliselt kasvanud eriti teenindussektoris, näiteks IKT, meedia ning haldus- ja tugiteenuste vallas (12). Sellised vormid nagu rahvahange, st internetiplatvormid, mis võimaldavad ettevõtetel avaldada tööülesannete pakkumisi, millele vabakutselised konkureerivad, toovad eeldatavasti kaasa füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise ulatuslikuma leviku. Peale selle on niisuguste rahvahankeplatvormide töövõimalustega seonduv konkurents ülemaailmne, mis tähendab nende pakkujate konkurentsieelist, kelle asukohta iseloomustab madal elukallidus, väike tulumaksumäär ja madal sotsiaalkindlustuse tase.

12

| 5.3. | Mõned töötajad hindavad paindlikkust, mida selline töökorraldus pakub. Siiski võib tööhõive mittestandardsete vormide jõuline kasv muuta väljakujunenud tööturuelemendid, nt töökaitse õigusaktid, töötervishoiu ja -ohutuse korraldus, kollektiivläbirääkimised ja sotsiaalse dialoogi struktuurid, osaliselt mõjutuks. Lisaks satuvad need elemendid tööotsijate suurema piiriülese konkurentsi tõttu – näiteks rahvahankeportaalides – konkurentsisurve alla. Riiklike sotsiaalpartnerite ja valitsuste ülesanne on töötada konstruktiivse dialoogi teel välja vastavad lahendused, et tagada digitaalse muutuse tingimustes kõigile tööhõivevormidele ka tulevikus õiglane ja kaasav tööturg. |
| --- | --- |

5.3.

Mõned töötajad hindavad paindlikkust, mida selline töökorraldus pakub. Siiski võib tööhõive mittestandardsete vormide jõuline kasv muuta väljakujunenud tööturuelemendid, nt töökaitse õigusaktid, töötervishoiu ja -ohutuse korraldus, kollektiivläbirääkimised ja sotsiaalse dialoogi struktuurid, osaliselt mõjutuks. Lisaks satuvad need elemendid tööotsijate suurema piiriülese konkurentsi tõttu – näiteks rahvahankeportaalides – konkurentsisurve alla. Riiklike sotsiaalpartnerite ja valitsuste ülesanne on töötada konstruktiivse dialoogi teel välja vastavad lahendused, et tagada digitaalse muutuse tingimustes kõigile tööhõivevormidele ka tulevikus õiglane ja kaasav tööturg.

| 5.4. | Selles kontekstis osutub eriti tundlikuks küsimuseks tööhõive ühistarbimise tingimustes. Paljudel juhtudel jääb töösuhe ja asjaomaste poolte õiguslik staatus ebaselgeks. Küsimus, kas internetiplatvormi kaudu palgatav erasõiduki juht on füüsilisest isikust ettevõtja või on ta palgatud kellegi alluvusse, ning kui, siis kelle – kas reisija või internetiplatvormi operaatori alluvusse –, jääb sageli ebaselgeks. Seega on õiguslikult keeruline välja selgitada, milliseid õigusakte – nii tööhõive kui ka vastutuse seisukohalt – ning kollektiivselt kokkulepitud sätteid tuleks konkreetsel juhul kohaldada. Kui ühtegi väljakujunenud õigus- ja kollektiivlepingu kategooriat ei saaks kohaldada, toimuks ühistarbimine tõepoolest õiguse hallis alas. See võib avaldada konkurentsisurvet kehtivate õigusaktide ja kollektiivlepingute raames toimivale tööhõivele ja ettevõtetele. |
| --- | --- |

5.4.

Selles kontekstis osutub eriti tundlikuks küsimuseks tööhõive ühistarbimise tingimustes. Paljudel juhtudel jääb töösuhe ja asjaomaste poolte õiguslik staatus ebaselgeks. Küsimus, kas internetiplatvormi kaudu palgatav erasõiduki juht on füüsilisest isikust ettevõtja või on ta palgatud kellegi alluvusse, ning kui, siis kelle – kas reisija või internetiplatvormi operaatori alluvusse –, jääb sageli ebaselgeks. Seega on õiguslikult keeruline välja selgitada, milliseid õigusakte – nii tööhõive kui ka vastutuse seisukohalt – ning kollektiivselt kokkulepitud sätteid tuleks konkreetsel juhul kohaldada. Kui ühtegi väljakujunenud õigus- ja kollektiivlepingu kategooriat ei saaks kohaldada, toimuks ühistarbimine tõepoolest õiguse hallis alas. See võib avaldada konkurentsisurvet kehtivate õigusaktide ja kollektiivlepingute raames toimivale tööhõivele ja ettevõtetele.

| 5.5. | Praegu puudub usaldusväärne ja ajakohane teave, mille alusel otsustada, millised tööhõivepoliitilised meetmed on ühistarbimise puhul asjakohased. Selle puuduse kõrvaldamiseks on tungivalt vaja üksikasjalikku ja korrapäraselt ajakohastatavat tööhõivestatistikat mittestandardsete ja uute tööhõivevormide kohta. |
| --- | --- |

5.5.

Praegu puudub usaldusväärne ja ajakohane teave, mille alusel otsustada, millised tööhõivepoliitilised meetmed on ühistarbimise puhul asjakohased. Selle puuduse kõrvaldamiseks on tungivalt vaja üksikasjalikku ja korrapäraselt ajakohastatavat tööhõivestatistikat mittestandardsete ja uute tööhõivevormide kohta.

| 5.6. | EL ja liikmesriigid peaksid kaaluma strateegiad sotsiaalsete ja tööõiguse kaitse normide kohaldamisala kohandamiseks selliselt, et need peegeldaksid digiteeritud töömaailma tingimusi. Asjaomased algatused peaksid toimuma sotsiaalpartneritega peetava struktureeritud dialoogi vormis, et leida teostatavaid ja tõenduspõhiseid lahendusi, mis arvestavad ka teenuse kasutajate huve. Paljutõotavaid algatusi on tehtud juba Saksamaal, Madalmaades ja Austrias. |
| --- | --- |

5.6.

EL ja liikmesriigid peaksid kaaluma strateegiad sotsiaalsete ja tööõiguse kaitse normide kohaldamisala kohandamiseks selliselt, et need peegeldaksid digiteeritud töömaailma tingimusi. Asjaomased algatused peaksid toimuma sotsiaalpartneritega peetava struktureeritud dialoogi vormis, et leida teostatavaid ja tõenduspõhiseid lahendusi, mis arvestavad ka teenuse kasutajate huve. Paljutõotavaid algatusi on tehtud juba Saksamaal, Madalmaades ja Austrias.

| 5.7. | Kuna need suundumused panevad proovile ka väljakujunenud sotsiaalse dialoogi ja kollektiivläbirääkimiste tavad, on võimalike ja vajalike kohanduste kaalumiseks tarvis sotsiaalpartneritevahelist konstruktiivset dialoogi. Euroopa Liit võib aidata dialoogi soodustada, pakkudes sotsiaalpartnerite asjakohaste projektide jaoks rahalisi vahendeid ja edendades seonduvaid uurimisprojekte programmi „Horisont 2020” raames. |
| --- | --- |

5.7.

Kuna need suundumused panevad proovile ka väljakujunenud sotsiaalse dialoogi ja kollektiivläbirääkimiste tavad, on võimalike ja vajalike kohanduste kaalumiseks tarvis sotsiaalpartneritevahelist konstruktiivset dialoogi. Euroopa Liit võib aidata dialoogi soodustada, pakkudes sotsiaalpartnerite asjakohaste projektide jaoks rahalisi vahendeid ja edendades seonduvaid uurimisprojekte programmi „Horisont 2020” raames.

| 5.8. | Digiteerimine on võimaldanud teenindussektori ärimudelite töömahukust oluliselt vähendada. Näiteks pangandussektoris on tööprotsessid osaliselt automatiseeritud ja toimuvad digitaalselt. See muudab osa töötajatest üleliigseks. Frey ja Osborne (Oxfordi ülikool) oletavad, et eriti mõjutab selline automatiseerimine keskmist sissetulekut pakkuvaid töökohti ja tegevusi, sealhulgas mõnda vaba elukutset (13). Digiteerimine mõjutab märkimisväärselt ka tööhõivet avaliku halduse ja selle asutuste valdkonnas, samuti üldhuviteenuste alal tervikuna – asjaolu, millele on seni väga vähe tähelepanu pööratud. Seepärast esitab komitee selle kohta seisukoha eraldi omaalgatuslikus arvamuses. |
| --- | --- |

5.8.

Digiteerimine on võimaldanud teenindussektori ärimudelite töömahukust oluliselt vähendada. Näiteks pangandussektoris on tööprotsessid osaliselt automatiseeritud ja toimuvad digitaalselt. See muudab osa töötajatest üleliigseks. Frey ja Osborne (Oxfordi ülikool) oletavad, et eriti mõjutab selline automatiseerimine keskmist sissetulekut pakkuvaid töökohti ja tegevusi, sealhulgas mõnda vaba elukutset (13). Digiteerimine mõjutab märkimisväärselt ka tööhõivet avaliku halduse ja selle asutuste valdkonnas, samuti üldhuviteenuste alal tervikuna – asjaolu, millele on seni väga vähe tähelepanu pööratud. Seepärast esitab komitee selle kohta seisukoha eraldi omaalgatuslikus arvamuses.

13

| 5.9. | Bruegeli eksperdirühma hinnangul võib digiteerimisest tingitud automatiseerimise tõttu kaduda ELi liikmesriikides järgmise 20 aasta jooksul 40–60 % töökohtadest (14). Lisaks näib, et erinevalt tööstusliku arengu varasematest etappidest ei tähenda majanduse üldise tootlikkuse suurenemine digitaalajastul enam otsest tööhõive kasvu (15). Seepärast jääb kaheldavaks, kas täielikult digiteeritud majandus tekitab piisavalt suure tööjõunõudluse, et korvata teenuste automatiseerimisest tingitud eeldatavat töökohtade kadumist. Teisest küljest valitseb kogu Euroopas ikka veel oskuste nõudlusele mittevastavus, ja prognoose on raske teha. |
| --- | --- |

5.9.

Bruegeli eksperdirühma hinnangul võib digiteerimisest tingitud automatiseerimise tõttu kaduda ELi liikmesriikides järgmise 20 aasta jooksul 40–60 % töökohtadest (14). Lisaks näib, et erinevalt tööstusliku arengu varasematest etappidest ei tähenda majanduse üldise tootlikkuse suurenemine digitaalajastul enam otsest tööhõive kasvu (15). Seepärast jääb kaheldavaks, kas täielikult digiteeritud majandus tekitab piisavalt suure tööjõunõudluse, et korvata teenuste automatiseerimisest tingitud eeldatavat töökohtade kadumist. Teisest küljest valitseb kogu Euroopas ikka veel oskuste nõudlusele mittevastavus, ja prognoose on raske teha.

14

15

| 5.10. | Töötundide järgi hinnatud tööjõunõudluse kõikumist digiteeritud teenustemajanduses tuleb jälgida. Tööhõive toetamiseks vähenevast tööjõunõudlusest hoolimata ja sotsiaalset ühtekuuluvust ohustamata on kiiresti vaja kõigi sidusrühmade ühist dialoogi, et juhtida tähelepanu võimalikele probleemidele ja töötada vastavalt konkreetsete liikmesriikide vajadustele välja lahendusstrateegiad (nt avaliku sektori investeeringute, töökohti loova innovatsioonitegevuse, töökohtade loomise, töö jagamise ja tööaja lühendamise valdkonnas). |
| --- | --- |

5.10.

Töötundide järgi hinnatud tööjõunõudluse kõikumist digiteeritud teenustemajanduses tuleb jälgida. Tööhõive toetamiseks vähenevast tööjõunõudlusest hoolimata ja sotsiaalset ühtekuuluvust ohustamata on kiiresti vaja kõigi sidusrühmade ühist dialoogi, et juhtida tähelepanu võimalikele probleemidele ja töötada vastavalt konkreetsete liikmesriikide vajadustele välja lahendusstrateegiad (nt avaliku sektori investeeringute, töökohti loova innovatsioonitegevuse, töökohtade loomise, töö jagamise ja tööaja lühendamise valdkonnas).

6.   Mõju heaoluriigile ja maksusüsteemidele

Mõju heaoluriigile ja maksusüsteemidele

| 6.1. | Teenuste digiteerimisest põhjustatud uute ja mittestandardsete tööhõivevormide jõuline levik toob kaasa olukorra, kus aina suurem hulk töötajaid on väljakujunenud sotsiaalkindlustussüsteemidest, nagu töötus-, tervise- ja pensionikindlustus, kõrvale jäetud. Mõnes liikmesriigis juba käsitletakse seda teemat sotsiaalpartnerite ja valitsuse vahelistel aruteludel. Koos tööhõivemäära üldise vähenemisega võivad niisugused suundumised õõnestada väljakujunenud maksu- ja sotsiaalsüsteemide tulusid ja seega nende üldist tõhusust. Neid süsteeme rahastatakse peamiselt palkadelt maha arvatud maksudest ning tööandja ja töötaja sissemaksetest, seepärast sõltuvad need standardse tööhõive suurest osakaalust. |
| --- | --- |

6.1.

Teenuste digiteerimisest põhjustatud uute ja mittestandardsete tööhõivevormide jõuline levik toob kaasa olukorra, kus aina suurem hulk töötajaid on väljakujunenud sotsiaalkindlustussüsteemidest, nagu töötus-, tervise- ja pensionikindlustus, kõrvale jäetud. Mõnes liikmesriigis juba käsitletakse seda teemat sotsiaalpartnerite ja valitsuse vahelistel aruteludel. Koos tööhõivemäära üldise vähenemisega võivad niisugused suundumised õõnestada väljakujunenud maksu- ja sotsiaalsüsteemide tulusid ja seega nende üldist tõhusust. Neid süsteeme rahastatakse peamiselt palkadelt maha arvatud maksudest ning tööandja ja töötaja sissemaksetest, seepärast sõltuvad need standardse tööhõive suurest osakaalust.

| 6.2. | Selline tõhususe vähenemine tähendaks tõsist ohtu Euroopa sotsiaalmudelile, mis tugineb riigi jõulisele osalemisele üldist huvi pakkuvate teenuste osutamises ning kõrgele sotsiaalkaitse tasemele. Siiski sõltub edukas toimetulek digiteerimise protsessiga sellest, kas suudetakse tõhusalt osutada üldist huvi pakkuvaid teenuseid, k.a nüüdisaegne haridus ja kiire internet. |
| --- | --- |

6.2.

Selline tõhususe vähenemine tähendaks tõsist ohtu Euroopa sotsiaalmudelile, mis tugineb riigi jõulisele osalemisele üldist huvi pakkuvate teenuste osutamises ning kõrgele sotsiaalkaitse tasemele. Siiski sõltub edukas toimetulek digiteerimise protsessiga sellest, kas suudetakse tõhusalt osutada üldist huvi pakkuvaid teenuseid, k.a nüüdisaegne haridus ja kiire internet.

| 6.3. | EL, liikmesriikide valitsused ja sotsiaalpartnerid peaksid algatama arutelud, et määrata kindlaks poliitilised meetmed ja õigusnormid, millega tagada mõistlikul tasemel kohustuslik sotsiaalkaitse kõigile töötajatele – ka füüsilisest isikust ettevõtjatele ning rahvahanke ja ühistarbimise raames töötajatele. Tuleb arvestada sellega, et nende rühmade sees võib olla erinevaid seisukohti. |
| --- | --- |

6.3.

EL, liikmesriikide valitsused ja sotsiaalpartnerid peaksid algatama arutelud, et määrata kindlaks poliitilised meetmed ja õigusnormid, millega tagada mõistlikul tasemel kohustuslik sotsiaalkaitse kõigile töötajatele – ka füüsilisest isikust ettevõtjatele ning rahvahanke ja ühistarbimise raames töötajatele. Tuleb arvestada sellega, et nende rühmade sees võib olla erinevaid seisukohti.

| 6.4. | Samuti tuleb hoolikalt läbi mõelda maksusüsteemide reformid, et tagada kõigi sissetulekute ühesugune maksustamine, olgu need saadud tavapärast töökorraldust rakendavates sektorites või ühistarbimises. EL peaks liikmesriikide asjaomaseid reforme soodustama ja koordineerima. |
| --- | --- |

6.4.

Samuti tuleb hoolikalt läbi mõelda maksusüsteemide reformid, et tagada kõigi sissetulekute ühesugune maksustamine, olgu need saadud tavapärast töökorraldust rakendavates sektorites või ühistarbimises. EL peaks liikmesriikide asjaomaseid reforme soodustama ja koordineerima.

| 6.5. | Et tagada ka tulevikus sotsiaalsüsteemide jätkusuutlikkus ja vähendada töö maksustamist, võiks kaaluda ka ühe osa „digiteerimise dividendide” kasutamist sellel eesmärgil. |
| --- | --- |

6.5.

Et tagada ka tulevikus sotsiaalsüsteemide jätkusuutlikkus ja vähendada töö maksustamist, võiks kaaluda ka ühe osa „digiteerimise dividendide” kasutamist sellel eesmärgil.

Brüssel, 16. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Käesolevas arvamuses käsitletakse erateenuste sektoreid, nagu need on määratletud standardsetes statistilistes klassifikaatorites (nt NACE Rev. 2 F-N; Q-T).

1

(2)  Vt Soome tööhõiveministeerium (2015) „Service Economy Revolution and Digitalisation” http://www.tem.fi/files/43374/TEMjul_41_2015_web_22062015.pdf

2

(3)  Muu hulgas „Äriteenuste mõju tööstusele” (raportöörid Joost van Iersel ja Hannes Leo) (ELT C 12, 15.1.2015, lk 23), kus kirjeldatakse lühidalt neljanda tööstusrevolutsiooni eripärasid.

3

(4)  Teenindussektori määratlus, nagu seda üldiselt kasutatakse statistilistes klassifikatsioonides.

4

(5)  Vt näiteks Brynjolffson ja McAfee (2014), „The Second Machine Age”, New York, W.W. Norton & Company, 11. peatükk.

5

(6)  Nt Bowles, J., The computerisation of European jobs who will win and who will lose from the impact of new technology onto old areas of employment?, 2014, the computerisation of European jobs, Frey, C. M., Osborne, M., The future of employment: How susceptible are jobs to computerisation?, 2013, Pajarinen, M., Rouvinen, P., Ekeland, A., Computerization Threatens One-Third of Finnish and Norwegian Employment, ETLA, 2015.

6

(7)  Vt allmärkus 10.

7

(8)  Vastavad soovitused on esitatud komitee eri arvamustes (sealhulgas ELT C 311, 12.9.2014; lk 15, ELT C 12, 15.1.2015, lk 23; ELT C 332, 8.10.2015, lk 36; ELT C 271, 19.9.2013, lk 116 ja ELT C 67, 6.3.2014, lk 96).

8

(9)  Eurofound (2014), „Töötingimused ja töökvaliteet: valdkondade võrdlus Euroopas”.

9

(10)  http://ec.europa.eu/priorities/digital-single-market/docs/dsm-factsheet_et.pdf

10

(11)  Euroopa Parlament (2015), „Wage and Income Inequality in the European Union”.

11

(12)  UNI Europa (2015): Towards a Fair Future for European Services: http://uniglobalunion.org/sites/default/files/public_shared/files/towards_a_fair_future_for_european_services.pdf

12

(13)  Frey ja Osborne (2013), viidatud allmärkuses 6.

13

(14)  Bruegel (2014): The computerisation of European jobs.

14

(15)  Bowles (2014), viidatud allmärkuses 6.

15

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/169 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/169

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi integreeritud lennunduspoliitika”

(ettevalmistav arvamus)

(2016/C 013/25)

| Raportöör: | Jacek KRAWCZYK |
| --- | --- |

Raportöör:

Jacek KRAWCZYK

2. märtsil 2015 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„ELi integreeritud lennunduspoliitika”

(ettevalmistav arvamus)

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 31. augustil 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16.–17. septembril 2015 (17. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 97, vastu hääletas 3 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Kui Euroopa lennunduse väärtusvõrgustik tervikuna ei suuda globaliseerunud majanduses konkureerida, siis on kaalul ELi lennunduse konkurentsivõime. Seetõttu on äärmiselt oluline suurem koostalitlusvõime, parem ühenduvus, teiseste sõlmlennujaamade ja piirkondlike lennujaamade tõhusam kasutamine ning praeguste protsesside optimeerimine (1). |
| --- | --- |

1.1.

Kui Euroopa lennunduse väärtusvõrgustik tervikuna ei suuda globaliseerunud majanduses konkureerida, siis on kaalul ELi lennunduse konkurentsivõime. Seetõttu on äärmiselt oluline suurem koostalitlusvõime, parem ühenduvus, teiseste sõlmlennujaamade ja piirkondlike lennujaamade tõhusam kasutamine ning praeguste protsesside optimeerimine (1).

1

| 1.2. | Euroopa Komisjon on ELi lennunduse väärtusvõrgustiku jaoks välja töötanud mitu regulatiivset algatust. Ta vaatas läbi suunised lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi kohta, kehtestas lennujaamapaketi ja õigusaktid ühtse Euroopa taeva saavutamise edendamiseks. Kuid selleks, et tagada ELi lennundusvaldkonna õigusaktide täielik rakendamine liikmesriikides, on vaja teha täiendavat tööd. |
| --- | --- |

1.2.

Euroopa Komisjon on ELi lennunduse väärtusvõrgustiku jaoks välja töötanud mitu regulatiivset algatust. Ta vaatas läbi suunised lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi kohta, kehtestas lennujaamapaketi ja õigusaktid ühtse Euroopa taeva saavutamise edendamiseks. Kuid selleks, et tagada ELi lennundusvaldkonna õigusaktide täielik rakendamine liikmesriikides, on vaja teha täiendavat tööd.

| 1.3. | ELi lennundus on üliolulisel ristteel: ilma veenva ja ühtse strateegiata tekib oht, et kodanike ning kaubanduse ja turismi jaoks usaldusväärse ühenduvuse tagamisel satub see veelgi suurematesse raskustesse ning kaotab seetõttu oma majandusliku mõju ja kasvupotentsiaali. Selle vältimiseks ei ole siiski kõigil juhtudel vaja uusi õigusakte. Komitee nõuab komisjonilt rohkem tegusid, et tagada ELis praeguste eeskirjade rakendamine. |
| --- | --- |

1.3.

ELi lennundus on üliolulisel ristteel: ilma veenva ja ühtse strateegiata tekib oht, et kodanike ning kaubanduse ja turismi jaoks usaldusväärse ühenduvuse tagamisel satub see veelgi suurematesse raskustesse ning kaotab seetõttu oma majandusliku mõju ja kasvupotentsiaali. Selle vältimiseks ei ole siiski kõigil juhtudel vaja uusi õigusakte. Komitee nõuab komisjonilt rohkem tegusid, et tagada ELis praeguste eeskirjade rakendamine.

| 1.4. | Võttes arvesse lennundusmaastiku killustatust, väljaspool ELi asuvate sõlmlennujaamade konkurentsivõime kasvu, aeglast edasiliikumist ühtse Euroopa taeva rakendamisel ja suurenevat ohtu, et ühenduvus väiksemate ja/või äärepoolsete piirkondadega ei ole piisav, peaks komisjoni ELi lennundusstrateegia lähtuma veenvast visioonist, kuidas parimal viisil edendada Euroopa konkurentsivõimet ilma konkurentsi moonutamata ning sotsiaal- ja töösuhteid kahjustamata. |
| --- | --- |

1.4.

Võttes arvesse lennundusmaastiku killustatust, väljaspool ELi asuvate sõlmlennujaamade konkurentsivõime kasvu, aeglast edasiliikumist ühtse Euroopa taeva rakendamisel ja suurenevat ohtu, et ühenduvus väiksemate ja/või äärepoolsete piirkondadega ei ole piisav, peaks komisjoni ELi lennundusstrateegia lähtuma veenvast visioonist, kuidas parimal viisil edendada Euroopa konkurentsivõimet ilma konkurentsi moonutamata ning sotsiaal- ja töösuhteid kahjustamata.

| 1.5. | Komitee on seisukohal, et komisjon peaks tegema kindlaks konkurentsivõime tõukejõud ja võtma oma strateegia aluseks majandusliku kasu, mida lennundus Euroopale annab, ning samuti Euroopa Liidule omased sotsiaalsed ja keskkonnaalased väärtused. |
| --- | --- |

1.5.

Komitee on seisukohal, et komisjon peaks tegema kindlaks konkurentsivõime tõukejõud ja võtma oma strateegia aluseks majandusliku kasu, mida lennundus Euroopale annab, ning samuti Euroopa Liidule omased sotsiaalsed ja keskkonnaalased väärtused.

| 1.6. | Komitee nõuab, et komisjon tagaks selle, et ELi ja kolmandate riikide konkurentide suhtes kohaldatakse võrreldavaid rahvusvahelisi norme ja standardeid. See hõlmab ausa konkurentsi põhimõtete ja ILO põhikonventsioonide rahvusvahelise kohaldamise edendamist. Selleks võib osutuda vajalikuks sidusrühmade kaasamist rahvusvahelistesse läbirääkimistesse reguleerivate praeguste sätete läbivaatamine. |
| --- | --- |

1.6.

Komitee nõuab, et komisjon tagaks selle, et ELi ja kolmandate riikide konkurentide suhtes kohaldatakse võrreldavaid rahvusvahelisi norme ja standardeid. See hõlmab ausa konkurentsi põhimõtete ja ILO põhikonventsioonide rahvusvahelise kohaldamise edendamist. Selleks võib osutuda vajalikuks sidusrühmade kaasamist rahvusvahelistesse läbirääkimistesse reguleerivate praeguste sätete läbivaatamine.

| 1.7. | Komitee arvates peab väljatöötatav lennundusstrateegia põhinema konstruktiivsel sotsiaaldialoogil. ELi tasandil tuleks ELi institutsioonide algatuste puhul, mis puudutavad kõnealust sektorit, konsulteerida tsiviillennunduse valdkondliku sotsiaaldialoogi komiteega. Riiklikul tasandil on olemas mitmeid eeskirju, mida tuleks rakendada, et tagada sotsiaalsed ja töötingimused ja ennetada mugavuslippude kasutamisest põhjustatud konkurentsimoonutusi. Kuigi Euroopa Liidu jurisdiktsioon on selles valdkonnas piiratud, peaks komisjon andma endast parima, et saada oma algatustele ELi ja liikmesriikide tasandi sotsiaalpartnerite tugev toetus. |
| --- | --- |

1.7.

Komitee arvates peab väljatöötatav lennundusstrateegia põhinema konstruktiivsel sotsiaaldialoogil. ELi tasandil tuleks ELi institutsioonide algatuste puhul, mis puudutavad kõnealust sektorit, konsulteerida tsiviillennunduse valdkondliku sotsiaaldialoogi komiteega. Riiklikul tasandil on olemas mitmeid eeskirju, mida tuleks rakendada, et tagada sotsiaalsed ja töötingimused ja ennetada mugavuslippude kasutamisest põhjustatud konkurentsimoonutusi. Kuigi Euroopa Liidu jurisdiktsioon on selles valdkonnas piiratud, peaks komisjon andma endast parima, et saada oma algatustele ELi ja liikmesriikide tasandi sotsiaalpartnerite tugev toetus.

| 1.8. | Komitee arvates on soovitav, et komisjon konsulteeriks komiteega lennundusstrateegia praegusel väljatöötamisel ja rakendamisel. Vajalike ressursside ja eksperditeadmiste kasutamiseks käivitab komitee eraldi projekti. |
| --- | --- |

1.8.

Komitee arvates on soovitav, et komisjon konsulteeriks komiteega lennundusstrateegia praegusel väljatöötamisel ja rakendamisel. Vajalike ressursside ja eksperditeadmiste kasutamiseks käivitab komitee eraldi projekti.

| 1.9. | Komitee kutsub kõiki lennunduse sidusrühmi üles võtma kohustuse rakendada ELi uut lennundusstrateegiat. Alles siis, kui Euroopa lennunduse väärtusvõrgustikus kaotatakse partikularism, võib ELi lennundus saada uut hoogu ja uuesti startida, et anda ELi arengusse taas tõhus majanduslik ja sotsiaalne panus. Euroopa Komisjoni tugev poliitiline juhtimine on vältimatu. |
| --- | --- |

1.9.

Komitee kutsub kõiki lennunduse sidusrühmi üles võtma kohustuse rakendada ELi uut lennundusstrateegiat. Alles siis, kui Euroopa lennunduse väärtusvõrgustikus kaotatakse partikularism, võib ELi lennundus saada uut hoogu ja uuesti startida, et anda ELi arengusse taas tõhus majanduslik ja sotsiaalne panus. Euroopa Komisjoni tugev poliitiline juhtimine on vältimatu.

| 1.10. | Üksikasjalikumad soovitused on toodud käesoleva arvamuse punktis 3. |
| --- | --- |

1.10.

Üksikasjalikumad soovitused on toodud käesoleva arvamuse punktis 3.

2.   Sissejuhatus: lennunduse majanduslik olukord nõuab strateegiat ja kiiret tegutsemist

Sissejuhatus

| 2.1. | Lennutranspordisüsteem toob kasu ka otsesest lennundussektorist väljaspool. Lisaks inimeste ja ettevõtete jaoks ühenduvuse ja liikuvuse tagamisele hõlmab see kaubandust ja turismi, investeeringute kaitsmist, töökohtade loomist ning tootlikkuse ja innovatsiooni tõhustamist, panustades seega ühiskonna heaolusse. |
| --- | --- |

2.1.

Lennutranspordisüsteem toob kasu ka otsesest lennundussektorist väljaspool. Lisaks inimeste ja ettevõtete jaoks ühenduvuse ja liikuvuse tagamisele hõlmab see kaubandust ja turismi, investeeringute kaitsmist, töökohtade loomist ning tootlikkuse ja innovatsiooni tõhustamist, panustades seega ühiskonna heaolusse.

| 2.2. | 2012. aastal andis Euroopa lennutranspordi sektor otseselt umbes 2,6 miljonit töökohta. Õhu teel sihtkohta saabunud turistide kulutused lisasid hinnanguliselt 4,7 miljonit töökohta ja SKPsse 279 miljardit USA dollarit. |
| --- | --- |

2.2.

2012. aastal andis Euroopa lennutranspordi sektor otseselt umbes 2,6 miljonit töökohta. Õhu teel sihtkohta saabunud turistide kulutused lisasid hinnanguliselt 4,7 miljonit töökohta ja SKPsse 279 miljardit USA dollarit.

| 2.3. | Lennunduse riist- ja tarkvara tootmine Euroopas vastab maailma kõrgeimatele innovaatilistele standarditele. Sama kehtib ka innovatsiooni kohta lennuliikluse korralduses ja protseduurides ning äritegevuse arendamisel ja juhtimisel. |
| --- | --- |

2.3.

Lennunduse riist- ja tarkvara tootmine Euroopas vastab maailma kõrgeimatele innovaatilistele standarditele. Sama kehtib ka innovatsiooni kohta lennuliikluse korralduses ja protseduurides ning äritegevuse arendamisel ja juhtimisel.

| 2.4. | Võttes arvesse, et lennuliiklus on majanduskasvu võimaldav tegur, avaldab Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem (SESAR), mis on ühtse Euroopa taeva tehnoloogiline osa, SKP-le 2020. aastani oodatavalt kombineeritud positiivset mõju 419 miljardi euro ulatuses ja hinnanguliselt 42 000 täiendava töökohaga. |
| --- | --- |

2.4.

Võttes arvesse, et lennuliiklus on majanduskasvu võimaldav tegur, avaldab Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem (SESAR), mis on ühtse Euroopa taeva tehnoloogiline osa, SKP-le 2020. aastani oodatavalt kombineeritud positiivset mõju 419 miljardi euro ulatuses ja hinnanguliselt 42 000 täiendava töökohaga.

| 2.5. | EL on Euroopa lennundusturu jaoks välja töötanud õigusraamistiku. |
| --- | --- |

2.5.

EL on Euroopa lennundusturu jaoks välja töötanud õigusraamistiku.

| 2.5.1. | Ühtne Euroopa taevas – seda projekti alustati 2004. aastal, ajakohastati 2008. aasta juunis SES II määrusega ja 2013. aastal SES II+ määrusega. Põhieesmärk on lennuliikluse korraldamise reform Euroopas, et tulla toime lennuliikluse pideva kasvu ja lennuliikluse toimingutega kõige ohutumal, kulu- ja lennutõhusamatel ja keskkonnasäästlikematel tingimustel. (Vaata EMSK arvamus TEN/504 (2) ja TEN/354) (3). |
| --- | --- |

2.5.1.

Ühtne Euroopa taevas – seda projekti alustati 2004. aastal, ajakohastati 2008. aasta juunis SES II määrusega ja 2013. aastal SES II+ määrusega. Põhieesmärk on lennuliikluse korraldamise reform Euroopas, et tulla toime lennuliikluse pideva kasvu ja lennuliikluse toimingutega kõige ohutumal, kulu- ja lennutõhusamatel ja keskkonnasäästlikematel tingimustel. (Vaata EMSK arvamus TEN/504 (2) ja TEN/354) (3).

Ühtne Euroopa taevas

2

3

| 2.5.2. | Lennujaamapakett – 1. detsembril 2011 võttis Euroopa Komisjon vastu ulatusliku meetmete paketi eesmärgiga tegeleda läbilaskevõime nappusega Euroopa lennujaamades ja parandada reisijatele osutatavate teenuste kvaliteeti. Euroopa Parlament kiitis õigusakti ettepanekud heaks 2012. aasta detsembris. (Vt EMSK arvamus TEN/475) (4). |
| --- | --- |

2.5.2.

Lennujaamapakett – 1. detsembril 2011 võttis Euroopa Komisjon vastu ulatusliku meetmete paketi eesmärgiga tegeleda läbilaskevõime nappusega Euroopa lennujaamades ja parandada reisijatele osutatavate teenuste kvaliteeti. Euroopa Parlament kiitis õigusakti ettepanekud heaks 2012. aasta detsembris. (Vt EMSK arvamus TEN/475) (4).

Lennujaamapakett

4

| 2.5.3. | Lennunduse lisamine ELi heitkogustega kauplemise süsteemi 2012. aastal. Euroopa Komisjon kehtestas kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemisel põhineva kava. Pärast Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni 2013. aasta assamblee mitterahuldavat tulemust võttis EL vastu heitkogustega kauplemise süsteemi muudetud versiooni, et kohaldada seda ajutiselt ELi-sisestele lendudele sõltuvalt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni 2016. aasta assamblee tulemustest. |
| --- | --- |

2.5.3.

Lennunduse lisamine ELi heitkogustega kauplemise süsteemi 2012. aastal. Euroopa Komisjon kehtestas kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemisel põhineva kava. Pärast Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni 2013. aasta assamblee mitterahuldavat tulemust võttis EL vastu heitkogustega kauplemise süsteemi muudetud versiooni, et kohaldada seda ajutiselt ELi-sisestele lendudele sõltuvalt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni 2016. aasta assamblee tulemustest.

Lennunduse lisamine ELi heitkogustega kauplemise süsteemi

| 2.5.4. | Riigiabi eeskirjade läbivaatamine – võeti komisjonis vastu 2014. aasta veebruaris eesmärgiga ajakohastada ja moderniseerida varasemaid 1994. ja 2005. aasta määrusi. Praeguste suuniste peamistes punktides määratletakse uued kriteeriumid riigiabikõlblikele lennujaamadele, samuti starditoetuste saamiseks kõlblikele lennuettevõtjatele uute liinide avamiseks (VT EMSK arvamus CCMI/125) (5). |
| --- | --- |

2.5.4.

Riigiabi eeskirjade läbivaatamine – võeti komisjonis vastu 2014. aasta veebruaris eesmärgiga ajakohastada ja moderniseerida varasemaid 1994. ja 2005. aasta määrusi. Praeguste suuniste peamistes punktides määratletakse uued kriteeriumid riigiabikõlblikele lennujaamadele, samuti starditoetuste saamiseks kõlblikele lennuettevõtjatele uute liinide avamiseks (VT EMSK arvamus CCMI/125) (5).

Riigiabi eeskirjade läbivaatamine

5

| 2.5.5. | Lennujaamade läbilaskevõime – komisjoni 2007. aasta Euroopa lennujaamade läbilaskevõime, tõhususe ja ohutuse tegevuskava alusel asutati viieks aastaks ühenduse lennujaamade läbilaskevõime seire keskus, mis täitis aastatel 2008–2013 kava rakendamises otsustavat osa. Lennujaamade läbilaskevõime seire keskus võimaldas sidusrühmadel anda komisjonile väärtuslikku tagasisidet, sh tutvustades parimaid tavasid ja pakkudes probleemidele poliitilisi lahendusi (Vt EMSK arvamus TEN/552) (6). |
| --- | --- |

2.5.5.

Lennujaamade läbilaskevõime – komisjoni 2007. aasta Euroopa lennujaamade läbilaskevõime, tõhususe ja ohutuse tegevuskava alusel asutati viieks aastaks ühenduse lennujaamade läbilaskevõime seire keskus, mis täitis aastatel 2008–2013 kava rakendamises otsustavat osa. Lennujaamade läbilaskevõime seire keskus võimaldas sidusrühmadel anda komisjonile väärtuslikku tagasisidet, sh tutvustades parimaid tavasid ja pakkudes probleemidele poliitilisi lahendusi (Vt EMSK arvamus TEN/552) (6).

Lennujaamade läbilaskevõime

6

| 2.5.6. | Tarbijakaitse – 2013. aasta märtsis tegi Euroopa Komisjon teatavaks lennureisijate õigusi ajakohastavate meetmete paketi, milles keskenduti neljale põhivaldkonnale: hallide alade selgitamine, uued õigused, jõustamine, kaebuste esitamise kord ja sanktsioonide kohaldamine ning ebaproportsionaalne rahaline koormus. |
| --- | --- |

2.5.6.

Tarbijakaitse – 2013. aasta märtsis tegi Euroopa Komisjon teatavaks lennureisijate õigusi ajakohastavate meetmete paketi, milles keskenduti neljale põhivaldkonnale: hallide alade selgitamine, uued õigused, jõustamine, kaebuste esitamise kord ja sanktsioonide kohaldamine ning ebaproportsionaalne rahaline koormus.

Tarbijakaitse

| 2.5.7. | Need on ainult mõned meetmetest, algatustest ja projektidest, mida EL lennundusvaldkonnas ellu viib. Komisjon on hoogustanud ka koostööd selliste ELi ja Euroopa ametitega, nagu Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) ja Eurocontrol, ning alustanud laiaulatuslikke tegevusi, mis on seotud ELi lennutranspordi rahvusvahelise mõõtmega. |
| --- | --- |

2.5.7.

Need on ainult mõned meetmetest, algatustest ja projektidest, mida EL lennundusvaldkonnas ellu viib. Komisjon on hoogustanud ka koostööd selliste ELi ja Euroopa ametitega, nagu Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) ja Eurocontrol, ning alustanud laiaulatuslikke tegevusi, mis on seotud ELi lennutranspordi rahvusvahelise mõõtmega.

| 2.6. | Komitee arvates vajab EL integreeritud lennundusstrateegiat. |
| --- | --- |

2.6.

Komitee arvates vajab EL integreeritud lennundusstrateegiat.

| 2.6.1. | Poliitilisest aspektist peab ELi lennundusstrateegia seetõttu suurendama lennundussektori tõhusust Euroopas ja mõjujõudu rahvusvahelistel läbirääkimistel. See nõuab poliitilist tahet, visiooni ja julgust, et tasakaalustada suveräänsuse nõuded kompromissivajadusega. |
| --- | --- |

2.6.1.

Poliitilisest aspektist peab ELi lennundusstrateegia seetõttu suurendama lennundussektori tõhusust Euroopas ja mõjujõudu rahvusvahelistel läbirääkimistel. See nõuab poliitilist tahet, visiooni ja julgust, et tasakaalustada suveräänsuse nõuded kompromissivajadusega.

| 2.6.2. | Majanduslikult peaks strateegia tooma kaasa lennunduse väärtusvõrgustiku paranemise, mis hoogustab majanduslikku heaolu ja majanduskasvu kogu Euroopas. |
| --- | --- |

2.6.2.

Majanduslikult peaks strateegia tooma kaasa lennunduse väärtusvõrgustiku paranemise, mis hoogustab majanduslikku heaolu ja majanduskasvu kogu Euroopas.

| 2.6.3. | Õiguslikust aspektist peaks strateegia tagama makrotasandil tugeva õigusraamistiku ja mikrotasandil kavandamisstabiilsuse ning kõiki sidusrühmi tuleks innustada panustama strateegia väljatöötamisse ja rakendamisse. |
| --- | --- |

2.6.3.

Õiguslikust aspektist peaks strateegia tagama makrotasandil tugeva õigusraamistiku ja mikrotasandil kavandamisstabiilsuse ning kõiki sidusrühmi tuleks innustada panustama strateegia väljatöötamisse ja rakendamisse.

| 2.7. | Komitee on seisukohal, et ELi lennundussektor vajab tungivalt seesugust strateegiat, kuna Euroopa väärtusvõrgustik ei ole tõhus. Lennundus ei anna majanduskasvule kõiki võimalikke impulsse. Ent paljud kolmandate riikide valitsused kohandavad oma lennundussüsteeme vastavalt kasvu geopoliitilistele nihkele ja globaliseerunud majanduse nõuetele. Seda suundumust on võimalik peatada vaid siis, kui rakendatakse tugevat, turule suunatud strateegiat, mis põhineb Euroopa väärtustel. |
| --- | --- |

2.7.

Komitee on seisukohal, et ELi lennundussektor vajab tungivalt seesugust strateegiat, kuna Euroopa väärtusvõrgustik ei ole tõhus. Lennundus ei anna majanduskasvule kõiki võimalikke impulsse. Ent paljud kolmandate riikide valitsused kohandavad oma lennundussüsteeme vastavalt kasvu geopoliitilistele nihkele ja globaliseerunud majanduse nõuetele. Seda suundumust on võimalik peatada vaid siis, kui rakendatakse tugevat, turule suunatud strateegiat, mis põhineb Euroopa väärtustel.

| 2.7.1. | Euroopa sõlmlennujaamad ja lennuettevõtjad ei osale lennuliikluse kasvus sellisel viisil nagu nad saaksid seda teha siis, kui neil oleks soodsam õiguskeskkond. Õhuruumi tõhusa koordineerimise puudumine põhjustab ümbersõite ja ebavajalikult kõrget CO2 taset. |
| --- | --- |

2.7.1.

Euroopa sõlmlennujaamad ja lennuettevõtjad ei osale lennuliikluse kasvus sellisel viisil nagu nad saaksid seda teha siis, kui neil oleks soodsam õiguskeskkond. Õhuruumi tõhusa koordineerimise puudumine põhjustab ümbersõite ja ebavajalikult kõrget CO2 taset.

2

| 2.7.2. | Väga palju on sertifitseerimisprotsesse, mille tulemused võivad olla erinevad. See takistab innovatsiooni õitsengut ning heidutab Euroopa toodetesse investeerimast või Euroopas selliseid uusi tooteid kasutamast. |
| --- | --- |

2.7.2.

Väga palju on sertifitseerimisprotsesse, mille tulemused võivad olla erinevad. See takistab innovatsiooni õitsengut ning heidutab Euroopa toodetesse investeerimast või Euroopas selliseid uusi tooteid kasutamast.

| 2.7.3. | Kuna ühine strateegia puudub, jäävad kasutamata võimalused kindlustada Euroopa lennuettevõtjate kasv väljaspool ELi ning ELi liikmesriigid jätkavad oma riiklike huvide järgimist vaatamata sellele, et ELi volitustega oleks võimalik saavutada kokkuvõttes suuremaid eeliseid kui kõigi liikmesriikide volituste summana. |
| --- | --- |

2.7.3.

Kuna ühine strateegia puudub, jäävad kasutamata võimalused kindlustada Euroopa lennuettevõtjate kasv väljaspool ELi ning ELi liikmesriigid jätkavad oma riiklike huvide järgimist vaatamata sellele, et ELi volitustega oleks võimalik saavutada kokkuvõttes suuremaid eeliseid kui kõigi liikmesriikide volituste summana.

| 2.7.4. | Pidades silmas globaliseerunud majandust ja liikluse kasvu geopoliitilist nihet Aasiasse, jätkub killustunud ELi mõju ja rahvusvahelise tähtsuse vähenemine. Euroopa standardid, kodanike, ettevõtjate ja liikmesriikide ühised väärtused kaotaksid oma atraktiivsuse rahvusvaheliste standarditena. |
| --- | --- |

2.7.4.

Pidades silmas globaliseerunud majandust ja liikluse kasvu geopoliitilist nihet Aasiasse, jätkub killustunud ELi mõju ja rahvusvahelise tähtsuse vähenemine. Euroopa standardid, kodanike, ettevõtjate ja liikmesriikide ühised väärtused kaotaksid oma atraktiivsuse rahvusvaheliste standarditena.

| 2.7.5. | Komitee kiidab heaks, et komisjon algatas
  avaliku konsultatsiooni
  lennunduspaketi üle, mille eesmärk on parandada ELi lennundussektori konkurentsivõimet. Ulatuslik rida vastuseid suurendab komisjoni lennunduspaketi ettepaneku usaldusväärsust ja mõju. |
| --- | --- |

2.7.5.

Komitee kiidab heaks, et komisjon algatas
  avaliku konsultatsiooni
  lennunduspaketi üle, mille eesmärk on parandada ELi lennundussektori konkurentsivõimet. Ulatuslik rida vastuseid suurendab komisjoni lennunduspaketi ettepaneku usaldusväärsust ja mõju.

avaliku konsultatsiooni

3.   Edasised sammud: lennundusstrateegia konkurentsivõime hoobade edendamiseks

Edasised sammud: lennundusstrateegia konkurentsivõime hoobade edendamiseks

Komitee on määratlenud kuus tegurit, millest sõltub Euroopa konkurentsivõime. ELi strateegia peaks neid tegureid võimendama, et tagada selle edukas rakendamine.

3.1.   
  Ohutus

Ohutus

| 3.1.1. | ELi jätkusuutliku lennundusstrateegia põhisammas on ohutus. Kuigi lennundus üldiselt ja eeskätt Euroopa lennundus on kindlalt kõige ohutum transpordiviis, ei tohi loorberitele puhkama jääda. |
| --- | --- |

3.1.1.

ELi jätkusuutliku lennundusstrateegia põhisammas on ohutus. Kuigi lennundus üldiselt ja eeskätt Euroopa lennundus on kindlalt kõige ohutum transpordiviis, ei tohi loorberitele puhkama jääda.

| 3.1.2. | Äärmiselt oluline on täiendavalt tugevdada EASA rolli ja vahendeid keskse ohutusjuhtimise ja lennundustoodete sertifitseerimise ametina, samuti tunnustatud organisatsioonide järelevalvet liikmesriikide tasandil. Sellega seoses tuleks suurendada EASA suutlikkust koordineerida tegevust kõikide sidusrühmadega mitte ainult lennundusega seotud küsimustes, et parandada ohutusstandardeid näiteks ohutuseeskirjade läbivaatamise, koolituse tähtsuse rõhutamise, asjakohatu ülereguleerimise vältimise ja õiglase suhtumise edendamise kaudu. |
| --- | --- |

3.1.2.

Äärmiselt oluline on täiendavalt tugevdada EASA rolli ja vahendeid keskse ohutusjuhtimise ja lennundustoodete sertifitseerimise ametina, samuti tunnustatud organisatsioonide järelevalvet liikmesriikide tasandil. Sellega seoses tuleks suurendada EASA suutlikkust koordineerida tegevust kõikide sidusrühmadega mitte ainult lennundusega seotud küsimustes, et parandada ohutusstandardeid näiteks ohutuseeskirjade läbivaatamise, koolituse tähtsuse rõhutamise, asjakohatu ülereguleerimise vältimise ja õiglase suhtumise edendamise kaudu.

| 3.1.3. | EASA professionaalsus ja eksperditeadmised on rahvusvaheliselt tunnustatud ja põhimõtteliselt on temast kujunenud USA lennundusameti FAA vastaspool. Nn mustade nimekirjade kasutamine eeskirju mittejärgivatest kolmandate riikide lennuettevõtjatest ja/või valitsustest on äärmiselt oluline mitte üksnes Euroopa lennuruumi ja reisijate ohutuse jaoks, vaid ka eeltingimusena kõrgeimate rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimisel. Lennundusstrateegia peaks tuginema neile saavutustele. Samuti peaks komisjon uuesti hindama ka tööstandardeid ja võimalikke sotsiaalse dumpingu riske (vt EMSK arvamus TEN/565) (7). |
| --- | --- |

3.1.3.

EASA professionaalsus ja eksperditeadmised on rahvusvaheliselt tunnustatud ja põhimõtteliselt on temast kujunenud USA lennundusameti FAA vastaspool. Nn mustade nimekirjade kasutamine eeskirju mittejärgivatest kolmandate riikide lennuettevõtjatest ja/või valitsustest on äärmiselt oluline mitte üksnes Euroopa lennuruumi ja reisijate ohutuse jaoks, vaid ka eeltingimusena kõrgeimate rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimisel. Lennundusstrateegia peaks tuginema neile saavutustele. Samuti peaks komisjon uuesti hindama ka tööstandardeid ja võimalikke sotsiaalse dumpingu riske (vt EMSK arvamus TEN/565) (7).

7

3.2.   
  Jätkusuutlikkus

Jätkusuutlikkus

| 3.2.1. | Üks ELi lennundusstrateegia tugevust määrav tegur on selle võime tagada lennunduse jätkusuutlikkus. |
| --- | --- |

3.2.1.

Üks ELi lennundusstrateegia tugevust määrav tegur on selle võime tagada lennunduse jätkusuutlikkus.

| 3.2.2. | Avaliku ja erasektori sotsiaalpartnerid, sidusrühmad ja rahvusvahelised partnerid peavad saama toetuda usaldusväärsele ja kindlale ELi lennunduspoliitikale, mis põhineb sidusal ja tugeval strateegial. Seega hõlmab jätkusuutlikkus nii majanduslikke tegureid kui ka eri turuosalejate suutlikkust olla oma vastaval turul edukas. Kuid majanduslikku ja kommertsedu ei jätku kauaks, kui lennundusstrateegia ei ole ka keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt jätkusuutlik. |
| --- | --- |

3.2.2.

Avaliku ja erasektori sotsiaalpartnerid, sidusrühmad ja rahvusvahelised partnerid peavad saama toetuda usaldusväärsele ja kindlale ELi lennunduspoliitikale, mis põhineb sidusal ja tugeval strateegial. Seega hõlmab jätkusuutlikkus nii majanduslikke tegureid kui ka eri turuosalejate suutlikkust olla oma vastaval turul edukas. Kuid majanduslikku ja kommertsedu ei jätku kauaks, kui lennundusstrateegia ei ole ka keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt jätkusuutlik.

| 3.2.3. | Jätkusuutlikkuse väljakutsetele vastamine ülemaailmses kontekstis, tunnustades samas vajadust vastata ELi konkreetsetele nõuetele, sätetele ja struktuuridele, on võimalik ainult terviklikku lähenemisviisi järgides ja siis kui ELi sidusrühmad koordineerivad oma tegevust vastavalt ühisele arusaamale strateegilisest eesmärgist. |
| --- | --- |

3.2.3.

Jätkusuutlikkuse väljakutsetele vastamine ülemaailmses kontekstis, tunnustades samas vajadust vastata ELi konkreetsetele nõuetele, sätetele ja struktuuridele, on võimalik ainult terviklikku lähenemisviisi järgides ja siis kui ELi sidusrühmad koordineerivad oma tegevust vastavalt ühisele arusaamale strateegilisest eesmärgist.

| 3.2.4. | Euroopa ühtse lennundusturu loomine tekitas dünaamika, mis toob kiiresti kaasa turgude struktuurseid muutusi, nagu piiriülene omandamine, lennuettevõtjate osalised ühinemised, osaluste loomine ja strateegilised investeeringud lennujaamadesse ja lennuettevõtjatesse kolmandate riikide ettevõtjate poolt. See mõjutab ka ELi institutsioonide rolli. Sellest tulenevalt peaks komisjon vaatama läbi oma praegused
  juhtimismudelid
  ja koostama ettepanekud nende kohandamiseks vastavalt tegelikule institutsioonilisele ja turuolukorrale. |
| --- | --- |

3.2.4.

Euroopa ühtse lennundusturu loomine tekitas dünaamika, mis toob kiiresti kaasa turgude struktuurseid muutusi, nagu piiriülene omandamine, lennuettevõtjate osalised ühinemised, osaluste loomine ja strateegilised investeeringud lennujaamadesse ja lennuettevõtjatesse kolmandate riikide ettevõtjate poolt. See mõjutab ka ELi institutsioonide rolli. Sellest tulenevalt peaks komisjon vaatama läbi oma praegused
  juhtimismudelid
  ja koostama ettepanekud nende kohandamiseks vastavalt tegelikule institutsioonilisele ja turuolukorrale.

juhtimismudelid

| 3.2.5. | Lennuliikluse korraldamise valdkonnas tuleks läbi vaadata kasutuselevõtu haldusasutuse ja võrgu haldusasutuse vaheline suhe. Tulemuslikkuse hindamise asutus peaks tegutsema selgelt komisjoni juhtimise all. |
| --- | --- |

3.2.5.

Lennuliikluse korraldamise valdkonnas tuleks läbi vaadata kasutuselevõtu haldusasutuse ja võrgu haldusasutuse vaheline suhe. Tulemuslikkuse hindamise asutus peaks tegutsema selgelt komisjoni juhtimise all.

3.3.   
  Konkurentsivõime saavutamine innovatsiooni ja digiteerimise abil

Konkurentsivõime saavutamine innovatsiooni ja digiteerimise abil

| 3.3.1. | Digiteerimine on peamine innovatsiooni, reisijate ootuste muutumise, droonide kasutamise kasvu ning tootekohanduse ja -innovatsiooni tegur. Oluline on, et komisjon käsitleks digiteerimise positiivset mõju lennundusstrateegia põhiprioriteedina selleks, edendada ja rakendada sidusat ja integreeritud transpordipoliitikat. |
| --- | --- |

3.3.1.

Digiteerimine on peamine innovatsiooni, reisijate ootuste muutumise, droonide kasutamise kasvu ning tootekohanduse ja -innovatsiooni tegur. Oluline on, et komisjon käsitleks digiteerimise positiivset mõju lennundusstrateegia põhiprioriteedina selleks, edendada ja rakendada sidusat ja integreeritud transpordipoliitikat.

| 3.3.2. | Lennuettevõtjad ja lennujaamad on arendanud välja innovaatilised ärilised lähenemisviisid, et saada juurdepääs uutele sissetulekuallikatele, suurendada tegevuse tõhusust, turustada oma teenuseid ükshaaval ja uute pakettidena, piirata oma toodete tavakaubastumist ja pakkuda kohandatud teenuseid. |
| --- | --- |

3.3.2.

Lennuettevõtjad ja lennujaamad on arendanud välja innovaatilised ärilised lähenemisviisid, et saada juurdepääs uutele sissetulekuallikatele, suurendada tegevuse tõhusust, turustada oma teenuseid ükshaaval ja uute pakettidena, piirata oma toodete tavakaubastumist ja pakkuda kohandatud teenuseid.

| 3.3.3. | ELi lennundusstrateegia peaks tuginema neile suundumustel, et tagada ELi juhtiv roll sel viisil laialdasemalt määratletud innovatsiooni valdkondades. Selleks et hoogustada konkurentsivõimet ja soodustada majanduskasvu, tuleks veelgi edendada SESARi kasutamist tehnoloogilise vahendina. |
| --- | --- |

3.3.3.

ELi lennundusstrateegia peaks tuginema neile suundumustel, et tagada ELi juhtiv roll sel viisil laialdasemalt määratletud innovatsiooni valdkondades. Selleks et hoogustada konkurentsivõimet ja soodustada majanduskasvu, tuleks veelgi edendada SESARi kasutamist tehnoloogilise vahendina.

| 3.3.4. | Praegu on suurimad väljakutsed seotud droonidega, et leida tasakaal innovatsioonivajaduse ja selle piiramise vajaduse vahel. Droonide hoogne levik militaar-, kommerts- ja erakasutuses toob kaasa vajaduse mitmete nõuete järele, eriti seoses lennuliikluse ohutuse, turvalisuse ja privaatsusega ning nende kasutamise sertifitseerimist ja litsentseerimist reguleerivate õigusaktidega. Need on vaid mõned näited. Kui droonide arendamist ja kasutamist edendatakse asjakohasel viisil, võib Euroopa võtta juhtrolli (vt EMSK arvamus TEN/553). |
| --- | --- |

3.3.4.

Praegu on suurimad väljakutsed seotud droonidega, et leida tasakaal innovatsioonivajaduse ja selle piiramise vajaduse vahel. Droonide hoogne levik militaar-, kommerts- ja erakasutuses toob kaasa vajaduse mitmete nõuete järele, eriti seoses lennuliikluse ohutuse, turvalisuse ja privaatsusega ning nende kasutamise sertifitseerimist ja litsentseerimist reguleerivate õigusaktidega. Need on vaid mõned näited. Kui droonide arendamist ja kasutamist edendatakse asjakohasel viisil, võib Euroopa võtta juhtrolli (vt EMSK arvamus TEN/553).

| 3.3.5. | Euroopast tuleks kujundada biokütust kasutavate lennukite sõlmpunkt maailmas ning teadus- ja arendustegevus peaks edendama lennukite biokütuse kõrgetasemelist tootmist ELis. |
| --- | --- |

3.3.5.

Euroopast tuleks kujundada biokütust kasutavate lennukite sõlmpunkt maailmas ning teadus- ja arendustegevus peaks edendama lennukite biokütuse kõrgetasemelist tootmist ELis.

3.4.   
  Sotsiaalne mõõde

Sotsiaalne mõõde

| — | Komisjoni 2015. aasta tööprogrammi kohaselt peaks olema prioriteet töökohtade loomine ELi majanduses, sealhulgas lennunduses. Nii olemasolevad kui ka vastloodud töökohad peaksid vastama parimatele Euroopa standarditele. |
| --- | --- |

—

Komisjoni 2015. aasta tööprogrammi kohaselt peaks olema prioriteet töökohtade loomine ELi majanduses, sealhulgas lennunduses. Nii olemasolevad kui ka vastloodud töökohad peaksid vastama parimatele Euroopa standarditele.

| — | Euroopa lennundussektori edu sõltub selle töötajate oskustest ja kvalifikatsioonist. Seepärast tuleks võtta meetmeid, et suurendada sektori atraktiivsust ja vältida oskustööjõu lahkumist sektorist või mujal maailmas töö otsimist (nn ajude äravool). |
| --- | --- |

—

Euroopa lennundussektori edu sõltub selle töötajate oskustest ja kvalifikatsioonist. Seepärast tuleks võtta meetmeid, et suurendada sektori atraktiivsust ja vältida oskustööjõu lahkumist sektorist või mujal maailmas töö otsimist (nn ajude äravool).

| — | Kui ELi institutsioonide algatused puudutavad kõnealust sektorit, tuleb konsulteerida tsiviillennunduse valdkondliku sotsiaaldialoogi komiteega, mis esindab nii sektori tööandjaid kui ka töötajaid. Sellega tagatakse sotsiaalpartnerite hääle kuuldavaks tegemine ja suurendatakse nende toetuse tõenäosust. |
| --- | --- |

—

Kui ELi institutsioonide algatused puudutavad kõnealust sektorit, tuleb konsulteerida tsiviillennunduse valdkondliku sotsiaaldialoogi komiteega, mis esindab nii sektori tööandjaid kui ka töötajaid. Sellega tagatakse sotsiaalpartnerite hääle kuuldavaks tegemine ja suurendatakse nende toetuse tõenäosust.

| — | Kõigi ELi lennundusalase välispoliitika valdkonnas sõlmitavate lepingute eesmärk peaks olema tagada ILO põhimõtete arvestamine ning leida mõlemale poolele vastuvõetavad vahendid, et tagada neist kinnipidamine (vt EMSK arvamus TEN/500). |
| --- | --- |

—

Kõigi ELi lennundusalase välispoliitika valdkonnas sõlmitavate lepingute eesmärk peaks olema tagada ILO põhimõtete arvestamine ning leida mõlemale poolele vastuvõetavad vahendid, et tagada neist kinnipidamine (vt EMSK arvamus TEN/500).

3.5.   
  Kõrge töökvaliteet

Kõrge töökvaliteet

| 3.5.1. | ELi lennundusstrateegia edu saab mõõta sellega, mil määral innustatakse nii avaliku kui ka erasektori üksikuid sidusrühmi andma oma parimat. Mida suurem on lõhe praeguse olukorra ja optimaalselt kõrge töökvaliteedi vahel, seda väiksem on Euroopa lennunduse rahvusvaheline konkurentsivõime. See põhimõte kehtib õhuruumi korraldamise, lennujaamade ja lennuettevõtjate tõhususe ning sujuva institutsioonidevahelise koostöö kohta Euroopas. |
| --- | --- |

3.5.1.

ELi lennundusstrateegia edu saab mõõta sellega, mil määral innustatakse nii avaliku kui ka erasektori üksikuid sidusrühmi andma oma parimat. Mida suurem on lõhe praeguse olukorra ja optimaalselt kõrge töökvaliteedi vahel, seda väiksem on Euroopa lennunduse rahvusvaheline konkurentsivõime. See põhimõte kehtib õhuruumi korraldamise, lennujaamade ja lennuettevõtjate tõhususe ning sujuva institutsioonidevahelise koostöö kohta Euroopas.

| 3.5.2. | Võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitajad toovad esile mitteoptimaalsed tulemuslikkuse tasemed, mis tulenevad riikide lähenemisviiside erinevustest, mis soodustavad Euroopa ühtse lennundusturu killustumist. Tuleb leida kompromiss legitiimsete õiguslike ja poliitiliste riiklike huvide ning sidusrühmade võime vahel saavutada optimaalselt kõrge töökvaliteet. |
| --- | --- |

3.5.2.

Võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitajad toovad esile mitteoptimaalsed tulemuslikkuse tasemed, mis tulenevad riikide lähenemisviiside erinevustest, mis soodustavad Euroopa ühtse lennundusturu killustumist. Tuleb leida kompromiss legitiimsete õiguslike ja poliitiliste riiklike huvide ning sidusrühmade võime vahel saavutada optimaalselt kõrge töökvaliteet.

| 3.5.3. | „Me peame end asjaoludega kurssi viima.” Toimiv ja tõhus ühtne Euroopa taevas on Euroopa lennundussektori jätkusuutliku konkurentsivõime jaoks vältimatu eeltingimus. Lennujaamade läbilaskevõime probleemi lahendamine peab olema selle lahutamatu osa. |
| --- | --- |

3.5.3.

„Me peame end asjaoludega kurssi viima.” Toimiv ja tõhus ühtne Euroopa taevas on Euroopa lennundussektori jätkusuutliku konkurentsivõime jaoks vältimatu eeltingimus. Lennujaamade läbilaskevõime probleemi lahendamine peab olema selle lahutamatu osa.

| 3.5.4. | ELi lennunduspoliitika ei saa olla piiratud ELi õhuruumiga, sest juba oma olemuse tõttu puudutab ELi lennundus
  kogu Euroopa geograafilist piirkonda
  . Seetõttu tuleks ELi mittekuuluvate Euroopa riikide valitsusi ja sidusrühmi käsitleda ELi loomulike partneritena, kellega – Euroopa Komisjoni juhtimisel – konsulteeritakse ja kes hõlmatakse terviklikku ELi lennunduspoliitikasse. Eurocontroli andmepanga jätkuv arendamine ja kogemused lennuliikluse voogude kesksel juhtimisel on suurepärane näide sildade ehitamisest ELi liikmesriikide ja teiste Euroopa riikide lennuliikluse juhtimisvahendite vahele. |
| --- | --- |

3.5.4.

ELi lennunduspoliitika ei saa olla piiratud ELi õhuruumiga, sest juba oma olemuse tõttu puudutab ELi lennundus
  kogu Euroopa geograafilist piirkonda
  . Seetõttu tuleks ELi mittekuuluvate Euroopa riikide valitsusi ja sidusrühmi käsitleda ELi loomulike partneritena, kellega – Euroopa Komisjoni juhtimisel – konsulteeritakse ja kes hõlmatakse terviklikku ELi lennunduspoliitikasse. Eurocontroli andmepanga jätkuv arendamine ja kogemused lennuliikluse voogude kesksel juhtimisel on suurepärane näide sildade ehitamisest ELi liikmesriikide ja teiste Euroopa riikide lennuliikluse juhtimisvahendite vahele.

kogu Euroopa geograafilist piirkonda

| 3.5.5. | Ühekordse julgestuskontrolli põhimõtet, mis peaks rakenduma kogu ELis, tuleks kaaluda ka teiste riikide puhul. Standardite vastastikune tunnustamine peaks olema võimalik ka n-ö sarnase mõttelaadiga riikide vahel ning see omakorda annaks panuse tasakaalustatud ülemaailmsesse julgestusrežiimi, mille puhul kõik jõupingutused suunatakse reaalsele ohule (8). |
| --- | --- |

3.5.5.

Ühekordse julgestuskontrolli põhimõtet, mis peaks rakenduma kogu ELis, tuleks kaaluda ka teiste riikide puhul. Standardite vastastikune tunnustamine peaks olema võimalik ka n-ö sarnase mõttelaadiga riikide vahel ning see omakorda annaks panuse tasakaalustatud ülemaailmsesse julgestusrežiimi, mille puhul kõik jõupingutused suunatakse reaalsele ohule (8).

8

3.6.   
  Ühenduvus

Ühenduvus

| 3.6.1. | Lennundussektor on arenenud lennunduse väärtusvõrgustikuks, kus omavahel ühendatud ettevõtted loovad ühist väärtust. Ühtne lennundusturg on soodustanud väga tõhusate üleeuroopaliste lennuettevõtjate ja lennuettevõtjate kontsernide kasvu. Sarnaselt arenevad ka nišiettevõtjad. Jätkuva edu tagamiseks sõltuvad nii need nn järgmise põlvkonna lennuettevõtjad kui ka muud, erinevatel ärimudelitel põhinevad ettevõtjad kõik tõhusate ja turule suunatud tarnijate võrgustikust. |
| --- | --- |

3.6.1.

Lennundussektor on arenenud lennunduse väärtusvõrgustikuks, kus omavahel ühendatud ettevõtted loovad ühist väärtust. Ühtne lennundusturg on soodustanud väga tõhusate üleeuroopaliste lennuettevõtjate ja lennuettevõtjate kontsernide kasvu. Sarnaselt arenevad ka nišiettevõtjad. Jätkuva edu tagamiseks sõltuvad nii need nn järgmise põlvkonna lennuettevõtjad kui ka muud, erinevatel ärimudelitel põhinevad ettevõtjad kõik tõhusate ja turule suunatud tarnijate võrgustikust.

| 3.6.2. | Selline üksteisest sõltuvate lennuettevõtjate, lennujaamade, maapealse käitluse äriühingute, lennuliikluse juhtimise organisatsioonide jt võrgustik loob töökohti mitte üksnes sektoris, vaid ka nende piirkondade ja kogukondade jaoks, mida ta ühendab. Mida rohkem on ühendusi ja mida olulisemad on sellised ühendused piirkonna või kogukonna jaoks atraktiivsuse tõttu turismi ja äritegevuse sihtkohana, seda suurem on ühenduvuse väärtus majanduse jaoks. |
| --- | --- |

3.6.2.

Selline üksteisest sõltuvate lennuettevõtjate, lennujaamade, maapealse käitluse äriühingute, lennuliikluse juhtimise organisatsioonide jt võrgustik loob töökohti mitte üksnes sektoris, vaid ka nende piirkondade ja kogukondade jaoks, mida ta ühendab. Mida rohkem on ühendusi ja mida olulisemad on sellised ühendused piirkonna või kogukonna jaoks atraktiivsuse tõttu turismi ja äritegevuse sihtkohana, seda suurem on ühenduvuse väärtus majanduse jaoks.

| 3.6.3. | Tõhus lennundus edendab seega majanduskasvu. Edukas ELi lennundusstrateegia peaks seega püüdma suurendada majanduskasvu, vähendades sektori tegevust ELis mõjutavaid väliskulusid ja pakkudes lennundusele rahvusvahelisi kasvuvõimalusi. |
| --- | --- |

3.6.3.

Tõhus lennundus edendab seega majanduskasvu. Edukas ELi lennundusstrateegia peaks seega püüdma suurendada majanduskasvu, vähendades sektori tegevust ELis mõjutavaid väliskulusid ja pakkudes lennundusele rahvusvahelisi kasvuvõimalusi.

3.7.   
  Rahvusvaheline lennundus

Rahvusvaheline lennundus

| 3.7.1. | Lennundus on üks vähestest teenindussektoritest, mis ei konkureeri kohalikul, vaid ülemaailmsel tasandil. Seetõttu mõjutavad Euroopa konkurentsivõimet tootmiskulud, olemasolev poliitiline toetus ja rahalised vahendid, mida antakse kolmandate riikide lennuettevõtjatele, kuid mitte ELi lennuettevõtjatele. |
| --- | --- |

3.7.1.

Lennundus on üks vähestest teenindussektoritest, mis ei konkureeri kohalikul, vaid ülemaailmsel tasandil. Seetõttu mõjutavad Euroopa konkurentsivõimet tootmiskulud, olemasolev poliitiline toetus ja rahalised vahendid, mida antakse kolmandate riikide lennuettevõtjatele, kuid mitte ELi lennuettevõtjatele.

| 3.7.2. | Euroopa Liidul on ülemaailmselt enneolematud tugevad küljed. Hoolimata oma sisemisest mitmekesisusest ja just seetõttu on EL võtnud kasutusele konfliktide lahendamise mehhanismid, riigiabi heakskiitmissüsteemid, sotsiaaldialoogistruktuurid ja julgestusstandardid, mis koos teiste standarditega moodustavad väärtuste kogumi, mida jagavad maailma ühe võimsaima, stabiilseima ja mõjukaima majanduspiirkonna 500 miljonit elanikku ja ettevõtted. Sellele turule pääs on kolmandate riikide ettevõtjate jaoks väga atraktiivne valikuvõimalus. |
| --- | --- |

3.7.2.

Euroopa Liidul on ülemaailmselt enneolematud tugevad küljed. Hoolimata oma sisemisest mitmekesisusest ja just seetõttu on EL võtnud kasutusele konfliktide lahendamise mehhanismid, riigiabi heakskiitmissüsteemid, sotsiaaldialoogistruktuurid ja julgestusstandardid, mis koos teiste standarditega moodustavad väärtuste kogumi, mida jagavad maailma ühe võimsaima, stabiilseima ja mõjukaima majanduspiirkonna 500 miljonit elanikku ja ettevõtted. Sellele turule pääs on kolmandate riikide ettevõtjate jaoks väga atraktiivne valikuvõimalus.

| 3.7.3. | ELi lennundusstrateegia tuleks rajada kõnealustele standarditele ning kooskõlastatud ja koordineeritud läbirääkimiste kaudu tuleks saada neile kolmandate riikide heakskiit. EL on juba sõlminud ELi ja USA vahelise toimiva lennunduslepingu, milles sisaldavate sätete kohaselt võivad mõlemad pooled arendada edasi konsensust kõnealuste standardite täiendamise, rakendamise ja isegi kolmandatele riikidele laiendamise osas. Ulatuslik ja terviklik lennunduspoliitika peaks seepärast püüdma kasutada olemasolevaid vahendeid, nagu ELi-USA ühiskomitee, et luua teiste sarnase mõtteviisiga riikidega üle maailma ühine arusaam sellest, et jätkusuutlik lennundus toetub põhiväärtuste austamisele. EL ja USA võiksid võtta juhtrolli ülemaailmsete standardite (sh SESAR/NextGen) kehtestamisel. |
| --- | --- |

3.7.3.

ELi lennundusstrateegia tuleks rajada kõnealustele standarditele ning kooskõlastatud ja koordineeritud läbirääkimiste kaudu tuleks saada neile kolmandate riikide heakskiit. EL on juba sõlminud ELi ja USA vahelise toimiva lennunduslepingu, milles sisaldavate sätete kohaselt võivad mõlemad pooled arendada edasi konsensust kõnealuste standardite täiendamise, rakendamise ja isegi kolmandatele riikidele laiendamise osas. Ulatuslik ja terviklik lennunduspoliitika peaks seepärast püüdma kasutada olemasolevaid vahendeid, nagu ELi-USA ühiskomitee, et luua teiste sarnase mõtteviisiga riikidega üle maailma ühine arusaam sellest, et jätkusuutlik lennundus toetub põhiväärtuste austamisele. EL ja USA võiksid võtta juhtrolli ülemaailmsete standardite (sh SESAR/NextGen) kehtestamisel.

| 3.7.4. | Eeskätt välissuhete valdkonnas ei piisa sellest, kui kõik liikmesriigid ja kõik erasektori sidusrühmad kaasatakse läbirääkimiste kõigisse etappidesse. Siinkohal peaks esmatähtis olema tagada, et kuulatakse ja kaasatakse eelkõige neid sidusrühmi, kellel on asjaomaste turgude vastu piirkondlikud, ülemaailmsed või valdkondlikud erihuvid, et tagada jätkuv toetus integreeritud terviklikule lennunduspoliitikale. Lennundussektor saab edendada majanduskasvu vaid juhul, kui liikuvuse ja transpordi peadirektoraati toetavad täielikult ka teised direktoraadid, nagu regionaal- ja linnapoliitika, kaubanduse ja konkurentsi peadirektoraat. |
| --- | --- |

3.7.4.

Eeskätt välissuhete valdkonnas ei piisa sellest, kui kõik liikmesriigid ja kõik erasektori sidusrühmad kaasatakse läbirääkimiste kõigisse etappidesse. Siinkohal peaks esmatähtis olema tagada, et kuulatakse ja kaasatakse eelkõige neid sidusrühmi, kellel on asjaomaste turgude vastu piirkondlikud, ülemaailmsed või valdkondlikud erihuvid, et tagada jätkuv toetus integreeritud terviklikule lennunduspoliitikale. Lennundussektor saab edendada majanduskasvu vaid juhul, kui liikuvuse ja transpordi peadirektoraati toetavad täielikult ka teised direktoraadid, nagu regionaal- ja linnapoliitika, kaubanduse ja konkurentsi peadirektoraat.

| 3.7.5. | Globaliseerunud majanduses tuleks kindlasti hoolikalt läbi vaadata omandiõigust ja kontrolli käsitlevad sätted. Tulevikku suunatud ELi lennundusstrateegias tuleks kaaluda Euroopa Liidu ausa konkurentsi põhimõtete kodifitseerimist, et ergutada kolmandate riikide lennuettevõtjaid selliste standarditega nõustuma ja tagada nii aus konkurents liberaliseeritud turgudel. Paremaks mõistmiseks soovitab komitee komisjonil käsitleda omandiõigust ja kontrolli käsitlevate praeguste nõuete võimalikke muutmisvõimalusi eraldi. Ettepanekud peaksid põhinema täiendavatel uuringutel ja analüüsidel. |
| --- | --- |

3.7.5.

Globaliseerunud majanduses tuleks kindlasti hoolikalt läbi vaadata omandiõigust ja kontrolli käsitlevad sätted. Tulevikku suunatud ELi lennundusstrateegias tuleks kaaluda Euroopa Liidu ausa konkurentsi põhimõtete kodifitseerimist, et ergutada kolmandate riikide lennuettevõtjaid selliste standarditega nõustuma ja tagada nii aus konkurents liberaliseeritud turgudel. Paremaks mõistmiseks soovitab komitee komisjonil käsitleda omandiõigust ja kontrolli käsitlevate praeguste nõuete võimalikke muutmisvõimalusi eraldi. Ettepanekud peaksid põhinema täiendavatel uuringutel ja analüüsidel.

Brüssel, 17. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  ELT C 230, 14.7.2015, lk 17.

1

(2)  ELT C 198, 10.7.2013, lk 9.

2

(3)  ELT C 376, 22.12.2011, lk 38.

3

(4)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 173.

4

(5)  ELT C 451, 16.12.2014, lk 123.

5

(6)  ELT C 230, 14.7.2015, lk 17.

6

(7)  EMSK arvamus TEN/565 – Sotsiaalne dumping tsiviillennunduses, vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 110.

7

Euroopa Liidu Teataja

(8)  ELT C 100, 30.4.2009, lk 39.

8

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/176 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/176

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Rahvusvahelise autokaubaveo siseturg: sotsiaalne dumping ja kabotaaž”

(ettevalmistav arvamus)

(2016/C 013/26)

| Raportöörid: | Stefan BACK ja Raymond HENCKS |
| --- | --- |

Raportöörid:

Stefan BACK ja Raymond HENCKS

6. juulil 2015 otsustas tulevane ELi eesistujariik Luksemburg vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Rahvusvahelise autokaubaveo siseturg: sotsiaalne dumping ja kabotaaž”

(ettevalmistav arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 31. augustil 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16. ja 17. septembril 2015 (17. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 170, vastu hääletas 3, erapooletuks jäi 5.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab veel kord toetust Jean-Claude Junckeri juhitava Euroopa Komisjoni eesmärgile võidelda sotsiaalse dumpinguga, mida komitee väljendas 2015. aasta arvamuses Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava kohta, ning kutsub komisjoni uuesti üles tegema ettepanekuid ennetavate meetmete kohta (1). |
| --- | --- |

1.1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab veel kord toetust Jean-Claude Junckeri juhitava Euroopa Komisjoni eesmärgile võidelda sotsiaalse dumpinguga, mida komitee väljendas 2015. aasta arvamuses Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava kohta, ning kutsub komisjoni uuesti üles tegema ettepanekuid ennetavate meetmete kohta (1).

| 1.2. | Komitee täheldab rahuloluga nõukogu eesistuja Luksemburgi toetust komisjoni algatustele eesmärgiga võidelda sotsiaalse dumpingu kõigi, näiteks deklareerimata tööga seotud vormide vastu (2). |
| --- | --- |

1.2.

Komitee täheldab rahuloluga nõukogu eesistuja Luksemburgi toetust komisjoni algatustele eesmärgiga võidelda sotsiaalse dumpingu kõigi, näiteks deklareerimata tööga seotud vormide vastu (2).

| 1.3. | Komitee väljendab kahetsust selle üle, et sotsiaalse dumpingu mõiste ei ole määratletud, kuigi seda kasutatakse laialdaselt. Käesolevas arvamuses käsitab komitee sotsiaalse dumpinguna tavasid, millega püütakse hoida kõrvale sotsiaalvaldkonna ja turule juurdepääsu eeskirjadest või mis on kõnealuste eeskirjadega vastuolus (varifirmad), et saavutada konkurentsieeliseid. Käesolevas arvamuses keskendutakse sellele, kuidas võidelda sellise tegevuse vastu. |
| --- | --- |

1.3.

Komitee väljendab kahetsust selle üle, et sotsiaalse dumpingu mõiste ei ole määratletud, kuigi seda kasutatakse laialdaselt. Käesolevas arvamuses käsitab komitee sotsiaalse dumpinguna tavasid, millega püütakse hoida kõrvale sotsiaalvaldkonna ja turule juurdepääsu eeskirjadest või mis on kõnealuste eeskirjadega vastuolus (varifirmad), et saavutada konkurentsieeliseid. Käesolevas arvamuses keskendutakse sellele, kuidas võidelda sellise tegevuse vastu.

| 1.4. | Komitee peab kiiduväärseks komisjoni kava






  — | lihtsustada autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimusi ning rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevaid ühiseid eeskirju, eeskätt kabotaaži osas, et muuta eeskirju lihtsamini jõustatavaks; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Komitee peab kiiduväärseks komisjoni kava

—

lihtsustada autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimusi ning rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevaid ühiseid eeskirju, eeskätt kabotaaži osas, et muuta eeskirju lihtsamini jõustatavaks;

| — | tugevdada transpordiettevõtjate asutamiskriteeriume, et hoida ära kahjulikku varifirmade kasutamist; |
| --- | --- |

—

tugevdada transpordiettevõtjate asutamiskriteeriume, et hoida ära kahjulikku varifirmade kasutamist;

| — | koostada töötajate liikuvuse pakett, et suurendada liikmesriikide suutlikkust võidelda sotsiaalse dumpingu, pettuse ja kuritarvitamisega seoses töötajate lähetamise ja sotsiaalkindlustushüvitiste kättesaadavusega. |
| --- | --- |

—

koostada töötajate liikuvuse pakett, et suurendada liikmesriikide suutlikkust võidelda sotsiaalse dumpingu, pettuse ja kuritarvitamisega seoses töötajate lähetamise ja sotsiaalkindlustushüvitiste kättesaadavusega.

| 1.5. | Komitee väljendab veel kord toetust komisjoni ettepanekule luua deklareerimata töö ennetamise ja tõkestamise alast koostööd edendav Euroopa platvorm ning palub nõukogul ja Euroopa Parlamendil see ettepanek kiiresti vastu võtta (3). |
| --- | --- |

1.5.

Komitee väljendab veel kord toetust komisjoni ettepanekule luua deklareerimata töö ennetamise ja tõkestamise alast koostööd edendav Euroopa platvorm ning palub nõukogul ja Euroopa Parlamendil see ettepanek kiiresti vastu võtta (3).

| 1.6. | Komitee on veendunud, et on hädavajalik ELi tasandil kiiresti tegutseda, et vältida autokaubavedude siseturu killustumisohtu sotsiaalse dumpinguga võitlemiseks võetavate ühepoolsete riiklike meetmete tõttu. Edukas ELi tasandi tegevus võib luua turu edasiseks avanemiseks soodsad tingimused (4). |
| --- | --- |

1.6.

Komitee on veendunud, et on hädavajalik ELi tasandil kiiresti tegutseda, et vältida autokaubavedude siseturu killustumisohtu sotsiaalse dumpinguga võitlemiseks võetavate ühepoolsete riiklike meetmete tõttu. Edukas ELi tasandi tegevus võib luua turu edasiseks avanemiseks soodsad tingimused (4).

| 1.7. | Komitee palub komisjonil ja liikmesriikidel, kes vastutavad esmajoones nii autovedusid käsitlevate õigusaktide kui ka sotsiaalõigusnormide jõustamise eest, seada esikohale järgmised aspektid:






  — | täieliku koostöö tagamine tööinspektsioonide ja autoveojärelevalve asutuste vahel liikmesriikides; |
| --- | --- | --- |

1.7.

Komitee palub komisjonil ja liikmesriikidel, kes vastutavad esmajoones nii autovedusid käsitlevate õigusaktide kui ka sotsiaalõigusnormide jõustamise eest, seada esikohale järgmised aspektid:

—

täieliku koostöö tagamine tööinspektsioonide ja autoveojärelevalve asutuste vahel liikmesriikides;

| — | riiklikesse autoveo-ettevõtjate elektroonilistesse registritesse (vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 (5) artikkel 16) kantud andmete ühendamine kutseliste juhtide sotsiaalkindlustus- ja tööalaste andmetega, et parandada eeskirjade piiriülest jõustamist ning võidelda kuritarvitamise ja pettusega; |
| --- | --- |

—

riiklikesse autoveo-ettevõtjate elektroonilistesse registritesse (vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 (5) artikkel 16) kantud andmete ühendamine kutseliste juhtide sotsiaalkindlustus- ja tööalaste andmetega, et parandada eeskirjade piiriülest jõustamist ning võidelda kuritarvitamise ja pettusega;

| — | riiklike registrite omavahelise ühendamise kiire teostamine Euroopa autoveo-ettevõtjate registri (ERRU) kaudu – mis oleks pidanud olema loodud 2012. aasta detsembriks –, et parandada eeskirjade piiriülest jõustamist ja liikmesriikidevahelist koostööd; selle raames võiks kaaluda siseturu infosüsteemi (IMI) kasutamist (6); |
| --- | --- |

—

riiklike registrite omavahelise ühendamise kiire teostamine Euroopa autoveo-ettevõtjate registri (ERRU) kaudu – mis oleks pidanud olema loodud 2012. aasta detsembriks –, et parandada eeskirjade piiriülest jõustamist ja liikmesriikidevahelist koostööd; selle raames võiks kaaluda siseturu infosüsteemi (IMI) kasutamist (6);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 593/2008 (7) (Rooma I määrus), töötajate lähetamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 96/71/EÜ (8) ja selle direktiivi jõustamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/67/EL (9) kehtestatud kohustuslike miinimumnõuete täielik jõustamine autoveosektoris. Komitee viitab komisjoni kavatsusele vaadata läbi direktiivid 96/71/EÜ ja 2014/67/EL, et selgitada välja, kas on vaja suuniseid või muid meetmeid, et lihtsustada eeskirjade tõhusat ja õiguskindlust tagavat rakendamist autoveosektoris. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 593/2008 (7) (Rooma I määrus), töötajate lähetamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 96/71/EÜ (8) ja selle direktiivi jõustamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/67/EL (9) kehtestatud kohustuslike miinimumnõuete täielik jõustamine autoveosektoris. Komitee viitab komisjoni kavatsusele vaadata läbi direktiivid 96/71/EÜ ja 2014/67/EL, et selgitada välja, kas on vaja suuniseid või muid meetmeid, et lihtsustada eeskirjade tõhusat ja õiguskindlust tagavat rakendamist autoveosektoris.

| 1.8. | Komitee rõhutab, et tugevdatud nõuetele vastavuse kontroll ei tohi endaga kaasa tuua nõudeid, mis takistavad normaalset konkurentsi Euroopa transpordiettevõtjate vahel ja siseturu väljakujundamist autoveosektoris. |
| --- | --- |

1.8.

Komitee rõhutab, et tugevdatud nõuetele vastavuse kontroll ei tohi endaga kaasa tuua nõudeid, mis takistavad normaalset konkurentsi Euroopa transpordiettevõtjate vahel ja siseturu väljakujundamist autoveosektoris.

| 1.9. | Komitee juhib tähelepanu ka sellele, et komisjon võiks ettepanekutes turulepääsu, sealhulgas kabotaaži käsitlevate sätete lihtsustamiseks kaaluda võimalust viia autokaubavedu reguleerivad eeskirjad vastavusse üldiselt teenuste ajutise osutamise suhtes kohaldatavate eeskirjadega, arvestades sektori eripära. Turulepääsu eeskirjade lihtsustamine paneb aluse sidusamale jõustamisele ja tugevamale vastavusele, mis seaks piirid sotsiaalse dumpingu võimalustele. Turulepääsu eeskirjade lihtsustamine peab toimuma käsikäes kokkulepitud meetmete rakendamisega, et vältida sotsiaalset dumpingut. |
| --- | --- |

1.9.

Komitee juhib tähelepanu ka sellele, et komisjon võiks ettepanekutes turulepääsu, sealhulgas kabotaaži käsitlevate sätete lihtsustamiseks kaaluda võimalust viia autokaubavedu reguleerivad eeskirjad vastavusse üldiselt teenuste ajutise osutamise suhtes kohaldatavate eeskirjadega, arvestades sektori eripära. Turulepääsu eeskirjade lihtsustamine paneb aluse sidusamale jõustamisele ja tugevamale vastavusele, mis seaks piirid sotsiaalse dumpingu võimalustele. Turulepääsu eeskirjade lihtsustamine peab toimuma käsikäes kokkulepitud meetmete rakendamisega, et vältida sotsiaalset dumpingut.

| 1.10. | Komitee palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada eeskirjade tõhusa jõustamisega seotud teabe ja parimate tavade vahetamist, et võidelda kuritarvitamise ja sotsiaalse dumpingu vastu. Sel eesmärgil korraldatakse parimate tavade tutvustamiseks ja jagamiseks kõrgetasemeline ELi konverents. |
| --- | --- |

1.10.

Komitee palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada eeskirjade tõhusa jõustamisega seotud teabe ja parimate tavade vahetamist, et võidelda kuritarvitamise ja sotsiaalse dumpingu vastu. Sel eesmärgil korraldatakse parimate tavade tutvustamiseks ja jagamiseks kõrgetasemeline ELi konverents.

| 1.11. | Komitee palub komisjonil kutsuda liikmesriike osalema projektides, et edendada ning motiveerida nõuetele vastavaid ettevõtjaid tõhusate ja toimivate riskihindamissüsteemide kaudu. |
| --- | --- |

1.11.

Komitee palub komisjonil kutsuda liikmesriike osalema projektides, et edendada ning motiveerida nõuetele vastavaid ettevõtjaid tõhusate ja toimivate riskihindamissüsteemide kaudu.

2.   Sektori ja turu hetkeolukord

| 2.1. | Autokaubavedu on ELi majanduse liikumapanev jõud. Selle arvele langeb 73 % sisemaa-kaubavedudest. Kaubavedu moodustab peaaegu 2 % Euroopa SKPst. Rahvusvaheliste vedude osakaal kasvas ajavahemikul 2004–2012 mõõdukalt: 30 %-lt 33 %-ni. Kabotaažvedude arv suurenes 50 %, kuid nende turuosa on endiselt väike (üksnes 5 %). Alates 2005. aastast kuni 2012. aastani vähenes riigisisene autokaubavedu 9,1 % võrra, samas kui kolmandate riikide veod oli autokaubaveo turu kõige kiiremini kasvav osa: üle 80 % ajavahemikul 2004–2012 (10). |
| --- | --- |

2.1.

Autokaubavedu on ELi majanduse liikumapanev jõud. Selle arvele langeb 73 % sisemaa-kaubavedudest. Kaubavedu moodustab peaaegu 2 % Euroopa SKPst. Rahvusvaheliste vedude osakaal kasvas ajavahemikul 2004–2012 mõõdukalt: 30 %-lt 33 %-ni. Kabotaažvedude arv suurenes 50 %, kuid nende turuosa on endiselt väike (üksnes 5 %). Alates 2005. aastast kuni 2012. aastani vähenes riigisisene autokaubavedu 9,1 % võrra, samas kui kolmandate riikide veod oli autokaubaveo turu kõige kiiremini kasvav osa: üle 80 % ajavahemikul 2004–2012 (10).

| 2.2. | Ainuüksi 2013. aastal suurenes kabotaažvedude hulk 20 % võrra. Suurim osa kabotaažvedudest teostatakse Lääne-Euroopas. Seega toimub 86 % kogukabotaažist Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias, Ühendkuningriigis, Belgias ja Rootsis (11). Euroopa Komisjoni jaoks koostatud uuringu (12) andmetel teostavad enamiku riigisiseseid vedusid asjaomases liikmesriigis asuvad kohalikud veoettevõtjad. |
| --- | --- |

2.2.

Ainuüksi 2013. aastal suurenes kabotaažvedude hulk 20 % võrra. Suurim osa kabotaažvedudest teostatakse Lääne-Euroopas. Seega toimub 86 % kogukabotaažist Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias, Ühendkuningriigis, Belgias ja Rootsis (11). Euroopa Komisjoni jaoks koostatud uuringu (12) andmetel teostavad enamiku riigisiseseid vedusid asjaomases liikmesriigis asuvad kohalikud veoettevõtjad.

| 2.3. | 2014. aastal avaldatud Euroopa Komisjoni aruandes turuseisu kohta kinnitatakse, et üldkokkuvõttes on palgad, tööjõukulude absoluuttasemed ja muud tasu elemendid kogu ELis ühtlustumas (13). Püsivad erinevused vastavad väidetavalt 12(13)-liikmelise ELi ja 15-liikmelise ELi (15-liikmelise ELi all mõeldakse riike, kes ühinesid ELiga enne 2004. aastat ja 12(13)-liikmelise ELi all mõeldakse riike, kes ühinesid ELiga 2004. aastal ja hiljem) palgatasemete üldisele erinevusele. |
| --- | --- |

2.3.

2014. aastal avaldatud Euroopa Komisjoni aruandes turuseisu kohta kinnitatakse, et üldkokkuvõttes on palgad, tööjõukulude absoluuttasemed ja muud tasu elemendid kogu ELis ühtlustumas (13). Püsivad erinevused vastavad väidetavalt 12(13)-liikmelise ELi ja 15-liikmelise ELi (15-liikmelise ELi all mõeldakse riike, kes ühinesid ELiga enne 2004. aastat ja 12(13)-liikmelise ELi all mõeldakse riike, kes ühinesid ELiga 2004. aastal ja hiljem) palgatasemete üldisele erinevusele.

| 2.4. | Neid erinevusi tuleb vaadelda autokaubaveo sektori eriomases kontekstis, mida iseloomustab tööjõu suur liikuvus ja aktiivne piiriülene tegevus. Nimetatud palgavahed on siseturul tervikuna vältimatud ning kui neid kasutatakse ära seadusest kõrvale hoidval või seadusevastasel viisil, siis võivad nad hakata mõjutama sektori konkurentsitingimusi ja juhtide olukorda, nagu näitab järgmine peatükk (14). |
| --- | --- |

2.4.

Neid erinevusi tuleb vaadelda autokaubaveo sektori eriomases kontekstis, mida iseloomustab tööjõu suur liikuvus ja aktiivne piiriülene tegevus. Nimetatud palgavahed on siseturul tervikuna vältimatud ning kui neid kasutatakse ära seadusest kõrvale hoidval või seadusevastasel viisil, siis võivad nad hakata mõjutama sektori konkurentsitingimusi ja juhtide olukorda, nagu näitab järgmine peatükk (14).

| 2.5. | Tunnistatakse, et autokaubaveo sektor seisab silmitsi ka mitmete muude väljakutsetega. Lisaks kvalifitseeritud juhtide puudusele ei ole sektor noortele ega naistele jätkuvalt atraktiivne, seda peamiselt kehvade töötingimuste, madala palga, karjäärivõimaluste puudumise ning töö- ja eraelu tasakaalu puudumise tõttu (15). Kuigi käesolevas arvamuses keskendutakse vajadusele käsitleda sotsiaalset dumpingut kõnealuses sektoris, tuleb tunnistada, et edusammud eespool nimetatud väljakutsetele vastamisel saavad samuti anda positiivse panuse sotsiaalse dumpingu vähendamisse. |
| --- | --- |

2.5.

Tunnistatakse, et autokaubaveo sektor seisab silmitsi ka mitmete muude väljakutsetega. Lisaks kvalifitseeritud juhtide puudusele ei ole sektor noortele ega naistele jätkuvalt atraktiivne, seda peamiselt kehvade töötingimuste, madala palga, karjäärivõimaluste puudumise ning töö- ja eraelu tasakaalu puudumise tõttu (15). Kuigi käesolevas arvamuses keskendutakse vajadusele käsitleda sotsiaalset dumpingut kõnealuses sektoris, tuleb tunnistada, et edusammud eespool nimetatud väljakutsetele vastamisel saavad samuti anda positiivse panuse sotsiaalse dumpingu vähendamisse.

3.   Autokaubaveo sektoris kohaldatavad ELi eeskirjad

| 3.1. | Käesoleva arvamuse seisukohast on eriti asjakohased järgmised ELi õigusaktid ja kohtupraktika.






  a. | Juurdepääs tegevusalale ja turulepääs:






  — | määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

Käesoleva arvamuse seisukohast on eriti asjakohased järgmised ELi õigusaktid ja kohtupraktika.

a.

Juurdepääs tegevusalale ja turulepääs:

—

määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1072/2009 (16) rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1072/2009 (16) rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta.

| b. | Teatavad autovedudega seotud sotsiaalõigusnormid:






  — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/15/EÜ (17) autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta; |
| --- | --- | --- |

b.

Teatavad autovedudega seotud sotsiaalõigusnormid:

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/15/EÜ (17) autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 561/2006 (18) sõiduaegade, vaheaegade ja puhkeperioode kohta autoveosektoris. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 561/2006 (18) sõiduaegade, vaheaegade ja puhkeperioode kohta autoveosektoris.

| c. | Muude asjakohased kõigi tööstussektorite suhtes kohaldatavad ELi õigusaktid (sotsiaalvaldkonna jne kohta):






  — | määrus (EÜ) nr 593/2008 (Rooma I määrus) lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta; |
| --- | --- | --- |

c.

Muude asjakohased kõigi tööstussektorite suhtes kohaldatavad ELi õigusaktid (sotsiaalvaldkonna jne kohta):

—

määrus (EÜ) nr 593/2008 (Rooma I määrus) lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta;

| — | Euroopa Kohtu otsus Koelzschi kohtuasjas (15. märts 2011) ja Voogsgeerdi kohtuasjas (15. detsember 2011), milles täpsustatakse Rooma I määruse kohaldamist autoveosektori konkreetsete asjaolude korral; |
| --- | --- |

—

Euroopa Kohtu otsus Koelzschi kohtuasjas (15. märts 2011) ja Voogsgeerdi kohtuasjas (15. detsember 2011), milles täpsustatakse Rooma I määruse kohaldamist autoveosektori konkreetsete asjaolude korral;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 883/2004 (19) ja sellega kaasnev rakendusmäärus (EÜ) nr 987/2009 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 883/2004 (19) ja sellega kaasnev rakendusmäärus (EÜ) nr 987/2009 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta;

| — | direktiiv 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega; |
| --- | --- |

—

direktiiv 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega;

| — | direktiiv 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) jõustamist. |
| --- | --- |

—

direktiiv 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) jõustamist.

| 3.2. | Töötajate lähetamist käsitlevat direktiivi ja selle jõustamisdirektiivi kohaldatakse kõikjal, kus kõik töötajate lähetamist käsitlevas direktiivis esitatud tingimused on täidetud. Seega kohaldatakse direktiive üksnes ajutise lähetamise korral väljapoole riiki, kus juht tavaliselt töötab. Vajaduse korral annab töötajate lähetamise direktiiv õiguse miinimumpalgale ja teatavatele muudele sotsiaalsetele garantiidele liikmesriigis, kus tööd tehakse. Muul juhul reguleeritakse kohaldatavat õigust lepingu ja Rooma I määrusega lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (määrus (EÜ) nr 593/2008). Rooma I määruses eelistatakse selles riigis kohaldatavaid kohustuslikke tööeeskirju, kus või kust tööd tavapäraselt tehakse, olenemata töötaja põhibaasist või töölepingus valitud õigusest. Siinkohal olgu viidatud eespool punktis 3.1 tsiteeritud Euroopa Kohtu otsustele. |
| --- | --- |

3.2.

Töötajate lähetamist käsitlevat direktiivi ja selle jõustamisdirektiivi kohaldatakse kõikjal, kus kõik töötajate lähetamist käsitlevas direktiivis esitatud tingimused on täidetud. Seega kohaldatakse direktiive üksnes ajutise lähetamise korral väljapoole riiki, kus juht tavaliselt töötab. Vajaduse korral annab töötajate lähetamise direktiiv õiguse miinimumpalgale ja teatavatele muudele sotsiaalsetele garantiidele liikmesriigis, kus tööd tehakse. Muul juhul reguleeritakse kohaldatavat õigust lepingu ja Rooma I määrusega lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (määrus (EÜ) nr 593/2008). Rooma I määruses eelistatakse selles riigis kohaldatavaid kohustuslikke tööeeskirju, kus või kust tööd tavapäraselt tehakse, olenemata töötaja põhibaasist või töölepingus valitud õigusest. Siinkohal olgu viidatud eespool punktis 3.1 tsiteeritud Euroopa Kohtu otsustele.

| 3.3. | Paljudes olukordades on keeruline näidata, et Rooma I määruse või töötajate lähetamise direktiivi kohaselt on põhibaasiks oleva riigi õiguse või lepingus kokkulepitud õiguse suhtes ülimuslikud teised õigussätted. Kohaldatava õiguse üle otsustamisel kaaluvad täitevasutused sel juhul kõiki asjakohaseid aspekte, sealhulgas nõuet, mille kohaselt peab asjaomase õiguse kehtimiseks olema olemas tegelik seos põhibaasiks oleva riigiga. |
| --- | --- |

3.3.

Paljudes olukordades on keeruline näidata, et Rooma I määruse või töötajate lähetamise direktiivi kohaselt on põhibaasiks oleva riigi õiguse või lepingus kokkulepitud õiguse suhtes ülimuslikud teised õigussätted. Kohaldatava õiguse üle otsustamisel kaaluvad täitevasutused sel juhul kõiki asjakohaseid aspekte, sealhulgas nõuet, mille kohaselt peab asjaomase õiguse kehtimiseks olema olemas tegelik seos põhibaasiks oleva riigiga.

| 3.4. | Komitee märgib, et töötajate lähetamist käsitlevat direktiivi 96/71/EÜ on autoveosektoris erinevatel viisidel rakendatud. Seetõttu on oluline uurida põhjalikult nimetatud direktiivi ja direktiivi 2014/67/EL rakendamist seoses kavandatud tööjõu liikuvuse paketiga, et tagada sidus ja tõhus jõustamine. |
| --- | --- |

3.4.

Komitee märgib, et töötajate lähetamist käsitlevat direktiivi 96/71/EÜ on autoveosektoris erinevatel viisidel rakendatud. Seetõttu on oluline uurida põhjalikult nimetatud direktiivi ja direktiivi 2014/67/EL rakendamist seoses kavandatud tööjõu liikuvuse paketiga, et tagada sidus ja tõhus jõustamine.

| 3.5. | Nagu on juba varem märgitud, on iseäranis autoveo, sealhulgas kabotaažvedude turulepääsu eeskirjad ebaselged ja keerulised ning neid tõlgendatakse ja rakendatakse eri liikmesriikides erinevalt. Kõik see tekitab õiguslikku ebakindlust ning raskendab nende täitmise kontrollimist. |
| --- | --- |

3.5.

Nagu on juba varem märgitud, on iseäranis autoveo, sealhulgas kabotaažvedude turulepääsu eeskirjad ebaselged ja keerulised ning neid tõlgendatakse ja rakendatakse eri liikmesriikides erinevalt. Kõik see tekitab õiguslikku ebakindlust ning raskendab nende täitmise kontrollimist.

| 3.6. | Eespool nimetatud probleemid õigussätete rakendamisel ja soov kiiresti tegeleda sotsiaalse dumpingu küsimusega on põhjustanud olukorra, kus mitu liikmesriiki on võtnud vastu siseriiklikud õigusaktid, et lahendada palga ja sotsiaalnormide probleem. Need meetmed tekitavad juba probleeme siseturu korralikul toimimisel, näiteks seoses riikide miinimumpalkade ning sõidu- ja puhkeaja sätetega (20). |
| --- | --- |

3.6.

Eespool nimetatud probleemid õigussätete rakendamisel ja soov kiiresti tegeleda sotsiaalse dumpingu küsimusega on põhjustanud olukorra, kus mitu liikmesriiki on võtnud vastu siseriiklikud õigusaktid, et lahendada palga ja sotsiaalnormide probleem. Need meetmed tekitavad juba probleeme siseturu korralikul toimimisel, näiteks seoses riikide miinimumpalkade ning sõidu- ja puhkeaja sätetega (20).

4.   Probleemi olemus ja keda see mõjutab

| 4.1. | Käesolevas ettevalmistavas arvamuses käsitletakse sotsiaalset dumpingut ja kabotaaži autokaubaveo sektoris. Lääne-Euroopa veoettevõtjate jaoks moodustab tööjõud ülekaalukalt nende tegevuskulude suurima osa. Kesk- ja IDA-Euroopas asuvate ettevõtjate jaoks seevastu on keskmiselt suurim kulu kütus. Teistsugune kulustruktuur saaks võimaldada ka rohkem investeeringuid. Sellisel taustal on mõned 15-liikmelise ELi riikide veoettevõtjad sattunud ebasoodsasse konkurentsiolukorda ja püüavad kasutada madalapalgalist tööjõudu. Mõnikord kasutavad nii 15-liikmelise ELi kui ka 13-liikmelise ELi veoettevõtjad selleks süsteeme, mille puhul hoitakse ELi või riiklikest õigusaktidest kõrvale või rikutakse neid (nt määrust (EÜ) nr 1071/2009, direktiivi 96/71/EÜ, varifirmade süsteemid jne). Õiguslikud lüngad ja veotegevuse liikuvus võivad muuta ebaseaduslike süsteemide tuvastamise keerukaks. Nagu on märgitud allpool punktis 4.6, võib kulusid vähendada täiesti seaduslikul teel. Sellegipoolest hakkab see sageli pingeid tekitama. |
| --- | --- |

4.1.

Käesolevas ettevalmistavas arvamuses käsitletakse sotsiaalset dumpingut ja kabotaaži autokaubaveo sektoris. Lääne-Euroopa veoettevõtjate jaoks moodustab tööjõud ülekaalukalt nende tegevuskulude suurima osa. Kesk- ja IDA-Euroopas asuvate ettevõtjate jaoks seevastu on keskmiselt suurim kulu kütus. Teistsugune kulustruktuur saaks võimaldada ka rohkem investeeringuid. Sellisel taustal on mõned 15-liikmelise ELi riikide veoettevõtjad sattunud ebasoodsasse konkurentsiolukorda ja püüavad kasutada madalapalgalist tööjõudu. Mõnikord kasutavad nii 15-liikmelise ELi kui ka 13-liikmelise ELi veoettevõtjad selleks süsteeme, mille puhul hoitakse ELi või riiklikest õigusaktidest kõrvale või rikutakse neid (nt määrust (EÜ) nr 1071/2009, direktiivi 96/71/EÜ, varifirmade süsteemid jne). Õiguslikud lüngad ja veotegevuse liikuvus võivad muuta ebaseaduslike süsteemide tuvastamise keerukaks. Nagu on märgitud allpool punktis 4.6, võib kulusid vähendada täiesti seaduslikul teel. Sellegipoolest hakkab see sageli pingeid tekitama.

| 4.2. | Sotsiaalsetest dumpingutavadest negatiivselt mõjutatud pooled on vähemalt 15-liikmelise ELi riikides eeskätt autokaubaveo ettevõtjad, kes ei kasuta lahendusena ära selliseid tavasid, ja kutselised juhid. Ka tõsiseltvõetavad ettevõtjad kannatavad maine kahjustamise all ja neid ohustab selliste ühepoolsete meetmete negatiivne mõju, nagu on mainitud eespool punktis 3.6. Seepärast kavatseb Euroopa Komisjon teha 2016. aastal ettepanekud, et tegeleda autoveosektoris esineva sotsiaalse dumpingu probleemiga. Ilma autokaubaveo turu usaldusväärse ja põhjaliku analüüsita võib aga vaevalt oodata asjakohast ettepanekut. Andmed on riikide tasandil juba olemas riiklikes autoveo-ettevõtjate elektroonilistes registrites. ELi tasandil oleksid andmed üldjuhul pidanud olema kättesaadavad Euroopa autoveo-ettevõtjate registri kaudu (ERRU), mis oleks pidanud 2012. aasta detsembriks ühendama riiklikke elektroonilisi registreid ja hõlbustama ettevõtjate mainet puudutava teabe vahetamist, nagu on ette nähtud määruses (EÜ) nr 1071/2009. Ent kõnealuse registri loomine on veel pooleli. Komitee avaldab selle üle kahetsust ja on seisukohal, et kõnealusel puudusel on negatiivne mõju vastavuskontrollile. |
| --- | --- |

4.2.

Sotsiaalsetest dumpingutavadest negatiivselt mõjutatud pooled on vähemalt 15-liikmelise ELi riikides eeskätt autokaubaveo ettevõtjad, kes ei kasuta lahendusena ära selliseid tavasid, ja kutselised juhid. Ka tõsiseltvõetavad ettevõtjad kannatavad maine kahjustamise all ja neid ohustab selliste ühepoolsete meetmete negatiivne mõju, nagu on mainitud eespool punktis 3.6. Seepärast kavatseb Euroopa Komisjon teha 2016. aastal ettepanekud, et tegeleda autoveosektoris esineva sotsiaalse dumpingu probleemiga. Ilma autokaubaveo turu usaldusväärse ja põhjaliku analüüsita võib aga vaevalt oodata asjakohast ettepanekut. Andmed on riikide tasandil juba olemas riiklikes autoveo-ettevõtjate elektroonilistes registrites. ELi tasandil oleksid andmed üldjuhul pidanud olema kättesaadavad Euroopa autoveo-ettevõtjate registri kaudu (ERRU), mis oleks pidanud 2012. aasta detsembriks ühendama riiklikke elektroonilisi registreid ja hõlbustama ettevõtjate mainet puudutava teabe vahetamist, nagu on ette nähtud määruses (EÜ) nr 1071/2009. Ent kõnealuse registri loomine on veel pooleli. Komitee avaldab selle üle kahetsust ja on seisukohal, et kõnealusel puudusel on negatiivne mõju vastavuskontrollile.

| 4.3. | Elukutseliste sõidukijuhtide suhtes puudutab õigusvastane tegevus peamiselt järgmist:






  — | palk – kui tasustamine vastavalt juhi põhibaasiks oleva riigi tingimustele (nn päritoluriigi põhimõte) on igati normaalne ja vastuvõetav, juhul kui õiguslikud tingimused on täidetud, esineb siiski juhtumeid, eelkõige kabotaaži puhul, kus seda põhimõtet kuritarvitatakse, vastuolus töötajate lähetamise direktiivi ja Rooma I määrusega; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Elukutseliste sõidukijuhtide suhtes puudutab õigusvastane tegevus peamiselt järgmist:

—

palk – kui tasustamine vastavalt juhi põhibaasiks oleva riigi tingimustele (nn päritoluriigi põhimõte) on igati normaalne ja vastuvõetav, juhul kui õiguslikud tingimused on täidetud, esineb siiski juhtumeid, eelkõige kabotaaži puhul, kus seda põhimõtet kuritarvitatakse, vastuolus töötajate lähetamise direktiivi ja Rooma I määrusega;

| — | töötingimused – juhi sõitude sobimatu planeerimine, millega kaasneb liiga pikk sõiduaeg; üksnes sõiduaja, mitte tööaja tegevuste, näiteks peale- ja mahalaadimise tasustamine; |
| --- | --- |

—

töötingimused – juhi sõitude sobimatu planeerimine, millega kaasneb liiga pikk sõiduaeg; üksnes sõiduaja, mitte tööaja tegevuste, näiteks peale- ja mahalaadimise tasustamine;

| — | sotsiaalkindlustus – tööandja ei tee sotsiaalmakseid, mis avaldab juhtide ja nende perede õigustele ja hüvitistele otsustavat mõju; |
| --- | --- |

—

sotsiaalkindlustus – tööandja ei tee sotsiaalmakseid, mis avaldab juhtide ja nende perede õigustele ja hüvitistele otsustavat mõju;

| — | tervisehüvitised – ettevõte nõuab juhilt sisse tervisekindlustuse ja/või arstiabi kulud jne. |
| --- | --- |

—

tervisehüvitised – ettevõte nõuab juhilt sisse tervisekindlustuse ja/või arstiabi kulud jne.

| 4.4. | Hulk ettevõtjaid on töötanud välja keerulised ja ebamäärased tööhõivesüsteemid, kasutades ära sektorile iseloomulikku piiriülesust ja suurt liikuvust, rakendades abinõuna asutusi, personaliettevõtteid või fiktiivseid ettevõtteid (varifirmade süsteem), mis asuvad madala kaitsetaseme ning madalate töö- ja sotsiaalstandarditega liikmesriikides. Olenevalt asjaoludest võib selliste kokkulepete puhul olla tegemist piiripealsete või ebaseaduslike juhtumitega, eelkõige juhul kui töölepingu seosed madala palgataseme ja madalate sotsiaalnormidega riigiga on fiktiivsed. |
| --- | --- |

4.4.

Hulk ettevõtjaid on töötanud välja keerulised ja ebamäärased tööhõivesüsteemid, kasutades ära sektorile iseloomulikku piiriülesust ja suurt liikuvust, rakendades abinõuna asutusi, personaliettevõtteid või fiktiivseid ettevõtteid (varifirmade süsteem), mis asuvad madala kaitsetaseme ning madalate töö- ja sotsiaalstandarditega liikmesriikides. Olenevalt asjaoludest võib selliste kokkulepete puhul olla tegemist piiripealsete või ebaseaduslike juhtumitega, eelkõige juhul kui töölepingu seosed madala palgataseme ja madalate sotsiaalnormidega riigiga on fiktiivsed.

| 4.5. | Autoveosektoris kasutatavad keerulised tööhõivesüsteemid raskendavad ettevõtja leidmist ja vastutusele võtmist näiteks maksmata palkade või sotsiaalkindlustusega seotud nõuete korral. Ka raskendavad need kahtlased tööhõivetavad mitteresidentidest – rääkimata kolmandatest riikidest pärit – juhtidel oma õiguste ja hüvitiste mõistmist, haldamist ja kasutamist. |
| --- | --- |

4.5.

Autoveosektoris kasutatavad keerulised tööhõivesüsteemid raskendavad ettevõtja leidmist ja vastutusele võtmist näiteks maksmata palkade või sotsiaalkindlustusega seotud nõuete korral. Ka raskendavad need kahtlased tööhõivetavad mitteresidentidest – rääkimata kolmandatest riikidest pärit – juhtidel oma õiguste ja hüvitiste mõistmist, haldamist ja kasutamist.

| 4.6. | Näited tavadest, mis võivad olla seadusega vastuolus, on järgmised:






  — | tegutsemine varifirma kaudu – see on keelatud alates 2011. aastast pärast seda, kui võeti vastu ja jõustus määrus (EÜ) nr 1071/2009, kus sätestatakse, et õigus asutada liikmesriigis ettevõte antakse ja säilitatakse üksnes juhul, kui ettevõte toimib liikmesriigis stabiilselt ja tõhusalt; |
| --- | --- | --- |

4.6.

Näited tavadest, mis võivad olla seadusega vastuolus, on järgmised:

—

tegutsemine varifirma kaudu – see on keelatud alates 2011. aastast pärast seda, kui võeti vastu ja jõustus määrus (EÜ) nr 1071/2009, kus sätestatakse, et õigus asutada liikmesriigis ettevõte antakse ja säilitatakse üksnes juhul, kui ettevõte toimib liikmesriigis stabiilselt ja tõhusalt;

| — | põhibaasiks oleva riigi palga ja tingimuste järgimine selle riigi kohustuslike eeskirjade asemel, kus ja kust juht tavaliselt tööd teeb – see on vastuolus töötajate lähetamist käsitleva direktiivi ja Rooma I määrusega (Euroopa Kohtu otsus Koelzschi kohtuasjas), nagu on selgitatud eespool peatükis 3; |
| --- | --- |

—

põhibaasiks oleva riigi palga ja tingimuste järgimine selle riigi kohustuslike eeskirjade asemel, kus ja kust juht tavaliselt tööd teeb – see on vastuolus töötajate lähetamist käsitleva direktiivi ja Rooma I määrusega (Euroopa Kohtu otsus Koelzschi kohtuasjas), nagu on selgitatud eespool peatükis 3;

| — | tasustamine sõidetud kilomeetri alusel – see on vastuolus määrusega (EÜ) nr 561/2006, mis keelab sedalaadi maksmise, sest see tähendab riski liiklusohutuse jaoks; |
| --- | --- |

—

tasustamine sõidetud kilomeetri alusel – see on vastuolus määrusega (EÜ) nr 561/2006, mis keelab sedalaadi maksmise, sest see tähendab riski liiklusohutuse jaoks;

| — | kuudepikkune elamine veoautos ja selle juures, piiratud või puuduva juurdepääsuga sanitaarruumidele, soojale toidule jne – see on vastuolus Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 31, mille sätestatakse, et „igal töötajal on õigus töötingimustele, mis on tema tervise, ohutuse ja väärikuse kohased”. |
| --- | --- |

—

kuudepikkune elamine veoautos ja selle juures, piiratud või puuduva juurdepääsuga sanitaarruumidele, soojale toidule jne – see on vastuolus Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 31, mille sätestatakse, et „igal töötajal on õigus töötingimustele, mis on tema tervise, ohutuse ja väärikuse kohased”.

Loomulikult tekib ka olukordi, kus kulusid võib vähendada täiesti seaduslikul teel, näiteks tütarettevõtja asutamisega või kasutades sõltumatut personaliettevõtet.

| 4.7. | Kabotaaži määratletakse kui riigisisest kaupade autovedu, mida teostab mitteresidendist vedaja ajutiselt vastuvõtvas liikmesriigis. Määruses (EÜ) nr 1072/2009 määratletakse ajutisena kolm kabotaažvedu kuni seitsme päeva jooksul alates rahvusvahelise veo raames toimunud sõidust vastuvõtvasse riiki. Eeskirjade jõustamine ja kabotaažvedude kontrollimine on keeruline, sest turule juurdepääsu määrus ei muuda jõustamist lihtsaks. See takistab täitevasutusi küsimast lisadokumente, et kontrollida vastavust kabotaažieeskirjadele. Lisaks sellele on eeskirjad ise mitmesugustes punktides ebaselged ja eri liikmesriikides eri viisil mõistetavad. See on nii näiteks veosõidu määratluse puhul. Selle tagajärjel toimub nii teedel kui ka ettevõtete ruumides vähe kontrolle. |
| --- | --- |

4.7.

Kabotaaži määratletakse kui riigisisest kaupade autovedu, mida teostab mitteresidendist vedaja ajutiselt vastuvõtvas liikmesriigis. Määruses (EÜ) nr 1072/2009 määratletakse ajutisena kolm kabotaažvedu kuni seitsme päeva jooksul alates rahvusvahelise veo raames toimunud sõidust vastuvõtvasse riiki. Eeskirjade jõustamine ja kabotaažvedude kontrollimine on keeruline, sest turule juurdepääsu määrus ei muuda jõustamist lihtsaks. See takistab täitevasutusi küsimast lisadokumente, et kontrollida vastavust kabotaažieeskirjadele. Lisaks sellele on eeskirjad ise mitmesugustes punktides ebaselged ja eri liikmesriikides eri viisil mõistetavad. See on nii näiteks veosõidu määratluse puhul. Selle tagajärjel toimub nii teedel kui ka ettevõtete ruumides vähe kontrolle.

| 4.8. | Komitee arvates tõmbaks teistsugune kulustruktuur ELi 13 uues liikmesriikides ettevõtjaid ligi. Iseenesest ei kujuta see endast probleemi siseturu seisukohast. Tuleb siiski märkida, et juhul, kui ettevõtete tegevuskoht on väidetavalt mõnes ELi 13 uuest riigist, ent nad on tegelikult asutatud varifirmadena, mis reaalselt ei tegutse ELi 13 uues liikmesriigis, võib tegemist olla sotsiaalse dumpingu juhtumiga. 2013. aastal, mil Euroopa Komisjon plaanis kabotaažieeskirju liberaliseerida, andsid Euroopa autoveosektori sotsiaalpartnerid Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon (EFT) ja Rahvusvaheline Maanteevedude Liit (IRU) märku, et turg ei ole valmis riigisisese autokaubaveo avamiseks konkurentsile ja seda just ELis esinevate sotsiaal- ja maksuvaldkonna erinevuste tõttu (21). IRU ja EFT nõudsid, et muutmise asemel jõustataks eeskirju tõhusamalt. |
| --- | --- |

4.8.

Komitee arvates tõmbaks teistsugune kulustruktuur ELi 13 uues liikmesriikides ettevõtjaid ligi. Iseenesest ei kujuta see endast probleemi siseturu seisukohast. Tuleb siiski märkida, et juhul, kui ettevõtete tegevuskoht on väidetavalt mõnes ELi 13 uuest riigist, ent nad on tegelikult asutatud varifirmadena, mis reaalselt ei tegutse ELi 13 uues liikmesriigis, võib tegemist olla sotsiaalse dumpingu juhtumiga. 2013. aastal, mil Euroopa Komisjon plaanis kabotaažieeskirju liberaliseerida, andsid Euroopa autoveosektori sotsiaalpartnerid Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon (EFT) ja Rahvusvaheline Maanteevedude Liit (IRU) märku, et turg ei ole valmis riigisisese autokaubaveo avamiseks konkurentsile ja seda just ELis esinevate sotsiaal- ja maksuvaldkonna erinevuste tõttu (21). IRU ja EFT nõudsid, et muutmise asemel jõustataks eeskirju tõhusamalt.

| 4.9. | Samuti juhib komitee tähelepanu vajadusele tagada, et ELi ettevõtetes tööle võetud kolmandatest riikidest pärit juhtide värbamine toimuks täielikus kooskõlas kehtivate sisserände-eeskirjadega, et nad töötaksid kohustuslikke õigussätteid järgivates tingimustes ning et neile väljastataks ELi õigusnormides nõutav juhitunnistus. |
| --- | --- |

4.9.

Samuti juhib komitee tähelepanu vajadusele tagada, et ELi ettevõtetes tööle võetud kolmandatest riikidest pärit juhtide värbamine toimuks täielikus kooskõlas kehtivate sisserände-eeskirjadega, et nad töötaksid kohustuslikke õigussätteid järgivates tingimustes ning et neile väljastataks ELi õigusnormides nõutav juhitunnistus.

| 4.10. | Just sellisel taustal tuleks vaadelda komisjoni praegust keskendumist sotsiaalsele dumpingule, mis on sedastatud president Junckeri poliitilistes prioriteetides ja 2015. aasta tööprogrammis, ning mida nõukogu väljendas muu hulgas Luksemburgi eesistumise programmis. |
| --- | --- |

4.10.

Just sellisel taustal tuleks vaadelda komisjoni praegust keskendumist sotsiaalsele dumpingule, mis on sedastatud president Junckeri poliitilistes prioriteetides ja 2015. aasta tööprogrammis, ning mida nõukogu väljendas muu hulgas Luksemburgi eesistumise programmis.

Lisaks menetletavale ettepanekule luua platvorm deklareerimata töö ja sotsiaalse dumpinguga võitlemiseks on komisjon andnud teada kahest olulisest algatusest:

| — | autovedusid käsitlevate õigusaktide läbivaatamine, et täpsustada ettevõtjaid ja kabotaažvedusid käsitlevaid eeskirju ja hõlbustada kontrollimist; |
| --- | --- |

—

autovedusid käsitlevate õigusaktide läbivaatamine, et täpsustada ettevõtjaid ja kabotaažvedusid käsitlevaid eeskirju ja hõlbustada kontrollimist;

| — | töötajate liikuvuse pakett eeskirjadest kõrvalehoidmise ja nende kuritarvitamise ennetamiseks. |
| --- | --- |

—

töötajate liikuvuse pakett eeskirjadest kõrvalehoidmise ja nende kuritarvitamise ennetamiseks.

Kõnealustes punktides edu saavutamine on hädavajalik, et hoida ära vedude siseturu killustumine riiklike rakendusmeetmete kaudu ja luua tingimused asjaomase sektori turu edasiseks avanemiseks.

| 4.11. | Komitee teeb ettepaneku lihtsustada kabotaaživedude turule pääsemise eeskirju, kehtestades piiriülese teenuseosutamise suhtes üldiselt kehtivaga sarnase reegli. See tähendab seda, et õigus pakkuda kabotaažiteenuseid seotakse selgelt nende ajutise iseloomuga. See võimaldaks vältida lõputut ja süstemaatilist seitsmepäevaliste kabotaažiperioodide kuhjamist, mis praegu näib olevat võimalik, muudaks selgemaks, millal tekib kohustus luua ettevõte vastuvõtvas riigis. See aitaks ka vältida praegusi erinevusi kehtivates eeskirjades sisalduvate üsna üksikasjalike, ent ebaselgete sätete tõlgendamisel. |
| --- | --- |

4.11.

Komitee teeb ettepaneku lihtsustada kabotaaživedude turule pääsemise eeskirju, kehtestades piiriülese teenuseosutamise suhtes üldiselt kehtivaga sarnase reegli. See tähendab seda, et õigus pakkuda kabotaažiteenuseid seotakse selgelt nende ajutise iseloomuga. See võimaldaks vältida lõputut ja süstemaatilist seitsmepäevaliste kabotaažiperioodide kuhjamist, mis praegu näib olevat võimalik, muudaks selgemaks, millal tekib kohustus luua ettevõte vastuvõtvas riigis. See aitaks ka vältida praegusi erinevusi kehtivates eeskirjades sisalduvate üsna üksikasjalike, ent ebaselgete sätete tõlgendamisel.

Brüssel, 17. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  ELT C 291, 4.9.2015, lk. 14.

1

(2)  Luksemburgi eesistumise programm, lk 12.

2

(3)  ELT C 458, 19.12.2014, lk 43.

3

(4)  Sellega seoses viitab komitee komisjoni aruandes „Euroopa Liidu autoveoturu olukorra kohta” (COM(2014) 222 final) toodud hinnangule.

4

(5)  ELT L 300, 14.11.2009, lk 51.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukodu määrus (EL) nr 1024/2012 (ELT L 316, 14.11.2012, lk 1).

6

(7)  ELT L 177, 4.7.2008, lk 6.

7

(8)  ELT L 18, 21.1.1997, lk 1.

8

(9)  ELT L 159, 28.5.2014, lk 11.

9

(10)  Euroopa Parlamendi tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni jaoks koostatud uuring „Employment Conditions in the International Road Haulage Sector” (Teenistustingimused rahvusvahelise autokaubaveo sektoris), 2015.

10

(11)  Samas.

11

(12)  AECOM, „Collection and Analysis of Data on the Structure of the Road Haulage Sector in the European Union” (Euroopa Liidu autokaubaveosektori struktuuri käsitlevad kogutud andmed ja nende analüüs), 2014.

12

(13)  Euroopa Komisjoni aruanne Euroopa Liidu autoveoturu olukorra kohta (COM(2014) 222 final).

13

(14)  Euroopa Komisjoni aruanne „Euroopa Liidu autoveoturu olukorra kohta” COM(2014) 222 final, punkt 3.2.

14

(15)  Vt allmärkus 11.

15

(16)  ELT L 300, 14.11.2009, lk 72.

16

(17)  ELT L 80, 23.3.2002, lk 35.

17

(18)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 1.

18

(19)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

19

(20)  Komisjoni 19. mai 2015. aasta pressiteade ja 19. mai 2015 ajalehes Financial Times ilmunud artikkel „Protests from Road haulage industry forces Brussels to act”. Vt ka liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi uudiskiri nr 183, 12.9.2014 ja komisjoni vastused Euroopa Parlamendi küsimustele (E – 006597 – 14 ja E – 007161 – 14).

20

(21)  „Sotsiaalsektori partnerite ettepanek poliitilise paketi kohta, milles käsitletakse määruse (EÜ) nr 1071/2009 (tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta) ja määruse (EÜ) nr 1072/2009 (autoveoturule juurdepääsu kohta) järgmist läbivaatamist”, 2013.

21

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/183 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/183

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Liidu toimimise tõhustamine, kasutades ära Lissaboni lepingust tulenevat potentsiaali” ja teemal „Võimalikud muutused ja kohandused Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses”

(2016/C 013/27)

| Raportöör: | Luca JAHIER |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO |

Raportöör:

Luca JAHIER

Kaasraportöör:

José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

19. mail 2015 otsustas Euroopa Parlament vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 304 lõikele 1 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Euroopa Liidu toimimise tõhustamine, kasutades ära Lissaboni lepingust tulenevat potentsiaali”

ja

„Võimalikud muutused ja kohandused Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses”.

„Võimalikud muutused ja kohandused Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses”

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16.–17. septembril 2015 (16. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 185, vastu hääletas 4, erapooletuks jäi 4.

1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| 1.1. | Käesolev arvamus on koostatud Euroopa Parlamendi taotlusel põhiseaduskomisjoni kahe järgmise raporti taustal: „Euroopa Liidu toimimise tõhustamine, kasutades ära Lissaboni lepingust tulenevat potentsiaali” (raportöörid: Mercedes Bresso ja Elmar Brok) ning „Võimalikud muutused ja kohandused Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses” (raportöör: Guy Verhofstadt). |
| --- | --- |

1.1.

Käesolev arvamus on koostatud Euroopa Parlamendi taotlusel põhiseaduskomisjoni kahe järgmise raporti taustal: „Euroopa Liidu toimimise tõhustamine, kasutades ära Lissaboni lepingust tulenevat potentsiaali” (raportöörid: Mercedes Bresso ja Elmar Brok) ning „Võimalikud muutused ja kohandused Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses” (raportöör: Guy Verhofstadt).

| 1.2. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Euroopa Parlamendi algatust. Algatusest saab kindlasti oluline panus Euroopa Liidu tuleviku teemalise arutelu taaskäivitamisse. Komitee on kõnealusel teemal juba vastu võtnud mitu arvamust ja kohustub andma oma panuse Euroopa Parlamendi töösse edaspidigi. |
| --- | --- |

1.2.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Euroopa Parlamendi algatust. Algatusest saab kindlasti oluline panus Euroopa Liidu tuleviku teemalise arutelu taaskäivitamisse. Komitee on kõnealusel teemal juba vastu võtnud mitu arvamust ja kohustub andma oma panuse Euroopa Parlamendi töösse edaspidigi.

| 1.3. | Komitee on organiseeritud kodanikuühiskonna institutsiooniline esindaja (1) Euroopa tasandil ja komitee liikmed on „liidu üldistes huvides [...] oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatud” (2). Euroopa institutsioonide nõuandva organina tagab komitee alates oma loomisest Euroopa kodanikuühiskonna esindusorganisatsioonide tõhusa, ulatusliku ja järjepideva osaluse ELi poliitika kujundamisel ja otsustusprotsessides. Seega aitab komitee tagada et „otsused tehakse nii avalikult ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik” (3), panustades nii liidu pädevuse kasutamist reguleerivate subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete (4) rakendamisse. |
| --- | --- |

1.3.

Komitee on organiseeritud kodanikuühiskonna institutsiooniline esindaja (1) Euroopa tasandil ja komitee liikmed on „liidu üldistes huvides [...] oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatud” (2). Euroopa institutsioonide nõuandva organina tagab komitee alates oma loomisest Euroopa kodanikuühiskonna esindusorganisatsioonide tõhusa, ulatusliku ja järjepideva osaluse ELi poliitika kujundamisel ja otsustusprotsessides. Seega aitab komitee tagada et „otsused tehakse nii avalikult ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik” (3), panustades nii liidu pädevuse kasutamist reguleerivate subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete (4) rakendamisse.

1

2

3

4

2.   Euroopa teelahkmel: võimaluse ärakasutamine

Euroopa teelahkmel: võimaluse ärakasutamine

| 2.1. | Ligi kuus aastat pärast Lissaboni lepingu jõustumist esitas Euroopa Parlament küsimuse, kas Euroopa Liit suudab toime tulla tema ees seisvate väljakutsetega, kasutades täielikult ära Lissaboni lepingu olemasolevaid sätteid, ja/või kas oleks vajalik muuta teatud poliitikavaldkondi ja Euroopa Liidu praegust institutsioonilist ülesehitust. |
| --- | --- |

2.1.

Ligi kuus aastat pärast Lissaboni lepingu jõustumist esitas Euroopa Parlament küsimuse, kas Euroopa Liit suudab toime tulla tema ees seisvate väljakutsetega, kasutades täielikult ära Lissaboni lepingu olemasolevaid sätteid, ja/või kas oleks vajalik muuta teatud poliitikavaldkondi ja Euroopa Liidu praegust institutsioonilist ülesehitust.

| 2.2. | 2008. aastal puhkenud kriis näitas tõsiseid puudujääke euroala ülesehituses ja ELi institutsioonilises struktuuris, mis andis tõuke võtta kiiresti kohandamis- ja uuendusmeetmeid. Need muutused on näidanud Euroopa Liidu institutsioonide vastupidavust ja võimet tulla toime euroala üldise lagunemise ohuga. Lisaks sellele oli tulemuseks solidaarsus- ja toetusmehhanismide kasutuselevõtt, mis on ELi ajaloos esmakordne. Siiski peab EL taastama majanduskasvu piisaval tasemel, et parandada ettevõtluskeskkonda ja säilitada töökohti ning vähendada tööpuudust, sotsiaalset ebavõrdsust ja asümmeetrilist arengut liikmesriikide ja piirkondade vahel. Seni on majanduskasvu toetavad meetmed olnud kõnealuste eesmärkide saavutamiseks ebapiisavad. |
| --- | --- |

2.2.

2008. aastal puhkenud kriis näitas tõsiseid puudujääke euroala ülesehituses ja ELi institutsioonilises struktuuris, mis andis tõuke võtta kiiresti kohandamis- ja uuendusmeetmeid. Need muutused on näidanud Euroopa Liidu institutsioonide vastupidavust ja võimet tulla toime euroala üldise lagunemise ohuga. Lisaks sellele oli tulemuseks solidaarsus- ja toetusmehhanismide kasutuselevõtt, mis on ELi ajaloos esmakordne. Siiski peab EL taastama majanduskasvu piisaval tasemel, et parandada ettevõtluskeskkonda ja säilitada töökohti ning vähendada tööpuudust, sotsiaalset ebavõrdsust ja asümmeetrilist arengut liikmesriikide ja piirkondade vahel. Seni on majanduskasvu toetavad meetmed olnud kõnealuste eesmärkide saavutamiseks ebapiisavad.

| 2.3. | Sellegipoolest on majandusprobleemide tagajärjel lühikese aja jooksul käivitatud suur arv kiireloomulisi majandus- ja eelarvealgatusi, mille eesmärk on tulla toime tõsise finants- ja majanduskriisiga. Need meetmed on tekitanud tõsiseid kartusi demokraatliku vastutuse ning sotsiaalse mõju seisukohast, millele ei ole piisavalt tähelepanu pööratud. Tähelepanuväärne on see, et kriisimeetmed on toonud esile mure läbipaistvuse, vastutuse ja jätkusuutlikkuse pärast Euroopa otsustusprotsessis, mille põhjuseks on muu hulgas korduv tagasipöördumine valitsustevahelise meetodi juurde. |
| --- | --- |

2.3.

Sellegipoolest on majandusprobleemide tagajärjel lühikese aja jooksul käivitatud suur arv kiireloomulisi majandus- ja eelarvealgatusi, mille eesmärk on tulla toime tõsise finants- ja majanduskriisiga. Need meetmed on tekitanud tõsiseid kartusi demokraatliku vastutuse ning sotsiaalse mõju seisukohast, millele ei ole piisavalt tähelepanu pööratud. Tähelepanuväärne on see, et kriisimeetmed on toonud esile mure läbipaistvuse, vastutuse ja jätkusuutlikkuse pärast Euroopa otsustusprotsessis, mille põhjuseks on muu hulgas korduv tagasipöördumine valitsustevahelise meetodi juurde.

| 2.4. | Kriisi ajal allkirjastas enamik ELi liikmesriike valitsustevahelisi lepinguid, mis kujutavad endast väljaspool ELi aluslepingute menetlusi koostatud õigusvahendeid. Tegemist on majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepinguga ning Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepinguga. Kõnealused lepingud on sõlmitud ilma ulatuslikuma läbipaistva ja tõelise avaliku aruteluta. Sellist valitsustevahelist lähenemisviisi, mida esindab Euroopa Ülemkogu, võib seletada kriisi finantsmõõtme ja pakilise vajadusega võtta kiiresti kasutusele tõhusad vahendid, et kriisist välja tulla. See tõstatab küsimuse seoses võimaliku vastuoluga kõnealuste lepingute valitsustevahelise olemuse ja ELile omase õigusriigi põhimõtte vahel. |
| --- | --- |

2.4.

Kriisi ajal allkirjastas enamik ELi liikmesriike valitsustevahelisi lepinguid, mis kujutavad endast väljaspool ELi aluslepingute menetlusi koostatud õigusvahendeid. Tegemist on majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepinguga ning Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepinguga. Kõnealused lepingud on sõlmitud ilma ulatuslikuma läbipaistva ja tõelise avaliku aruteluta. Sellist valitsustevahelist lähenemisviisi, mida esindab Euroopa Ülemkogu, võib seletada kriisi finantsmõõtme ja pakilise vajadusega võtta kiiresti kasutusele tõhusad vahendid, et kriisist välja tulla. See tõstatab küsimuse seoses võimaliku vastuoluga kõnealuste lepingute valitsustevahelise olemuse ja ELile omase õigusriigi põhimõtte vahel.

| 2.5. | Praegu peab EL toime tulema kasvava killustatusega ning suuri lahkhelisid põhjustava majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise kriisiga, millega kaasneb ühiskondlike pingete kasv, mis kokkuvõttes põhjustavad üha suuremaid erinevusi. Praegust Euroopat iseloomustavad taaselustunud eelarvamused, rahvuslikud stereotüübid ja süvenevad lõhed rahvaste ja riikide vahel, millega kaasneb populistliku ja Euroopa-vastase liikumise tõus. Seega tuleb kiiresti tõsta esile neid tegureid, mis ühendavad Euroopa rahvaid, nende asemel, mis neid lahku viivad. Protsess on pikaajaline ja see tuleks käivitada viivitamatult. |
| --- | --- |

2.5.

Praegu peab EL toime tulema kasvava killustatusega ning suuri lahkhelisid põhjustava majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise kriisiga, millega kaasneb ühiskondlike pingete kasv, mis kokkuvõttes põhjustavad üha suuremaid erinevusi. Praegust Euroopat iseloomustavad taaselustunud eelarvamused, rahvuslikud stereotüübid ja süvenevad lõhed rahvaste ja riikide vahel, millega kaasneb populistliku ja Euroopa-vastase liikumise tõus. Seega tuleb kiiresti tõsta esile neid tegureid, mis ühendavad Euroopa rahvaid, nende asemel, mis neid lahku viivad. Protsess on pikaajaline ja see tuleks käivitada viivitamatult.

| 2.6. | Tänasele Euroopale on iseloomulik ka kodanike vähene usaldus ELi institutsioonide vastu ning väga kriitiline suhtumine traditsioonilisse demokraatlikku poliitikasse. See peegeldub eelkõige riikide tasandil, mida on näidanud meile ka hiljutised valimistulemused. See mõju on väga tuntav ka Euroopa tasandil. 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel said ligikaudu veerandi kohtadest Euroopa projekti või teatavate Euroopa poliitikameetmete suhtes skeptiliste parteide kandidaadid. Vaatamata liikmesriikide vastutusele tekkinud kriisi eest on kodanikel tunne, et just Euroopa on vastutav sotsiaal-majanduslike probleemide eest või et ELi institutsioonid ei tee piisavaid jõupingutusi kodanike igapäevaelu parandamiseks. Sellest hoolimata toetab märkimisväärne enamus valijaid endiselt Euroopa edasist integratsiooni. |
| --- | --- |

2.6.

Tänasele Euroopale on iseloomulik ka kodanike vähene usaldus ELi institutsioonide vastu ning väga kriitiline suhtumine traditsioonilisse demokraatlikku poliitikasse. See peegeldub eelkõige riikide tasandil, mida on näidanud meile ka hiljutised valimistulemused. See mõju on väga tuntav ka Euroopa tasandil. 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel said ligikaudu veerandi kohtadest Euroopa projekti või teatavate Euroopa poliitikameetmete suhtes skeptiliste parteide kandidaadid. Vaatamata liikmesriikide vastutusele tekkinud kriisi eest on kodanikel tunne, et just Euroopa on vastutav sotsiaal-majanduslike probleemide eest või et ELi institutsioonid ei tee piisavaid jõupingutusi kodanike igapäevaelu parandamiseks. Sellest hoolimata toetab märkimisväärne enamus valijaid endiselt Euroopa edasist integratsiooni.

riikide

Euroopa

| 2.7. | Oht, et Ühendkuningriik astub EList välja pärast 2017. aastal või varem peetavat referendumit, ja püsiv ebastabiilsus Kreekas kinnitavad veelgi tõsiasja, et EL on poliitilisel teelahkmel. Tõepoolest võib väita, et Euroopa on kaotanud suunataju seoses Euroopa integratsiooni süvendamisega ning et esile on kerkinud hulk küsimusi Euroopa praeguse ja tulevase arengu ja identiteedi kohta. Kui minevikus juhtis Euroopa integratsiooni visioon rahust, leppimisest ja majanduslikust õitsengust, siis nüüd näib, et protsessi juhtimise asemel reageerib EL peamiselt ohtudele ja probleemidele. |
| --- | --- |

2.7.

Oht, et Ühendkuningriik astub EList välja pärast 2017. aastal või varem peetavat referendumit, ja püsiv ebastabiilsus Kreekas kinnitavad veelgi tõsiasja, et EL on poliitilisel teelahkmel. Tõepoolest võib väita, et Euroopa on kaotanud suunataju seoses Euroopa integratsiooni süvendamisega ning et esile on kerkinud hulk küsimusi Euroopa praeguse ja tulevase arengu ja identiteedi kohta. Kui minevikus juhtis Euroopa integratsiooni visioon rahust, leppimisest ja majanduslikust õitsengust, siis nüüd näib, et protsessi juhtimise asemel reageerib EL peamiselt ohtudele ja probleemidele.

| 2.8. | Seevastu peab Euroopa Liit Euroopa Ülemkogu endise eesistuja Herman Van Rompuy sõnul püüdlema praegu selle poole, et leida õige tasakaal uusi võimalusi pakkuva „võimaldava” Euroopa ja kodanikke toetava „hooliva” Euroopa vahel (5). Just selline sünergia, mida tugevdab uus osalusmõõde, võib taastada ELi kodanike ja seega ka poliitikute usalduse Euroopa projekti vastu Euroopa Liidu lepingu preambuli vaimus. |
| --- | --- |

2.8.

Seevastu peab Euroopa Liit Euroopa Ülemkogu endise eesistuja Herman Van Rompuy sõnul püüdlema praegu selle poole, et leida õige tasakaal uusi võimalusi pakkuva „võimaldava” Euroopa ja kodanikke toetava „hooliva” Euroopa vahel (5). Just selline sünergia, mida tugevdab uus osalusmõõde, võib taastada ELi kodanike ja seega ka poliitikute usalduse Euroopa projekti vastu Euroopa Liidu lepingu preambuli vaimus.

5

| 2.9. | Siseprobleemidele, millega EL silmitsi seisab, lisanduvad üha arvukamad võtmetähtsust omavad välisprobleemid. Tegemist on üha kasvava hirmu ja ebakindlusega, mis seonduvad terrorismi, rändesurve, energiajulgeoleku ja territoriaalse ühtekuuluvusega, millele lisandub kasvav ebastabiilsus ELi ida- ja lõunapiiril. |
| --- | --- |

2.9.

Siseprobleemidele, millega EL silmitsi seisab, lisanduvad üha arvukamad võtmetähtsust omavad välisprobleemid. Tegemist on üha kasvava hirmu ja ebakindlusega, mis seonduvad terrorismi, rändesurve, energiajulgeoleku ja territoriaalse ühtekuuluvusega, millele lisandub kasvav ebastabiilsus ELi ida- ja lõunapiiril.

| 2.10. | Selles väga keerulises olukorras on viimane aeg taaskäivitada arutelu ELi tõhusa toimimise ja aluslepingute rolli üle kõnealuses protsessis. Praegu on sobiv aeg uurida, kuidas saavutada paremaid tulemusi Euroopa kodanike jaoks ning kohandada ja tugevdada praegust institutsioonilist ülesehitust. |
| --- | --- |

2.10.

Selles väga keerulises olukorras on viimane aeg taaskäivitada arutelu ELi tõhusa toimimise ja aluslepingute rolli üle kõnealuses protsessis. Praegu on sobiv aeg uurida, kuidas saavutada paremaid tulemusi Euroopa kodanike jaoks ning kohandada ja tugevdada praegust institutsioonilist ülesehitust.

| 2.11. | Sama oluline on ka vajadus taastada usaldus, tehes suuremaid jõupingutusi selleks, et selgitada kodanikele ELi eeliseid ning kuulata kodanike ja kodanikuühiskonna esindusorganisatsioonide muresid. Valdava seisukoha järgi ei ole EL olnud edukas jätkusuutlike, kaasavate ja tasakaalustatud investeerimis- ja majanduskasvustrateegiate väljatöötamisel ega rakendamisel ning ebavõrdsuse vähendamisel. Lisaks sellele ei ole EL suutnud pakkuda oma kodanikele konkreetseid tulemusi, mille eest vastutavad osaliselt liikmesriigid. Lõpptulemus on see, et kodanike usaldamatus ELi vastu kasvab ning kodanikud tajuvad ELi institutsioonide sekkumist kohaliku tasandi küsimustesse kohatuna, samas kasvab ka puudus asjakohase teabe järele. Usalduse ja usaldusväärsuse taastamine Euroopa vastu on määrava tähtsusega. EL on teelahkmel ja kodanike heakskiit on esmatähtis selleks, et kõnealuses küsimuses edasi liikuda. |
| --- | --- |

2.11.

Sama oluline on ka vajadus taastada usaldus, tehes suuremaid jõupingutusi selleks, et selgitada kodanikele ELi eeliseid ning kuulata kodanike ja kodanikuühiskonna esindusorganisatsioonide muresid. Valdava seisukoha järgi ei ole EL olnud edukas jätkusuutlike, kaasavate ja tasakaalustatud investeerimis- ja majanduskasvustrateegiate väljatöötamisel ega rakendamisel ning ebavõrdsuse vähendamisel. Lisaks sellele ei ole EL suutnud pakkuda oma kodanikele konkreetseid tulemusi, mille eest vastutavad osaliselt liikmesriigid. Lõpptulemus on see, et kodanike usaldamatus ELi vastu kasvab ning kodanikud tajuvad ELi institutsioonide sekkumist kohaliku tasandi küsimustesse kohatuna, samas kasvab ka puudus asjakohase teabe järele. Usalduse ja usaldusväärsuse taastamine Euroopa vastu on määrava tähtsusega. EL on teelahkmel ja kodanike heakskiit on esmatähtis selleks, et kõnealuses küsimuses edasi liikuda.

3.   Olemasolevate Euroopa aluslepingute parem ärakasutamine

Olemasolevate Euroopa aluslepingute parem ärakasutamine

| 3.1. | Kahtlemata pakuvad olemasolevad Euroopa aluslepingud hulga kasutamata võimalusi, mida saaks kasutada poliitikameetmete parandamiseks ja ELi tugevdamiseks, nii sisemiselt kui väliselt. Nii süvendatud poliitikameetmete analüüsi kui ka nende parema rakendamise seisukohast on olemas palju erinevaid poliitikavaldkondi ja tehnilisi vahendeid, mida saaks sel eesmärgil ära kasutada. See peaks olema Euroopa Liidu ja selle institutsioonilise ülesehituse praegune prioriteet. |
| --- | --- |

3.1.

Kahtlemata pakuvad olemasolevad Euroopa aluslepingud hulga kasutamata võimalusi, mida saaks kasutada poliitikameetmete parandamiseks ja ELi tugevdamiseks, nii sisemiselt kui väliselt. Nii süvendatud poliitikameetmete analüüsi kui ka nende parema rakendamise seisukohast on olemas palju erinevaid poliitikavaldkondi ja tehnilisi vahendeid, mida saaks sel eesmärgil ära kasutada. See peaks olema Euroopa Liidu ja selle institutsioonilise ülesehituse praegune prioriteet.

| 3.2. | Vaatamata vajadusele muuta Euroopa Liidu praeguse institutsioonilise raamistiku teatud elemente, viies aluslepingutesse sisse konkreetsed muudatused, tuleb tunnistada, et selleks vajalikud tingimused ei ole praegu täidetud. Seepärast käsitleb komitee aluslepingute muutmise ja kohandamise küsimust üksnes vajaduse korral. |
| --- | --- |

3.2.

Vaatamata vajadusele muuta Euroopa Liidu praeguse institutsioonilise raamistiku teatud elemente, viies aluslepingutesse sisse konkreetsed muudatused, tuleb tunnistada, et selleks vajalikud tingimused ei ole praegu täidetud. Seepärast käsitleb komitee aluslepingute muutmise ja kohandamise küsimust üksnes vajaduse korral.

| 3.3. | Kodanike usalduse taastamiseks ELi vastu on kesksel kohal vajadus tagada sidusus ja kooskõla ELi poliitikameetmete ja tegevuste vahel, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 7, tõhustades niimoodi olemasolevate lepingute rakendamist. See tähendaks territoriaalse ühtekuuluvuse tasakaalustamist aluslepingute majandusliku ja sotsiaalse mõõtmega. Eelkõige oleks vaja täielikult rakendada Euroopa Liidu lepingu artikkel 3, kus on muu hulgas sätestatud, et EL peab põhinema „kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, samuti kõrgetasemelisel keskkonnakaitsel ja keskkonna kvaliteedi parandamisel. [...] Liit edendab majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ja liikmesriikide vahelist solidaarsust”. |
| --- | --- |

3.3.

Kodanike usalduse taastamiseks ELi vastu on kesksel kohal vajadus tagada sidusus ja kooskõla ELi poliitikameetmete ja tegevuste vahel, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 7, tõhustades niimoodi olemasolevate lepingute rakendamist. See tähendaks territoriaalse ühtekuuluvuse tasakaalustamist aluslepingute majandusliku ja sotsiaalse mõõtmega. Eelkõige oleks vaja täielikult rakendada Euroopa Liidu lepingu artikkel 3, kus on muu hulgas sätestatud, et EL peab põhinema „kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, samuti kõrgetasemelisel keskkonnakaitsel ja keskkonna kvaliteedi parandamisel. [...] Liit edendab majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ja liikmesriikide vahelist solidaarsust”.

| 3.4. | Aluslepingute olemasolevate sätete alakasutamise kohta võib tuua näiteks ka Euroopa Liidu toimimise lepingu viit horisontaalset klauslit, mis seonduvad eelkõige meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamisega (artikkel 8), kõrge tööhõive taseme tagamisega, piisava sotsiaalse kaitse tagamise ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitlusega (artikkel 9), diskrimineerimisvastase võitlusega (artikkel 10) ning keskkonna- ja tarbijakaitsega (artiklid 11–12). Tulevikus tuleks neid klausleid kasutada, et suurendada Euroopa poliitikameetmete ja vastutuse vahelist seost ELi kodanike silmis. |
| --- | --- |

3.4.

Aluslepingute olemasolevate sätete alakasutamise kohta võib tuua näiteks ka Euroopa Liidu toimimise lepingu viit horisontaalset klauslit, mis seonduvad eelkõige meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamisega (artikkel 8), kõrge tööhõive taseme tagamisega, piisava sotsiaalse kaitse tagamise ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitlusega (artikkel 9), diskrimineerimisvastase võitlusega (artikkel 10) ning keskkonna- ja tarbijakaitsega (artiklid 11–12). Tulevikus tuleks neid klausleid kasutada, et suurendada Euroopa poliitikameetmete ja vastutuse vahelist seost ELi kodanike silmis.

| 3.5. | Lisaks sellele on terve rida poliitikavaldkondi, mida ei ole piisavalt kasutatud. Peamine vahend 28 liikmesriigi integreerimisel on olnud siseturg
   (6). Seda tuleks täiendada edasise integratsiooniga, et edendada majanduskasvu, konkurentsivõimet, tööhõivet ja kasu kõigile ELi kodanikele ja piirkondadele. Selle saavutamiseks on vajalikud olulised ELi algatused eelkõige kaubaturgude, energeetika, transpordi, teenuste, tööturgude, riigihangete, intellektuaalomandi ja digitaalmajanduse vallas. Lisaks peaksid liikmesriikide reformid olema läbipaistvamad maksunduse valdkonnas, tegelema ebaõiglase maksukonkurentsiga ning neid tuleks täiendada ulatuslikumate poliitikameetmetega ELi tasandil (7). |
| --- | --- |

3.5.

Lisaks sellele on terve rida poliitikavaldkondi, mida ei ole piisavalt kasutatud. Peamine vahend 28 liikmesriigi integreerimisel on olnud siseturg
   (6). Seda tuleks täiendada edasise integratsiooniga, et edendada majanduskasvu, konkurentsivõimet, tööhõivet ja kasu kõigile ELi kodanikele ja piirkondadele. Selle saavutamiseks on vajalikud olulised ELi algatused eelkõige kaubaturgude, energeetika, transpordi, teenuste, tööturgude, riigihangete, intellektuaalomandi ja digitaalmajanduse vallas. Lisaks peaksid liikmesriikide reformid olema läbipaistvamad maksunduse valdkonnas, tegelema ebaõiglase maksukonkurentsiga ning neid tuleks täiendada ulatuslikumate poliitikameetmetega ELi tasandil (7).

siseturg

6

7

| 3.6. | Kaks peamist valdkondlikku klastrit, mida peaksid hõlmama tugevdatud ELi poliitikameetmed, peaksid olema energialiit ja digitaalne ühtne turg. Digitaalse ühtse turu kohta on komitees koostamisel eraldi arvamus ning seetõttu ei käsitleta seda teemat üksikasjalikult käesolevas arvamuses. |
| --- | --- |

3.6.

Kaks peamist valdkondlikku klastrit, mida peaksid hõlmama tugevdatud ELi poliitikameetmed, peaksid olema energialiit ja digitaalne ühtne turg. Digitaalse ühtse turu kohta on komitees koostamisel eraldi arvamus ning seetõttu ei käsitleta seda teemat üksikasjalikult käesolevas arvamuses.

energialiit

digitaalne ühtne turg

| 3.7. | Et tulla toime energiavarustuse ebakindluse välisohuga, võiks EL kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 194 olemasolevaid sätteid ning liikuda energialiidu suunas. Komitee on korduvalt kaitsnud ideed „Rohkem Euroopat” energiapoliitikas ning kutsunud üles solidaarsusele, et saada juhtivaks jõuks Euroopa energiapoliitika väljaarendamisel. Artikkel 194 võimaldaks luua energialiidu tõhusa ja läbipaistva juhtimissüsteemi, mis muudaks ELi energiapoliitika tõhusamaks, vähendaks kulusid, looks väärtust kodanike jaoks ja suurendaks ELi väärtust rahvusvaheliste partnerite silmis. Taastuvenergia edendamine ja ettevõtjate toetamine energiaalasel üleminekul on selle protsessi lahutamatu osa. |
| --- | --- |

3.7.

Et tulla toime energiavarustuse ebakindluse välisohuga, võiks EL kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 194 olemasolevaid sätteid ning liikuda energialiidu suunas. Komitee on korduvalt kaitsnud ideed „Rohkem Euroopat” energiapoliitikas ning kutsunud üles solidaarsusele, et saada juhtivaks jõuks Euroopa energiapoliitika väljaarendamisel. Artikkel 194 võimaldaks luua energialiidu tõhusa ja läbipaistva juhtimissüsteemi, mis muudaks ELi energiapoliitika tõhusamaks, vähendaks kulusid, looks väärtust kodanike jaoks ja suurendaks ELi väärtust rahvusvaheliste partnerite silmis. Taastuvenergia edendamine ja ettevõtjate toetamine energiaalasel üleminekul on selle protsessi lahutamatu osa.

| 3.8. | Lisaks sellele on tõelisi edusamme kaasava majanduskasvu, konkurentsivõime, tööhõive ning kõigile ELi kodanikele ja piirkondadele kasu loomisel võimalik saavutada ka strateegia „Euroopa 2020” järgmise vahekokkuvõtte kaudu. Selleks tuleks reformides keskenduda ELi investeeringutele, et suurendada innovatsioonivaldkonna konkurentsivõimet, tööhõivet, ressursitõhusust ja säästvat taasindustrialiseerimist, inimväärsete töökohtade loomist, võrdõiguslikkuse edendamist tööturul, sotsiaalset ja piirkondlikku ühtekuuluvust, kaasamist ja hästi toimivat siseturgu. Komitee rõhutab, et Euroopa ei vaja mitte täiesti uut, vaid palju tõhusamat strateegiat „Euroopa 2020” (8), mis hõlmab tõhusamalt, tasakaalustatumalt ja demokraatlikumalt kujundatud Euroopa poolaastat. |
| --- | --- |

3.8.

Lisaks sellele on tõelisi edusamme kaasava majanduskasvu, konkurentsivõime, tööhõive ning kõigile ELi kodanikele ja piirkondadele kasu loomisel võimalik saavutada ka strateegia „Euroopa 2020” järgmise vahekokkuvõtte kaudu. Selleks tuleks reformides keskenduda ELi investeeringutele, et suurendada innovatsioonivaldkonna konkurentsivõimet, tööhõivet, ressursitõhusust ja säästvat taasindustrialiseerimist, inimväärsete töökohtade loomist, võrdõiguslikkuse edendamist tööturul, sotsiaalset ja piirkondlikku ühtekuuluvust, kaasamist ja hästi toimivat siseturgu. Komitee rõhutab, et Euroopa ei vaja mitte täiesti uut, vaid palju tõhusamat strateegiat „Euroopa 2020” (8), mis hõlmab tõhusamalt, tasakaalustatumalt ja demokraatlikumalt kujundatud Euroopa poolaastat.

strateegia „Euroopa 2020”

8

| 3.9. | Mastaabisäästu saavutamisele ja ELi poliitiliste eesmärkide elluviimisele võiks kaasa aidata ELi omavahendite süsteemi reformimine, lihtsustades olemasolevat sisse- ja väljamaksete süsteemi liikmesriikidele, esitades uue omavahendite süsteemi ning reformides korrigeerimissüsteemi. Omavahendite süsteemi muutmine tähendaks Rooma lepingu esialgse artikli 201, nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 311 esmakordset korrektset ja täielikku rakendamist. Komitee jaoks on väga tähtis, et omavahendite süsteem vastaks mitmele kriteeriumile. Need peaksid hõlmama õiglust, tõhusust, stabiilsust, läbipaistvust, lihtsust, vastutust, eelarvedistsipliini, keskendumist Euroopa lisaväärtusele, subsidiaarsust ja fiskaalsuveräänsust. Nende eesmärkide saavutamiseks on tehtud ettepanek kasutada ära ELi eelarve järgmist vahekokkuvõtet, et võtta vastu Monti kõrgetasemelise töörühma asjakohased ettepanekud. Põhieesmärk peab olema tugevdada ELi eelarve sõltumatust, et see võiks olla riiklike eelarvete jaoks finantsvõimendus ja neid suuremal määral täiendada. See aitab otseselt saavutada mastaabisäästu ja ELi poliitilisi eesmärke (9). |
| --- | --- |

3.9.

Mastaabisäästu saavutamisele ja ELi poliitiliste eesmärkide elluviimisele võiks kaasa aidata ELi omavahendite süsteemi reformimine, lihtsustades olemasolevat sisse- ja väljamaksete süsteemi liikmesriikidele, esitades uue omavahendite süsteemi ning reformides korrigeerimissüsteemi. Omavahendite süsteemi muutmine tähendaks Rooma lepingu esialgse artikli 201, nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 311 esmakordset korrektset ja täielikku rakendamist. Komitee jaoks on väga tähtis, et omavahendite süsteem vastaks mitmele kriteeriumile. Need peaksid hõlmama õiglust, tõhusust, stabiilsust, läbipaistvust, lihtsust, vastutust, eelarvedistsipliini, keskendumist Euroopa lisaväärtusele, subsidiaarsust ja fiskaalsuveräänsust. Nende eesmärkide saavutamiseks on tehtud ettepanek kasutada ära ELi eelarve järgmist vahekokkuvõtet, et võtta vastu Monti kõrgetasemelise töörühma asjakohased ettepanekud. Põhieesmärk peab olema tugevdada ELi eelarve sõltumatust, et see võiks olla riiklike eelarvete jaoks finantsvõimendus ja neid suuremal määral täiendada. See aitab otseselt saavutada mastaabisäästu ja ELi poliitilisi eesmärke (9).

omavahendite süsteemi

9

| 3.10. | Samuti vajab EL reforme, et tugevdada ühise kodakondsuse tunnet Euroopa tasandil. Kuid ühise Euroopa kodakondsuse tunnet ei ole võimalik luua ilma kodanike kaasamiseta Euroopa tasandi otsustusprotsessi. Selleks tuleb kõigile kodanikele kõigis ELi liikmesriikides anda võimalus tunda, et nad tegutsevad ühiselt ühise eesmärgi nimel. Üks võimalus selle saavutamiseks on anda kodanikele võimalus valida Euroopa Parlamendi liikmeid riigiülestest nimekirjadest, st mitmest liikmesriigist pärit, aga Euroopa erakondi esindavaid kandidaate, selle asemel, et anda hääl üksnes riiklikele erakondadele. See võib siiski nõuda aluslepingu muutmist ELi toimimise lepingu artikli 223 muutmise teel. |
| --- | --- |

3.10.

Samuti vajab EL reforme, et tugevdada ühise kodakondsuse tunnet Euroopa tasandil. Kuid ühise Euroopa kodakondsuse tunnet ei ole võimalik luua ilma kodanike kaasamiseta Euroopa tasandi otsustusprotsessi. Selleks tuleb kõigile kodanikele kõigis ELi liikmesriikides anda võimalus tunda, et nad tegutsevad ühiselt ühise eesmärgi nimel. Üks võimalus selle saavutamiseks on anda kodanikele võimalus valida Euroopa Parlamendi liikmeid riigiülestest nimekirjadest, st mitmest liikmesriigist pärit, aga Euroopa erakondi esindavaid kandidaate, selle asemel, et anda hääl üksnes riiklikele erakondadele. See võib siiski nõuda aluslepingu muutmist ELi toimimise lepingu artikli 223 muutmise teel.

ühise kodakondsuse

| 3.11. | Sellega seoses on komitee juba varem rõhutanud vajadust Euroopa Liidu põhiõiguste harta tõhusa rakendamise järele uute sihipäraste algatuste (10) abil. Komitee rõhutab vajadust tagada kõigi inimeste võrdõiguslikkus, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele rühmadele. Komitee toonitab, et ELi tasandil kehtivad harta kohustused kõigile institutsioonidele, ametitele ja asutustele. Komitee innustab liikmesriike looma kaitsmisele ja edendamisele suunatud põhiõiguste kultuuri igal valitsustasandil ning kõigis poliitika ja õigusloome valdkondades. Lisaks peaks komitee kindlaks tegema konkreetse mõju, mis avaldub põhiõigustele ülevõtmisprotsessi käigus, ning seda analüüsima. Komitee kutsub komisjoni tungivalt üles täitma kindlalt aluslepingute kaitsja rolli ja kasutama rikkumismenetlust, jättes kõrvale poliitilised kaalutlused. Lisaks on komitee innustanud kõiki põhiõiguste jõustamises osalevaid ELi institutsioone, ameteid, asutusi ja liikmesriike edendama neid kodanikuühiskonna osaluse abil. Kõigis majandusjuhtimist ja siseturu toimimist käsitlevates määrustes tuleb võtta arvesse ELi harta sätteid, viies selleks läbi konkreetse hinnangu (11). |
| --- | --- |

3.11.

Sellega seoses on komitee juba varem rõhutanud vajadust Euroopa Liidu põhiõiguste harta tõhusa rakendamise järele uute sihipäraste algatuste (10) abil. Komitee rõhutab vajadust tagada kõigi inimeste võrdõiguslikkus, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele rühmadele. Komitee toonitab, et ELi tasandil kehtivad harta kohustused kõigile institutsioonidele, ametitele ja asutustele. Komitee innustab liikmesriike looma kaitsmisele ja edendamisele suunatud põhiõiguste kultuuri igal valitsustasandil ning kõigis poliitika ja õigusloome valdkondades. Lisaks peaks komitee kindlaks tegema konkreetse mõju, mis avaldub põhiõigustele ülevõtmisprotsessi käigus, ning seda analüüsima. Komitee kutsub komisjoni tungivalt üles täitma kindlalt aluslepingute kaitsja rolli ja kasutama rikkumismenetlust, jättes kõrvale poliitilised kaalutlused. Lisaks on komitee innustanud kõiki põhiõiguste jõustamises osalevaid ELi institutsioone, ameteid, asutusi ja liikmesriike edendama neid kodanikuühiskonna osaluse abil. Kõigis majandusjuhtimist ja siseturu toimimist käsitlevates määrustes tuleb võtta arvesse ELi harta sätteid, viies selleks läbi konkreetse hinnangu (11).

Euroopa Liidu põhiõiguste harta

10

11

| 3.12. | Viimase kümne aasta jooksul on ELi 28 liikmesriiki seisnud silmitsi oluliste probleemide ja sotsiaalseid lahkarvamusi põhjustanud küsimustega, millega ükski liikmesriik ei suudaks üksi tõhusalt toime tulla. Üksnes kooskõlastatud poliitikameetmete ja ühise tegevusega Euroopa tasandil on võimalik saavutada positiivseid tulemusi. Eelkõige kehtib see rände- ja varjupaigapoliitika ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas. Mõlemas poliitikavaldkonnas jätavad olemasolevad aluslepingud palju tegutsemisruumi ning paljusid sätteid ei ole ära kasutatud ühise ja kooskõlastatud poliitilise tahte puudumise tõttu (12). Seepärast tuleks Euroopa Liidu lepingu artikleid 21–46 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 76–81 paremini ära kasutada. |
| --- | --- |

3.12.

Viimase kümne aasta jooksul on ELi 28 liikmesriiki seisnud silmitsi oluliste probleemide ja sotsiaalseid lahkarvamusi põhjustanud küsimustega, millega ükski liikmesriik ei suudaks üksi tõhusalt toime tulla. Üksnes kooskõlastatud poliitikameetmete ja ühise tegevusega Euroopa tasandil on võimalik saavutada positiivseid tulemusi. Eelkõige kehtib see rände- ja varjupaigapoliitika ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas. Mõlemas poliitikavaldkonnas jätavad olemasolevad aluslepingud palju tegutsemisruumi ning paljusid sätteid ei ole ära kasutatud ühise ja kooskõlastatud poliitilise tahte puudumise tõttu (12). Seepärast tuleks Euroopa Liidu lepingu artikleid 21–46 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 76–81 paremini ära kasutada.

rände- ja varjupaigapoliitika

ühise välis- ja julgeolekupoliitika

12

| 3.13. | Selleks, et edasi liikuda on vaja ühendada ambitsioonid, pragmatism ja innovatsioon. Komitee on arvamusel, et praegune hetk pakub meile võimaluse vastata ELi ees seisvatele väljakutsetele ning töötada selle nimel, et EL siseneks uude arenguetappi. See on võimalus töötada välja uus pakt liikmesriikide vahel ning ELi ja kodanike vahel, et luua Euroopa, mis tugevdab koostööd, konkurentsivõimet ja majanduskasvu, integratsiooni ja solidaarsust. |
| --- | --- |

3.13.

Selleks, et edasi liikuda on vaja ühendada ambitsioonid, pragmatism ja innovatsioon. Komitee on arvamusel, et praegune hetk pakub meile võimaluse vastata ELi ees seisvatele väljakutsetele ning töötada selle nimel, et EL siseneks uude arenguetappi. See on võimalus töötada välja uus pakt liikmesriikide vahel ning ELi ja kodanike vahel, et luua Euroopa, mis tugevdab koostööd, konkurentsivõimet ja majanduskasvu, integratsiooni ja solidaarsust.

| 3.14. | Üks alakasutatud vahend on kahtlemata „tõhustatud koostöö” (mis on määratletud Euroopa Liidu lepingu artiklis 20). Seda menetlust kasutati esimest korda abielulahutuse ja lahuselu valdkonnas ning seejärel seoses ELi ühtse patendikaitse loomise ja kavandatava finantstehingute maksuga. Teiseks võib kasutada „sillaklauslit” (st Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõiget 7). Igal juhul nõuaksid need muudatused liikmesriikide valitsuste ühehäälset otsust Euroopa Ülemkogus või nõukogus, mida võib olla raske saavutada. Need kaks vahendit võiksid põhimõtteliselt lihtsustada ja kiirendada ELi otsustusprotsessi. |
| --- | --- |

3.14.

Üks alakasutatud vahend on kahtlemata „tõhustatud koostöö” (mis on määratletud Euroopa Liidu lepingu artiklis 20). Seda menetlust kasutati esimest korda abielulahutuse ja lahuselu valdkonnas ning seejärel seoses ELi ühtse patendikaitse loomise ja kavandatava finantstehingute maksuga. Teiseks võib kasutada „sillaklauslit” (st Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõiget 7). Igal juhul nõuaksid need muudatused liikmesriikide valitsuste ühehäälset otsust Euroopa Ülemkogus või nõukogus, mida võib olla raske saavutada. Need kaks vahendit võiksid põhimõtteliselt lihtsustada ja kiirendada ELi otsustusprotsessi.

| 3.15. | Seega on äärmiselt oluline toetuda järeldustele, mis Euroopa Ülemkogu tegi 26.–27. juunil 2014 toimunud kohtumisel, kus lepiti kokku, „et üha tihedama liidu kontseptsioon võimaldab eri riikidele erinevaid integratsiooniviise, võimaldades integratsiooni süvendada soovivatel riikidel sellega edasi minna, austades samas nende soovi, kes integratsiooni rohkem süvendada ei taha” (13). See avaldus loob aluse diferentseeritud Euroopa Liidule, kus osalevad kõik 28 liikmesriiki – vajadusel erinevas ulatuses –, lihtsustades seeläbi tõhustatud koostööd strateegilistes valdkondades, kuid kus võivad täiel määral osaleda kõik liikmesriigid. |
| --- | --- |

3.15.

Seega on äärmiselt oluline toetuda järeldustele, mis Euroopa Ülemkogu tegi 26.–27. juunil 2014 toimunud kohtumisel, kus lepiti kokku, „et üha tihedama liidu kontseptsioon võimaldab eri riikidele erinevaid integratsiooniviise, võimaldades integratsiooni süvendada soovivatel riikidel sellega edasi minna, austades samas nende soovi, kes integratsiooni rohkem süvendada ei taha” (13). See avaldus loob aluse diferentseeritud Euroopa Liidule, kus osalevad kõik 28 liikmesriiki – vajadusel erinevas ulatuses –, lihtsustades seeläbi tõhustatud koostööd strateegilistes valdkondades, kuid kus võivad täiel määral osaleda kõik liikmesriigid.

13

| 3.16. | Lisaks suureneb komitee hinnangul makropiirkondlike strateegiate osatähtsus ELi tuleviku jaoks veelgi. Nende strateegiate tugevdamine ja laiendamine võiks aidata kaasa sellise Euroopa vahetasandi tekkele, mis võiks viia ELi lähenemiseni ning saavutada organiseeritud kodanikuühiskonna, sh majandus- ja sotsiaalpartnerite süstemaatilise kaasamise. |
| --- | --- |

3.16.

Lisaks suureneb komitee hinnangul makropiirkondlike strateegiate osatähtsus ELi tuleviku jaoks veelgi. Nende strateegiate tugevdamine ja laiendamine võiks aidata kaasa sellise Euroopa vahetasandi tekkele, mis võiks viia ELi lähenemiseni ning saavutada organiseeritud kodanikuühiskonna, sh majandus- ja sotsiaalpartnerite süstemaatilise kaasamise.

4.   Euroala tugevdamine ning majandus- ja rahaliidu lõpuleviimine

Euroala tugevdamine ning majandus- ja rahaliidu lõpuleviimine

| 4.1. | Eesmärk parandada majandus- ja rahaliidu ebaõnnestunud ülesehitust ja tugevdada majandusjuhtimist on viimastel aastatel olnud ELi kriisistrateegia keskmes. Kiirmeetmed majandus- ja rahaliidu pinnal hoidmiseks on viinud teatud arenguteni, kuid need on alati tulenenud valitsustevahelisest otsustusprotsessist. Praegu on oluline tagada, et sellised valitsustevahelised lahendused ei kujuneks püsivaks ELi aluslepinguid täiendavaks õiguslikuks raamistikuks. |
| --- | --- |

4.1.

Eesmärk parandada majandus- ja rahaliidu ebaõnnestunud ülesehitust ja tugevdada majandusjuhtimist on viimastel aastatel olnud ELi kriisistrateegia keskmes. Kiirmeetmed majandus- ja rahaliidu pinnal hoidmiseks on viinud teatud arenguteni, kuid need on alati tulenenud valitsustevahelisest otsustusprotsessist. Praegu on oluline tagada, et sellised valitsustevahelised lahendused ei kujuneks püsivaks ELi aluslepinguid täiendavaks õiguslikuks raamistikuks.

| 4.2. | Kõnealuses kontekstis on esmatähtis liikuda kiiresti praegusest süsteemist, mis põhineb eelarvedistsipliini tagamise eeskirjadel, suurema ühtlustamise poole euroala riikide vahel. |
| --- | --- |

4.2.

Kõnealuses kontekstis on esmatähtis liikuda kiiresti praegusest süsteemist, mis põhineb eelarvedistsipliini tagamise eeskirjadel, suurema ühtlustamise poole euroala riikide vahel.

| 4.3. | Kõigepealt, arvestades, et euro on ELi raha, peavad euroala liikmesriigid kiirendama ja süvendama integratsiooni majandus- ja rahaliidu väljakujundamise kaudu – protsess, mis peab jääma avatuks kõigile ELi liikmesriikidele. Seda on võimalik saavutada jõulise juhtimise ja euroala institutsioonilise raamistiku tugevdamise abil, mis peab tuginema järgmistel aspektidel:






  — | rahandus- ja finantssammas, mis on enamjaolt paigas ning mis peaks hõlmama ELi juhitavat täieõiguslikku pangandusliitu, et luua üleeuroopaline kapitaliturg, kaitstes samas maksumaksjaid ülemäärase riskide võtmise ja kontrollimatu maksejõuetuse eest; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Kõigepealt, arvestades, et euro on ELi raha, peavad euroala liikmesriigid kiirendama ja süvendama integratsiooni majandus- ja rahaliidu väljakujundamise kaudu – protsess, mis peab jääma avatuks kõigile ELi liikmesriikidele. Seda on võimalik saavutada jõulise juhtimise ja euroala institutsioonilise raamistiku tugevdamise abil, mis peab tuginema järgmistel aspektidel:

protsess, mis peab jääma avatuks kõigile ELi liikmesriikidele

—

rahandus- ja finantssammas, mis on enamjaolt paigas ning mis peaks hõlmama ELi juhitavat täieõiguslikku pangandusliitu, et luua üleeuroopaline kapitaliturg, kaitstes samas maksumaksjaid ülemäärase riskide võtmise ja kontrollimatu maksejõuetuse eest;

rahandus- ja finantssammas

| — | majandussammas, et tugevdada otsustusprotsessi majanduspoliitikas, edendades nii majanduskasvu, tööhõivet, konkurentsivõimet, lähenemist ja Euroopa solidaarsust; |
| --- | --- |

—

majandussammas, et tugevdada otsustusprotsessi majanduspoliitikas, edendades nii majanduskasvu, tööhõivet, konkurentsivõimet, lähenemist ja Euroopa solidaarsust;

majandussammas

| — | sotsiaalsammas, mis on lahutamatu majandusarengust ja majanduslikust tõhususest, et tagada Euroopa Liidu aluslepingute täielik rakendamine ELi lepingu artikli 3 kohaselt ning parandada sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

—

sotsiaalsammas, mis on lahutamatu majandusarengust ja majanduslikust tõhususest, et tagada Euroopa Liidu aluslepingute täielik rakendamine ELi lepingu artikli 3 kohaselt ning parandada sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust;

sotsiaalsammas

| — | poliitiline sammas, sh suurem vastutus ja demokraatlik õiguspärasus, et parandada usaldusväärsust ja usaldust. |
| --- | --- |

—

poliitiline sammas, sh suurem vastutus ja demokraatlik õiguspärasus, et parandada usaldusväärsust ja usaldust.

poliitiline sammas

| 4.4. | Lisaks tuleb astuda samme euroala eelarve kasutuselevõtu suunas, mis aitaks leevendada võimalikke šokke edaspidi, eeldusel, et kõnealune võimalik fiskaalvõimekus on mõeldud tingimusliku abina reformide poole püüdlemiseks. Nagu märkis komitee omaalgatuslikus arvamuses majandus- ja rahaliidu väljakujundamise kohta (14), võiks sellist euroala eelarvet rahastada finantstehingumaksuga, mis hõlmaks kogu euroala, süsinikdioksiidimaksuga, ajutise maksuga või ühiste võlakirjade emiteerimisega. Siiski ei ole veel üheski kõnealustest valikutest kokkuleppele jõutud. |
| --- | --- |

4.4.

Lisaks tuleb astuda samme euroala eelarve kasutuselevõtu suunas, mis aitaks leevendada võimalikke šokke edaspidi, eeldusel, et kõnealune võimalik fiskaalvõimekus on mõeldud tingimusliku abina reformide poole püüdlemiseks. Nagu märkis komitee omaalgatuslikus arvamuses majandus- ja rahaliidu väljakujundamise kohta (14), võiks sellist euroala eelarvet rahastada finantstehingumaksuga, mis hõlmaks kogu euroala, süsinikdioksiidimaksuga, ajutise maksuga või ühiste võlakirjade emiteerimisega. Siiski ei ole veel üheski kõnealustest valikutest kokkuleppele jõutud.

14

| 4.5. | Euroopa majandusjuhtimise edusammud on võimalikud vaid siis, kui tugevdatakse ELi sotsiaalset mõõdet. See peaks põhinema ELi lepingu artikli 3 tasakaalustatumal kohaldamisel. Artiklis sätestatakse, et Euroopa Liit peab leidma tasakaalu majandusliku tõhususe ning sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse vahel. Lisaks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 151 ja 153 eesmärk toetada liikmesriikide sotsiaalsüsteemide ühtlustamist. See on küsimus, mida komitee uuris 2013. aastal (15). |
| --- | --- |

4.5.

Euroopa majandusjuhtimise edusammud on võimalikud vaid siis, kui tugevdatakse ELi sotsiaalset mõõdet. See peaks põhinema ELi lepingu artikli 3 tasakaalustatumal kohaldamisel. Artiklis sätestatakse, et Euroopa Liit peab leidma tasakaalu majandusliku tõhususe ning sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse vahel. Lisaks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 151 ja 153 eesmärk toetada liikmesriikide sotsiaalsüsteemide ühtlustamist. See on küsimus, mida komitee uuris 2013. aastal (15).

15

| 4.6. | Samal ajal on vaja suurendada ELi demokraatlikku legitiimsust, et tugevdada selle poliitilist raamistikku, ning eelkõige Euroopa Parlamendi rolli. Selleks on võimalik rakendada konkreetseid meetmeid kehtiva aluslepingu ja kehtivate eeskirjade raames. Keskpikas ja pikas perspektiivis oleks soovitav, et aluslepingu võimaliku muutmise korral kooskõlastataks institutsioonilised sätted tõelise poliitilise liidu hädavajalike nõuetega. Komitee on juba heaks kiitnud väga üksikasjaliku tegevuskava majandus- ja rahaliidu poliitilise samba teostamiseks, milles esitatakse terve rida võimalikke meetmeid (16). |
| --- | --- |

4.6.

Samal ajal on vaja suurendada ELi demokraatlikku legitiimsust, et tugevdada selle poliitilist raamistikku, ning eelkõige Euroopa Parlamendi rolli. Selleks on võimalik rakendada konkreetseid meetmeid kehtiva aluslepingu ja kehtivate eeskirjade raames. Keskpikas ja pikas perspektiivis oleks soovitav, et aluslepingu võimaliku muutmise korral kooskõlastataks institutsioonilised sätted tõelise poliitilise liidu hädavajalike nõuetega. Komitee on juba heaks kiitnud väga üksikasjaliku tegevuskava majandus- ja rahaliidu poliitilise samba teostamiseks, milles esitatakse terve rida võimalikke meetmeid (16).

16

| 4.7. | Komitee võtab teadmiseks viie presidendi 22. juuni 2015. aasta aruande Euroopa Ülemkogule „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine” ning loodab, et seda kasutatakse alusena otsustavamate meetmete võtmiseks, nagu eespool märgitud (17). |
| --- | --- |

4.7.

Komitee võtab teadmiseks viie presidendi 22. juuni 2015. aasta aruande Euroopa Ülemkogule „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine” ning loodab, et seda kasutatakse alusena otsustavamate meetmete võtmiseks, nagu eespool märgitud (17).

17

5.   Kodanikuosaluse, demokraatia ja vastutuse tugevdamine: edasised sammud

Kodanikuosaluse, demokraatia ja vastutuse tugevdamine: edasised sammud

| 5.1. | Kodanik peaks olema ELi tulevikku käsitleva arutelu keskmes. Demokraatia ja vastutus on Euroopa kodakondsuse põhimõisted. Nende põhimõtete rakendamisel on võtmeroll Euroopa Komisjonil, kes on aluslepingute kaitsja. Euroopa Komisjon on Euroopa institutsioon, kellel on seadusandliku algatuse ainuõigus ning võtmeroll nende erinevate jõudude ja huvide tasakaalustamisel, mis moodustavad Euroopa Liidu. See tasakaalustamine peab toimuma samaaegselt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete tõhusama rakendamisega ELi demokraatlikuma ja kaasavama juhtimise saavutamiseks. |
| --- | --- |

5.1.

Kodanik peaks olema ELi tulevikku käsitleva arutelu keskmes. Demokraatia ja vastutus on Euroopa kodakondsuse põhimõisted. Nende põhimõtete rakendamisel on võtmeroll Euroopa Komisjonil, kes on aluslepingute kaitsja. Euroopa Komisjon on Euroopa institutsioon, kellel on seadusandliku algatuse ainuõigus ning võtmeroll nende erinevate jõudude ja huvide tasakaalustamisel, mis moodustavad Euroopa Liidu. See tasakaalustamine peab toimuma samaaegselt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete tõhusama rakendamisega ELi demokraatlikuma ja kaasavama juhtimise saavutamiseks.

| 5.2. | Lissaboni lepingus nähakse ette Euroopa Parlamendi osatähtsuse suurendamine ja liikmesriikide proaktiivne lähenemine tänu tugevdatud nõukogule. Igal juhul on tulevikus vaja veelgi laiendada Euroopa Parlamendi pädevusi, nt suurema rolli kaudu Euroopa majandusjuhtimises ja Euroopa poolaastas, ning panna paika kolme institutsiooni vahel paremini tasakaalustatud vastutuste jaotus ja institutsioonidevaheline koostöö, mis tagaks tugevama ELi meetodi. Kõnealuses kontekstis pakub erilist huvi kolmepoolsete läbirääkimiste ulatuslik kasutamine õigusaktide vastuvõtmiseks seadusandliku tavamenetluse kohasel esimesel ja teisel lugemisel (18). Kolmepoolsed läbirääkimised on saanud suurel määral normiks, mis on vastuolus läbipaistvuse ja vastutuse demokraatlike põhimõtetega ning vajaliku tasakaalu säilitamisega kolme institutsiooni vahel seadusandliku tavamenetluse raames. Komitee pooldab seetõttu tagasipöördumist seadusandliku tavamenetluse vaimu, kui mitte sõnastuse juurde, kusjuures kolmepoolsed läbirääkimised peaksid jääma erandiks. |
| --- | --- |

5.2.

Lissaboni lepingus nähakse ette Euroopa Parlamendi osatähtsuse suurendamine ja liikmesriikide proaktiivne lähenemine tänu tugevdatud nõukogule. Igal juhul on tulevikus vaja veelgi laiendada Euroopa Parlamendi pädevusi, nt suurema rolli kaudu Euroopa majandusjuhtimises ja Euroopa poolaastas, ning panna paika kolme institutsiooni vahel paremini tasakaalustatud vastutuste jaotus ja institutsioonidevaheline koostöö, mis tagaks tugevama ELi meetodi. Kõnealuses kontekstis pakub erilist huvi kolmepoolsete läbirääkimiste ulatuslik kasutamine õigusaktide vastuvõtmiseks seadusandliku tavamenetluse kohasel esimesel ja teisel lugemisel (18). Kolmepoolsed läbirääkimised on saanud suurel määral normiks, mis on vastuolus läbipaistvuse ja vastutuse demokraatlike põhimõtetega ning vajaliku tasakaalu säilitamisega kolme institutsiooni vahel seadusandliku tavamenetluse raames. Komitee pooldab seetõttu tagasipöördumist seadusandliku tavamenetluse vaimu, kui mitte sõnastuse juurde, kusjuures kolmepoolsed läbirääkimised peaksid jääma erandiks.

18

| 5.3. | Lisaks sellele on ELi meetodit ka võimalik tõhusamalt kohaldada horisontaalse subsidiaarsuse kaudu. Aluslepingutes puudub nii selle kui ka vertikaalse subsidiaarsuse mõiste selgesõnaline määratlus. Sellegipoolest tähendab horisontaalne subsidiaarsus erasektori osalejate, sh kodanike ja kodanikuühiskonna esindusorganisatsioonide avaliku rolli ja nende osaluse tunnustamist poliitikakujundamise ja otsustusprotsessis nende konkreetse nõustamisülesande kaudu ning sotsiaalpartnerite iseseisva seadusandliku rolli tunnustamist Euroopa sotsiaaldialoogi kontekstis. |
| --- | --- |

5.3.

Lisaks sellele on ELi meetodit ka võimalik tõhusamalt kohaldada horisontaalse subsidiaarsuse kaudu. Aluslepingutes puudub nii selle kui ka vertikaalse subsidiaarsuse mõiste selgesõnaline määratlus. Sellegipoolest tähendab horisontaalne subsidiaarsus erasektori osalejate, sh kodanike ja kodanikuühiskonna esindusorganisatsioonide avaliku rolli ja nende osaluse tunnustamist poliitikakujundamise ja otsustusprotsessis nende konkreetse nõustamisülesande kaudu ning sotsiaalpartnerite iseseisva seadusandliku rolli tunnustamist Euroopa sotsiaaldialoogi kontekstis.

| 5.4. | Horisontaalse subsidiaarsuse mõistet, mida mõnikord nimetatakse ka funktsionaalseks subsidiaarsuseks, tunnustatakse juba kaudselt aluslepingute artiklites 152, 154 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 155 sotsiaaldialoogi ja sotsiaalpartnerite osatähtsuse kohta. |
| --- | --- |

5.4.

Horisontaalse subsidiaarsuse mõistet, mida mõnikord nimetatakse ka funktsionaalseks subsidiaarsuseks, tunnustatakse juba kaudselt aluslepingute artiklites 152, 154 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 155 sotsiaaldialoogi ja sotsiaalpartnerite osatähtsuse kohta.

| 5.5. | Ka Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 nimetatakse osalusdemokraatiat esindusdemokraatia oluliseks täiendavaks elemendiks, kooskõlas ELi lepingu artiklitega 10 ja 12 (19), mis on demokraatia peamine alus. Nagu komitee on mitmeid kordi rõhutanud, avavad Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõiked 1 ja 2 (20) olulisi võimalusi Euroopa demokraatia arenguks, pannes aluse sellise pikaajalise struktureeritud dialoogi loomisele kodanikuühiskonnaga Euroopa tasandil, mis toimub samaaegselt ELi institutsioonide ja liikmesriikide poliitilise dialoogiga. |
| --- | --- |

5.5.

Ka Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 nimetatakse osalusdemokraatiat esindusdemokraatia oluliseks täiendavaks elemendiks, kooskõlas ELi lepingu artiklitega 10 ja 12 (19), mis on demokraatia peamine alus. Nagu komitee on mitmeid kordi rõhutanud, avavad Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõiked 1 ja 2 (20) olulisi võimalusi Euroopa demokraatia arenguks, pannes aluse sellise pikaajalise struktureeritud dialoogi loomisele kodanikuühiskonnaga Euroopa tasandil, mis toimub samaaegselt ELi institutsioonide ja liikmesriikide poliitilise dialoogiga.

19

20

| 5.6. | Lisaks sellele tuleb ELi meetodit täiendada tugevdatud vertikaalse subsidiaarsusega, tugevdades riikide parlamentide rolli ELi poliitika kujundamisel ning tõhustades koostööd riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi vahel. |
| --- | --- |

5.6.

Lisaks sellele tuleb ELi meetodit täiendada tugevdatud vertikaalse subsidiaarsusega, tugevdades riikide parlamentide rolli ELi poliitika kujundamisel ning tõhustades koostööd riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi vahel.

| 5.7. | Kõike seda, mida ülalpool on kirjeldatud, oleks olnud võimalik saavutada juba kehtivate lepingute raames. Iseäranis oleks kodanikuosaluse, demokraatia ja vastutuse valdkonnas olnud võimalik teha suuri edusamme ELi poliitikameetmete süvendamise ning protsesside ja rakendamise parandamisega. Nagu juba kahes komitee arvamuses (21)
   (22) mainitud, on edusammud artikli 11 sätete tõhusa rakendamise suunas olnud siiski piiratud ning seetõttu ei olnud võimalik anda osalusdemokraatia mõistele asjakohast sisu. |
| --- | --- |

5.7.

Kõike seda, mida ülalpool on kirjeldatud, oleks olnud võimalik saavutada juba kehtivate lepingute raames. Iseäranis oleks kodanikuosaluse, demokraatia ja vastutuse valdkonnas olnud võimalik teha suuri edusamme ELi poliitikameetmete süvendamise ning protsesside ja rakendamise parandamisega. Nagu juba kahes komitee arvamuses (21)
   (22) mainitud, on edusammud artikli 11 sätete tõhusa rakendamise suunas olnud siiski piiratud ning seetõttu ei olnud võimalik anda osalusdemokraatia mõistele asjakohast sisu.

21

22

| 5.8. | See kehtib ka Euroopa kodanikualgatuse kohta artikli 11 lõike 4 kohaselt. Euroopa kodanikualgatus peaks olema osalusdemokraatia ja kodanikuaktiivsuse tähtsaim vahend, kuid praegusel kujul on see üsna ebatõhus, ning selle rakenduseeskirjad tuleks põhjalikult läbi vaadata. |
| --- | --- |

5.8.

See kehtib ka Euroopa kodanikualgatuse kohta artikli 11 lõike 4 kohaselt. Euroopa kodanikualgatus peaks olema osalusdemokraatia ja kodanikuaktiivsuse tähtsaim vahend, kuid praegusel kujul on see üsna ebatõhus, ning selle rakenduseeskirjad tuleks põhjalikult läbi vaadata.

| 5.9. | Horisontaalse subsidiaarsuse põhimõtet tuleb tugevdada ja laiendada tulevikus ka teistele poliitikavaldkondadele kodanikuühiskonnaga peetava struktureeritud dialoogi kaudu, nt keskkonna- ja tarbijakaitse valdkonnas. See tugevdaks kodanikuühiskonna esindusorganisatsioonide rolli Euroopa menetlustes, võimaldades neil täiel määral panustada nendega seonduvatesse poliitikavaldkondadesse, andes osalusdemokraatia põhimõttele konkreetse sisu. Selle eesmärgi saavutamiseks ja organiseeritud kodanikuühiskonda esindava ELi institutsioonina on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel võtmeroll osalusdemokraatia täieliku potentsiaali rakendamisel ning kodanikuühiskonna dialoogi arendamisel ja tugevdamisel partnerluses ELi institutsioonidega. |
| --- | --- |

5.9.

Horisontaalse subsidiaarsuse põhimõtet tuleb tugevdada ja laiendada tulevikus ka teistele poliitikavaldkondadele kodanikuühiskonnaga peetava struktureeritud dialoogi kaudu, nt keskkonna- ja tarbijakaitse valdkonnas. See tugevdaks kodanikuühiskonna esindusorganisatsioonide rolli Euroopa menetlustes, võimaldades neil täiel määral panustada nendega seonduvatesse poliitikavaldkondadesse, andes osalusdemokraatia põhimõttele konkreetse sisu. Selle eesmärgi saavutamiseks ja organiseeritud kodanikuühiskonda esindava ELi institutsioonina on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel võtmeroll osalusdemokraatia täieliku potentsiaali rakendamisel ning kodanikuühiskonna dialoogi arendamisel ja tugevdamisel partnerluses ELi institutsioonidega.

| 5.10. | Organiseeritud kodanikuühiskonna institutsioonilise esindajana Euroopa tasandil on komiteel kolmekordne roll: i) hõlbustada ja toetada dialoogi kodanikuühiskonna esindusorganisatsioonide vahel ja ELi institutsioonidega, ii) tagada organiseeritud kodanikuühiskonna pidev osalus ELi poliitilistes protsessides ja iii) teostada järelevalvet Euroopa Liidu lepingu artikli 11 rakendamise üle. |
| --- | --- |

5.10.

Organiseeritud kodanikuühiskonna institutsioonilise esindajana Euroopa tasandil on komiteel kolmekordne roll: i) hõlbustada ja toetada dialoogi kodanikuühiskonna esindusorganisatsioonide vahel ja ELi institutsioonidega, ii) tagada organiseeritud kodanikuühiskonna pidev osalus ELi poliitilistes protsessides ja iii) teostada järelevalvet Euroopa Liidu lepingu artikli 11 rakendamise üle.

| 5.11. | Seega ning ELi institutsioone nõustava organina (23) on komiteel võimalus täita täielikult oma rolli i) katalüsaatori ja koordinaatorina kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel ja nendega peetavas dialoogis, ii) tähtsaima vahendajana kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ELi otsuseid tegevate organite vahel ning iii) tõhusa sillana liikmesriikide ja Euroopa tasandi vahel. Aluslepingute võimaliku muutmise korral taotleb komitee selle rolli selgesõnalist tunnustamist (24). |
| --- | --- |

5.11.

Seega ning ELi institutsioone nõustava organina (23) on komiteel võimalus täita täielikult oma rolli i) katalüsaatori ja koordinaatorina kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel ja nendega peetavas dialoogis, ii) tähtsaima vahendajana kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ELi otsuseid tegevate organite vahel ning iii) tõhusa sillana liikmesriikide ja Euroopa tasandi vahel. Aluslepingute võimaliku muutmise korral taotleb komitee selle rolli selgesõnalist tunnustamist (24).

23

24

| 5.12. | Parema õigusloome tegevuskava käivitamine peegeldab uue komisjoni soovi panna suur rõhk oma hindamistegevusele, ühendades selle protsessiga teised institutsioonid, ametiasutused ja kodanikuühiskonna tervikuna. Nõuandva organina on komitee osalus poliitikameetmete hindamisel esmatähtis, kuna see põhineb komitee õiguspärasel rollil ELi institutsioonilises ülesehituses: i) kaitsta ELi saavutusi Euroopa kodanike vajadustele vastamisel, ja ii) hoiatada häirete eest ELi poliitikameetmete ja õigusaktide rakendamisel ning võimalike puuduste eest. |
| --- | --- |

5.12.

Parema õigusloome tegevuskava käivitamine peegeldab uue komisjoni soovi panna suur rõhk oma hindamistegevusele, ühendades selle protsessiga teised institutsioonid, ametiasutused ja kodanikuühiskonna tervikuna. Nõuandva organina on komitee osalus poliitikameetmete hindamisel esmatähtis, kuna see põhineb komitee õiguspärasel rollil ELi institutsioonilises ülesehituses: i) kaitsta ELi saavutusi Euroopa kodanike vajadustele vastamisel, ja ii) hoiatada häirete eest ELi poliitikameetmete ja õigusaktide rakendamisel ning võimalike puuduste eest.

| 5.13. | Rolli raames, mis on komiteele omistatud ELi lepingu artikli 13 lõikes 4, tunnistatakse 22. veebruaril 2012 allkirjastatud Euroopa Komisjoni ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostööprotokollis ning 5. veebruaril 2014 komitee ja Euroopa Parlamendi vahel allkirjastatud koostöölepingus olulist lisaväärtust, mida komitee võib pakkuda parema õigusloome programmile, edastades kodanikuühiskonna seisukohti kogu ELi poliitikatsükli jooksul (25). Seega nõuab komitee oma institutsioonilise rolli selget tunnustamist paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise lepingu iga edasise muutmise korral (26). |
| --- | --- |

5.13.

Rolli raames, mis on komiteele omistatud ELi lepingu artikli 13 lõikes 4, tunnistatakse 22. veebruaril 2012 allkirjastatud Euroopa Komisjoni ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostööprotokollis ning 5. veebruaril 2014 komitee ja Euroopa Parlamendi vahel allkirjastatud koostöölepingus olulist lisaväärtust, mida komitee võib pakkuda parema õigusloome programmile, edastades kodanikuühiskonna seisukohti kogu ELi poliitikatsükli jooksul (25). Seega nõuab komitee oma institutsioonilise rolli selget tunnustamist paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise lepingu iga edasise muutmise korral (26).

25

26

| 5.14. | Et sellele kõigele tõhusalt kaasa aidata, peaks komitee ise täiel määra ära kasutama oma potentsiaali ning tugevdama oma rolli, toimimist ja töömeetodeid, ning toimivaid seoseid peamiste Euroopa kodanikuühiskonna organisatsioonide ja võrgustikega. Komitee on muu hulgas suurendamas oma tööde asjakohasust, keskendades oma jõupingutused rohkem ELi prioriteetsetele rühmadele ja poliitikameetmetele, arvestades talle aluslepingutega antud nõuandvat rolli. |
| --- | --- |

5.14.

Et sellele kõigele tõhusalt kaasa aidata, peaks komitee ise täiel määra ära kasutama oma potentsiaali ning tugevdama oma rolli, toimimist ja töömeetodeid, ning toimivaid seoseid peamiste Euroopa kodanikuühiskonna organisatsioonide ja võrgustikega. Komitee on muu hulgas suurendamas oma tööde asjakohasust, keskendades oma jõupingutused rohkem ELi prioriteetsetele rühmadele ja poliitikameetmetele, arvestades talle aluslepingutega antud nõuandvat rolli.

| 5.15. | Sel moel võib komitee anda olulise panuse Lissaboni lepingu potentsiaali suurendamisse kodanikele otsest huvi pakkuvates poliitikavaldkondades ning selliste võimalike lünkade kindlakstegemisel, mis nõuavad asjaomaste poliitikameetmete muutmist ja kohandamist, et kodanike vajadustele paremini vastata. |
| --- | --- |

5.15.

Sel moel võib komitee anda olulise panuse Lissaboni lepingu potentsiaali suurendamisse kodanikele otsest huvi pakkuvates poliitikavaldkondades ning selliste võimalike lünkade kindlakstegemisel, mis nõuavad asjaomaste poliitikameetmete muutmist ja kohandamist, et kodanike vajadustele paremini vastata.

Brüssel, 16. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Organiseeritud kodanikuühiskonda võib määratleda kõigi organisatsiooniliste struktuuride kogumina, mille liikmete eesmärgid ja kohustused teenivad üldisi huve ning mis tegutsevad vahendajatena riigiasutuste ja kodanike vahel.

1

Vt 22. septembri 1999. aasta arvamus teemal „Organiseeritud kodanikuühiskonna roll ja panus Euroopa ülesehitamisel” (EÜT C 329, 17.11.1999, lk 30) ning 25. aprilli 2001. aasta arvamus teemal „Organiseeritud kodanikuühiskond ja Euroopa valitsemine – komitee panus valgesse raamatusse” (EÜT C 193, 10.7.2001, lk 117).

(2)  Vt ELi toimimise lepingu artikli 300 lõige 4.

2

(3)  Vt Euroopa Liidu lepingu artikkel 1.

3

(4)  Vt Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõige 1.

4

(5)  Herman Van Rompuy kõne „Is there a need for a „New Pact” for Europe?”, Brüssel, 17. juuni 2015.

5

Is there a need for a „New Pact” for Europe

http://www.newpactforeurope.eu/documents/eventsdocs/speech.vanrompuy.17june2015.pdf

(6)  Euroopa Liidu toimimise lepingu jaotised I - IV.

6

(7)  10. detsembri 2014. aasta arvamus teemal „Majandus- ja rahaliidu lõpuleviimine – maksupoliitika roll” (ELT C 230, 14.7.2015, lk 24).

7

(8)  19. veebruari 2015. aasta arvamus teemal „Edusammud strateegia „Euroopa 2020” rakendamisel ja kuidas saavutada 2020. aastaks selle eesmärgid” (ELT C 251, 31.7.2015, lk 19).

8

(9)  29. märtsi 2012. aasta arvamus teemal „Muudetud ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta” (COM(2011) 739 final – 2011/0183 (CNS)) ning „Muudetud ettepanek: nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Liidu omavahendite süsteemi rakendusmeetmed” (COM(2011) 740 final – 2011/0184 (APP)) (ELT C 181, 21.6.2012, lk 45).

9

(10)  21. septembri 2011. aasta arvamus teemal„Komisjoni teatis „Euroopa Liidu strateegia põhiõiguste harta rakendamiseks”” (ELT C 376, 22.12.2011, lk 74).

10

(11)  Seoses aluslepingute võimaliku muutmisega on komitee juba teinud ettepaneku lisada aluslepingutesse sotsiaalse arengu protokoll.

11

Vt 17. jaanuari 2013. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis „Ühtse turu akt II – üheskoos uue majanduskasvu eest”” (ELT C 76, 14.3.2013, lk 24).

(12)  11. septembri 2014. aasta arvamus teemal „Euroopa sisserändepoliitika” (ELT C 458, 19.12.2014, lk 7), 9. juuli 2014. aasta arvamus teemal „Euroopa sisserändepoliitika ja suhted kolmandate riikidega” (ELT C 451, 16.12.2014, lk 1) ning 27. oktoobri 2011. aasta arvamus teemal „ELi uus välis- ja julgeolekupoliitika ning kodanikuühiskonna roll” (ELT C 24, 28.1.2012, lk 56).

12

(13)  Järelduste punkt 27.

13

(14)  9. juuli 2014. aasta arvamus teemal „Majandus- ja rahaliidu väljakujundamine – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettepanekud ELi järgmiseks õigusloomeperioodiks” (ELT C 451, 16.12.2014, lk 10).

14

(15)  22. mai 2013. aasta arvamus teemal „Majandus- ja rahaliidu sotsiaalne mõõde” (ELT C 271, 19.9.2013, lk 1) ja 17. oktoobri 2013. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamine”” (ELT C 67, 6.3.2014, lk 122).

15

(16)  27. mai 2015. aasta arvamus teemal „Majandus- ja rahaliidu väljakujundamine: poliitiline sammas” (ECO/376) (ELT C 332, 8.10.2015, lk 8).

16

(17)  http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/5-presidents-report_et.pdf

17

(18)  Kolmepoolsed läbirääkimised on sätestatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 13. juuni 2007. aasta kaasotsustamismenetluse praktilist korda käsitlevas ühises deklaratsioonis (Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 251) (ELT C 145, 30.6.2007, lk 5).

18

(19)  Riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi rolli kohta.

19

(20)  Artikli 11 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et:

20

„Institutsioonid annavad kodanikele ja esindusühendustele sobival viisil võimaluse teha teatavaks ja vahetada avalikult oma seisukohti liidu tegevuse kõigis valdkondades.”

„Institutsioonid peavad esindusühenduste ja kodanikuühiskonnaga avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi.”

(21)  14. novembri 2012. aasta arvamus teemal „Põhimõtted, menetlused ja meetmed Lissaboni lepingu artikli 11 lõigete 1 ja 2 rakendamiseks” (ELT C 11, 15.1.2013, lk 8).

21

(22)  2. juuli 2015. aasta arvamus teemal „Hinnang Euroopa Komisjoni konsultatsioonidele sidusrühmadega” (ELT C 383, 17.11.2015, lk 57).

22

(23)  Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 4 ELi institutsioonilise raamistiku kohta on sätestatud, et
  „Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni abistavad nõuandva pädevusega Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee.”

23

„Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni abistavad nõuandva pädevusega Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee.”

(24)  Kõnealuse ettepaneku tegi komitee Euroopa Ülemkogule juba 2006. aasta arvamuses, põhiseaduse lepingu ratifitseerimise ebaõnnestumisele järgnenud järelemõtlemisajal.

24

17. mai 2006. aasta arvamus teemal „Komitee panus 15.–16. juunil 2006 toimuvale Euroopa Ülemkogule – järelemõtlemisaeg” (ELT C 195, 18.8.2006, lk 64).

(25)  Euroopa Komisjoni ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostööprotokolli punktis 18 on sätestatud, et „[k]omitee annab panuse liidu õigusaktide kohaldamise hindamisse eelkõige seoses horisontaalsete klauslitega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 8–12”.

25

Lisaks sellele on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa Parlamendi koostöölepingus kirjas, et komitee esitab Euroopa Parlamendile süstemaatiliselt mõjuhinnanguid Euroopa Liidu õigusaktide kohta „koos kodanikuühiskonnalt saadud teabe ja asjaomaste materjalidega selle kohta, kuidas kehtivad õigusaktid ja rahastamiskavad reaalselt toimivad ja milliseid vajakajäämisi tuleb arvesse võtta ELi õigusaktide ja meetmete kujundamisel ja läbivaatamisel”.

(26)  Arvamus delegeeritud õigusaktide kohta (INT/768) (vastu võetud 16. septembril 2015) (vaata käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 145).

26

Euroopa Liidu Teataja

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

komitee täiskogu 510. istungjärk 16.–17. septembril 2015

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/192 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/192

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava””

[COM(2015) 215 final]

(2016/C 013/28)

| Raportöör: | Bernd DITTMANN |
| --- | --- |

Raportöör:

Bernd DITTMANN

1. juunil 2015 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava””

[COM(2015) 215 final].

Vastavalt kodukorra artiklile 19 loodud ja asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav allkomitee „Parem õigusloome” võttis arvamuse vastu 2. septembril 2015.

Komitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16.–17. septembril 2015 (16. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 174, vastu hääletas 3, erapooletuks jäi 9.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Parem ja arukas õigusloome on kõikide Euroopa institutsioonide ja liikmesriikide ühine ülesanne, mille peaeesmärk on parandada Euroopa õigusloome kvaliteeti, pidades silmas kodanike, ettevõtjate, tarbijate ja töötajate heaolu. Parem õigusloome ei asenda aga poliitilisi otsuseid. Parem õigusloome on protsess, mida pidevalt edasi arendatakse. Nii on suudetud juba palju saavutada, ent arenguruumi on veel küllalt. |
| --- | --- |

1.1.

Parem ja arukas õigusloome on kõikide Euroopa institutsioonide ja liikmesriikide ühine ülesanne, mille peaeesmärk on parandada Euroopa õigusloome kvaliteeti, pidades silmas kodanike, ettevõtjate, tarbijate ja töötajate heaolu. Parem õigusloome ei asenda aga poliitilisi otsuseid. Parem õigusloome on protsess, mida pidevalt edasi arendatakse. Nii on suudetud juba palju saavutada, ent arenguruumi on veel küllalt.

| 1.2. | Komitee on parema õigusloome teemaga tegelenud igakülgselt juba pikka aega, nagu on võimalik näha komitee paremat õigusloomet puudutavate tähtsamate arvamuste kogumist (1). Seega tajub ta erilist vastutust Euroopa õiguse ja parema õigusloome toetamise ja heakskiitmise eest kodanikuühiskonnas. |
| --- | --- |

1.2.

Komitee on parema õigusloome teemaga tegelenud igakülgselt juba pikka aega, nagu on võimalik näha komitee paremat õigusloomet puudutavate tähtsamate arvamuste kogumist (1). Seega tajub ta erilist vastutust Euroopa õiguse ja parema õigusloome toetamise ja heakskiitmise eest kodanikuühiskonnas.

| 1.3. | Komitee nendib, et ei arvestata piisavalt rolli ja ülesannetega õigusloome tegevuskavas, mis on talle usaldatud ELi aluslepingute ning Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendiga sõlmitud koostöölepingute põhjal. Ta nõuab ELi nõuandvate institutsioonide kaasamist institutsioonidevahelisse kokkuleppesse. |
| --- | --- |

1.3.

Komitee nendib, et ei arvestata piisavalt rolli ja ülesannetega õigusloome tegevuskavas, mis on talle usaldatud ELi aluslepingute ning Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendiga sõlmitud koostöölepingute põhjal. Ta nõuab ELi nõuandvate institutsioonide kaasamist institutsioonidevahelisse kokkuleppesse.

| 1.4. | Komitee toetab sidusrühmade täielikku kaasamist konsultatsioonide kaudu poliitilise meetme kogu olelusringi vältel ja viitab sellega seoses komitee arvamusele konsultatsioonisuuniste hindamise kohta. Komitee tahaks esile tõsta, et loeb õigete sihtrühmade valikut ja huvigruppide esindatuse arvestamist parema õigusloome olulisteks ja parandamist väärivateks aspektideks. |
| --- | --- |

1.4.

Komitee toetab sidusrühmade täielikku kaasamist konsultatsioonide kaudu poliitilise meetme kogu olelusringi vältel ja viitab sellega seoses komitee arvamusele konsultatsioonisuuniste hindamise kohta. Komitee tahaks esile tõsta, et loeb õigete sihtrühmade valikut ja huvigruppide esindatuse arvestamist parema õigusloome olulisteks ja parandamist väärivateks aspektideks.

| 1.5. | Õiguskontrollikomitee, REFITi platvormi ja kõigi muude organite ekspertide valikul aruteludele, seminaridele ja muudeks tegevusteks tuleks komitee arvates tagada võimalikult suur sõltumatus, erapooletus ja läbipaistvus. |
| --- | --- |

1.5.

Õiguskontrollikomitee, REFITi platvormi ja kõigi muude organite ekspertide valikul aruteludele, seminaridele ja muudeks tegevusteks tuleks komitee arvates tagada võimalikult suur sõltumatus, erapooletus ja läbipaistvus.

| 1.6. | Komitee pooldab ise- ja kaasreguleerimisele viitamist institutsioonidevahelises kokkuleppes, mida võrdsel alusel regulatiivsete meetmetega tuleb poliitiliste küsimuste lahendamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

1.6.

Komitee pooldab ise- ja kaasreguleerimisele viitamist institutsioonidevahelises kokkuleppes, mida võrdsel alusel regulatiivsete meetmetega tuleb poliitiliste küsimuste lahendamisel arvesse võtta.

| 1.7. | Komitee leiab, et mitteametlikke kolmepoolseid läbirääkimisi peetaks vaid äärmisel vajadusel ning et suurem osa õigusloomest toimuks tavapärase seadusandliku menetluse käigus. |
| --- | --- |

1.7.

Komitee leiab, et mitteametlikke kolmepoolseid läbirääkimisi peetaks vaid äärmisel vajadusel ning et suurem osa õigusloomest toimuks tavapärase seadusandliku menetluse käigus.

| 1.8. | Komitee kutsub komisjoni üles keskenduma rohkem liikmesriikides ELi õigusaktide ülevõtmise ja rakendamise puudujääkidele ning soovitab kasutada määrusi direktiivide asemel. |
| --- | --- |

1.8.

Komitee kutsub komisjoni üles keskenduma rohkem liikmesriikides ELi õigusaktide ülevõtmise ja rakendamise puudujääkidele ning soovitab kasutada määrusi direktiivide asemel.

2.   Parema õigusloome tegevuskava – üldine hinnang

| 2.1. | Komitee on veendunud, et parema õigusloome meetmed ja vahendid peaksid aitama parandada Euroopa õigusaktide kvaliteeti ja tõhusust ning luua lihtsaid, arusaadavaid ja sidusaid eeskirju, mis aitavad täita ELi aluslepingutes püstitatud eesmärke ning eelkõige tugevdada ja välja kujundada Euroopa siseturgu ning kujutavad endast Euroopa kodanike, ettevõtjate, tarbijate ja töötajate jaoks lisaväärtust. |
| --- | --- |

2.1.

Komitee on veendunud, et parema õigusloome meetmed ja vahendid peaksid aitama parandada Euroopa õigusaktide kvaliteeti ja tõhusust ning luua lihtsaid, arusaadavaid ja sidusaid eeskirju, mis aitavad täita ELi aluslepingutes püstitatud eesmärke ning eelkõige tugevdada ja välja kujundada Euroopa siseturgu ning kujutavad endast Euroopa kodanike, ettevõtjate, tarbijate ja töötajate jaoks lisaväärtust.

| 2.2. | Euroopa on ühine õigusruum, mis peab tagama hea, usaldusväärse ja rakendatava õigusraamistiku. Parema õigusloome kontseptsioon, millega soovitakse keskenduda nii ELi tasandi eelmeetmetele kui ka järgnevale ELi õigusaktide ülevõtmisele ja rakendamisele liikmesriikides ning milles nähakse ette parema õigusloome meetmed õigusakti kogu olelusringi ulatuses (2), muutub Euroopa integratsiooni ja kodanike jaoks väärtuslikuks panuseks juhul, kui ei piirduta üksnes uute tehnokraatlike menetluste ja vahendite kasutuselevõtuga, vaid kui kõik Euroopa institutsioonid ja liikmesriigid toetavad aktiivselt parema õigusloome kultuuri loomist. |
| --- | --- |

2.2.

Euroopa on ühine õigusruum, mis peab tagama hea, usaldusväärse ja rakendatava õigusraamistiku. Parema õigusloome kontseptsioon, millega soovitakse keskenduda nii ELi tasandi eelmeetmetele kui ka järgnevale ELi õigusaktide ülevõtmisele ja rakendamisele liikmesriikides ning milles nähakse ette parema õigusloome meetmed õigusakti kogu olelusringi ulatuses (2), muutub Euroopa integratsiooni ja kodanike jaoks väärtuslikuks panuseks juhul, kui ei piirduta üksnes uute tehnokraatlike menetluste ja vahendite kasutuselevõtuga, vaid kui kõik Euroopa institutsioonid ja liikmesriigid toetavad aktiivselt parema õigusloome kultuuri loomist.

| 2.3. | Komisjon esitab oma teatise ja selle saatedokumendid uue algusena. Ettepanekuid tuleb pidada kahtlemata ambitsioonikateks. Komitee soovib aga ka märkida, et parem õigusloome pole uus teema, vaid seda on arutatud ja edasi arendatud juba aastaid. Seeläbi tehtud edusammud on kaasa aidanud asjaolule, et ELi kodanikke, ettevõtjaid, tarbijaid ja töötajaid teeniv ELi õigus on üldiselt kvaliteetne. Komitee on seisukohal, et võrreldes siseriiklike seadusandjate või rahvusvahelise tasandiga toimivad ELi tasandi mehhanismid ja kehtestatud menetlused hästi ning tagavad kõrgetasemelise õigusloome (3). Nagu käesolev aruanne näitab, on arenguruumi aga veelgi. Komitee tunnistab siiski, et parema õigusloome kaasabil on juba palju tehtud ja ka saavutatud. |
| --- | --- |

2.3.

Komisjon esitab oma teatise ja selle saatedokumendid uue algusena. Ettepanekuid tuleb pidada kahtlemata ambitsioonikateks. Komitee soovib aga ka märkida, et parem õigusloome pole uus teema, vaid seda on arutatud ja edasi arendatud juba aastaid. Seeläbi tehtud edusammud on kaasa aidanud asjaolule, et ELi kodanikke, ettevõtjaid, tarbijaid ja töötajaid teeniv ELi õigus on üldiselt kvaliteetne. Komitee on seisukohal, et võrreldes siseriiklike seadusandjate või rahvusvahelise tasandiga toimivad ELi tasandi mehhanismid ja kehtestatud menetlused hästi ning tagavad kõrgetasemelise õigusloome (3). Nagu käesolev aruanne näitab, on arenguruumi aga veelgi. Komitee tunnistab siiski, et parema õigusloome kaasabil on juba palju tehtud ja ka saavutatud.

| 2.4. | Arvestades üha kasvavat kriitikat parema õigusloome kontseptsiooni suhtes, toonitab komitee, et tema arvates ei tohiks küsimus olla ELi tasandil reguleerimise suurendamises või vähendamises ega selles, et konkreetseid poliitikavaldkondi tuleks vähem reguleerida või neid teistega võrreldes vähem tähtsustada ning seada sellega kahtluse alla väärtused, mille eest EL seisab: sotsiaalkaitse, keskkonnakaitse ja põhiõigused (4). Parem õigusloome peaks esmajoones olema abivahend, mis tagab selle, et poliitilised eesmärgid, pidades silmas eespool nimetatud väärtusi ning tuginedes tõenditel põhinevatele alustele, tõepoolest tõhusalt saavutatakse, ilma et see piiraks keskkonna- või tarbijaõigusi või sotsiaalseid standardeid või põhjustaks üksuste loomisega institutsionaalses struktuuris pädevuste nihkumist. Parem õigusloome ei saa ega tohi asendada poliitilisi otsuseid. |
| --- | --- |

2.4.

Arvestades üha kasvavat kriitikat parema õigusloome kontseptsiooni suhtes, toonitab komitee, et tema arvates ei tohiks küsimus olla ELi tasandil reguleerimise suurendamises või vähendamises ega selles, et konkreetseid poliitikavaldkondi tuleks vähem reguleerida või neid teistega võrreldes vähem tähtsustada ning seada sellega kahtluse alla väärtused, mille eest EL seisab: sotsiaalkaitse, keskkonnakaitse ja põhiõigused (4). Parem õigusloome peaks esmajoones olema abivahend, mis tagab selle, et poliitilised eesmärgid, pidades silmas eespool nimetatud väärtusi ning tuginedes tõenditel põhinevatele alustele, tõepoolest tõhusalt saavutatakse, ilma et see piiraks keskkonna- või tarbijaõigusi või sotsiaalseid standardeid või põhjustaks üksuste loomisega institutsionaalses struktuuris pädevuste nihkumist. Parem õigusloome ei saa ega tohi asendada poliitilisi otsuseid.

| 2.5. | Komitee aitab aktiivselt kaasa ELi õiguse demokraatliku ümberkujundamise ja rakendamise valdkonnas. Komitee on juba aastaid parema õigusloome teemaga põhjalikult tegelenud ja koostanud mitu arvamust, mis sisaldavad konkreetseid soovitusi kontseptsiooni edasiseks väljatöötamiseks. Nende soovituste kogum on kättesaadav (5) ning seda võiks kasutada parema õigusloome tegevuskava edasisel täiustamisel kui inspiratsiooni- ja ideede allikat. See näitab komitee erilist vastutust parema õigusloome eesmärkide toetamise ja heakskiitmise eest kodanikuühiskonnas. Komitee on ka nüüd valmis andma oma panuse paremasse õigusloomesse, mis on läbipaistev, demokraatlik ja sidus. |
| --- | --- |

2.5.

Komitee aitab aktiivselt kaasa ELi õiguse demokraatliku ümberkujundamise ja rakendamise valdkonnas. Komitee on juba aastaid parema õigusloome teemaga põhjalikult tegelenud ja koostanud mitu arvamust, mis sisaldavad konkreetseid soovitusi kontseptsiooni edasiseks väljatöötamiseks. Nende soovituste kogum on kättesaadav (5) ning seda võiks kasutada parema õigusloome tegevuskava edasisel täiustamisel kui inspiratsiooni- ja ideede allikat. See näitab komitee erilist vastutust parema õigusloome eesmärkide toetamise ja heakskiitmise eest kodanikuühiskonnas. Komitee on ka nüüd valmis andma oma panuse paremasse õigusloomesse, mis on läbipaistev, demokraatlik ja sidus.

| 2.6. | Komitee väljendab kahetsust selle pärast, et komisjoni teatises ja kogu parema õigusloome paketis arvestatakse ebapiisavalt komiteele aluslepingutes ettenähtud rolli, ülesandeid ja representatiivsust ning seetõttu jääb kasutamata võimalus kasutada selle liikmete eriteadmisi ja asjatundlikkust ning täita komitee ülesandeid. Komitee osalemine toimub kõnealuse parema õigusloome tegevuskava kohaselt üksnes õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi platvormi raames (ex post valdkond) ning ei kajasta piisavalt tema ülesandeid ja vastutust demokraatliku legitiimsuse ja institutsioonide tõhususe suurendamisel. |
| --- | --- |

2.6.

Komitee väljendab kahetsust selle pärast, et komisjoni teatises ja kogu parema õigusloome paketis arvestatakse ebapiisavalt komiteele aluslepingutes ettenähtud rolli, ülesandeid ja representatiivsust ning seetõttu jääb kasutamata võimalus kasutada selle liikmete eriteadmisi ja asjatundlikkust ning täita komitee ülesandeid. Komitee osalemine toimub kõnealuse parema õigusloome tegevuskava kohaselt üksnes õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi platvormi raames (ex post valdkond) ning ei kajasta piisavalt tema ülesandeid ja vastutust demokraatliku legitiimsuse ja institutsioonide tõhususe suurendamisel.

| 2.7. | Seepärast nõuab komitee parema õigusloome tegevuskavas komitee nõuetekohast arvessevõtmist. Käesolev aruanne sisaldab ettepanekuid, kuidas ja kus tuleks komiteed kaasata. |
| --- | --- |

2.7.

Seepärast nõuab komitee parema õigusloome tegevuskavas komitee nõuetekohast arvessevõtmist. Käesolev aruanne sisaldab ettepanekuid, kuidas ja kus tuleks komiteed kaasata.

3.   Institutsioonidevaheline kokkulepe – parema õigusloome ühise kultuuri edendamine

| 3.1. | Komisjoni teatises käsitletakse muu hulgas institutsioonidevahelise kokkuleppe raames kavandatavaid meetmeid. Komitee peab institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanekut parema õigusloome tegevuskava üheks olulisemaks osaks. Komisjonil tuleb aidata parema õigusloome eesmärke koostöös kogu kodanikuühiskonnaga pidevalt edasi arendada. Selleks on aga vaja eelkõige seadusandjate, nõukogu ja Euroopa Parlamendi toetust. Institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanek on ambitsioonikas ja saab ELi aluslepinguid silmas pidades õnnestuda vaid juhul, kui kõik institutsioonid pühenduvad selgelt parema õigusloome eesmärkidele ja sisule ning kohaldavad järjekindlalt institutsioonidevahelises kokkuleppes sisalduvaid ettepanekuid. Läbirääkimiste luhtumine tähendaks olulist tagasiminekut, isegi mahajäämist 2003. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohustustest. |
| --- | --- |

3.1.

Komisjoni teatises käsitletakse muu hulgas institutsioonidevahelise kokkuleppe raames kavandatavaid meetmeid. Komitee peab institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanekut parema õigusloome tegevuskava üheks olulisemaks osaks. Komisjonil tuleb aidata parema õigusloome eesmärke koostöös kogu kodanikuühiskonnaga pidevalt edasi arendada. Selleks on aga vaja eelkõige seadusandjate, nõukogu ja Euroopa Parlamendi toetust. Institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanek on ambitsioonikas ja saab ELi aluslepinguid silmas pidades õnnestuda vaid juhul, kui kõik institutsioonid pühenduvad selgelt parema õigusloome eesmärkidele ja sisule ning kohaldavad järjekindlalt institutsioonidevahelises kokkuleppes sisalduvaid ettepanekuid. Läbirääkimiste luhtumine tähendaks olulist tagasiminekut, isegi mahajäämist 2003. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohustustest.

| 3.2. | Vaatamata asjaolule, et Euroopa Parlament on komitee rolli ja tähtsust tunnustanud (6), ei käsitleta institutsioonidevahelise kokkuleppe üheski sättes EMSKd, Regioonide Komiteed ega neile lepingutega antud rolli ja ülesandeid kokkuleppes. See on vastuvõetamatu. |
| --- | --- |

3.2.

Vaatamata asjaolule, et Euroopa Parlament on komitee rolli ja tähtsust tunnustanud (6), ei käsitleta institutsioonidevahelise kokkuleppe üheski sättes EMSKd, Regioonide Komiteed ega neile lepingutega antud rolli ja ülesandeid kokkuleppes. See on vastuvõetamatu.

| 3.3. | Eeldusel, et komisjon konsulteerib komiteega aegsasti, on komitee valmis ELi institutsioone parema õigusloome meetmete juures toetama, uusi ideid arendama, kavandatud algatuste kohta oma pädevuste raames arvamusi koostama, nende head kvaliteeti tagama ja ELi algatuste järelmeetmeid rakendama või erijuhtudel toimima kavandatud algatuste katseorganina. |
| --- | --- |

3.3.

Eeldusel, et komisjon konsulteerib komiteega aegsasti, on komitee valmis ELi institutsioone parema õigusloome meetmete juures toetama, uusi ideid arendama, kavandatud algatuste kohta oma pädevuste raames arvamusi koostama, nende head kvaliteeti tagama ja ELi algatuste järelmeetmeid rakendama või erijuhtudel toimima kavandatud algatuste katseorganina.

| 3.4. | Komitee nõuab seepärast mõlema ELi nõuandva institutsiooni kaasamist parema õigusloome meetmetega seotud institutsioonidevahelisse kokkuleppesse, nagu on ette nähtud ELi aluslepingute ning komisjoni ja Euroopa Parlamendiga sõlmitud koostöölepingutega. |
| --- | --- |

3.4.

Komitee nõuab seepärast mõlema ELi nõuandva institutsiooni kaasamist parema õigusloome meetmetega seotud institutsioonidevahelisse kokkuleppesse, nagu on ette nähtud ELi aluslepingute ning komisjoni ja Euroopa Parlamendiga sõlmitud koostöölepingutega.

| 3.5. | Institutsioonidevahelise kokkuleppe konkreetse sisu hinnang kajastub omaalgatuslikus arvamuses pärast seda, kui nõukogu ja Euroopa Parlament on selle heaks kiitnud. |
| --- | --- |

3.5.

Institutsioonidevahelise kokkuleppe konkreetse sisu hinnang kajastub omaalgatuslikus arvamuses pärast seda, kui nõukogu ja Euroopa Parlament on selle heaks kiitnud.

4.   Hinnang teatisele parema õigusloome tegevuskava kohta

4.1.   
  Euroopa tasandi töömeetodite muutmine

| 4.1.1. | Oma uue sisemise jaotuse ja poliitilistel suunistel põhinevate meetmete väljatöötamisega, ELi tasandi mõjusa tööprogrammi koostamisega ning institutsioonide koostoime suurendamisega soovib komisjon reguleerimist ja tulemusi parandada. |
| --- | --- |

4.1.1.

Oma uue sisemise jaotuse ja poliitilistel suunistel põhinevate meetmete väljatöötamisega, ELi tasandi mõjusa tööprogrammi koostamisega ning institutsioonide koostoime suurendamisega soovib komisjon reguleerimist ja tulemusi parandada.

| 4.1.2. | Komitee tunneb heameelt, et seoses iga-aastase tööprogrammi ja mitmeaastaste kavadega on komisjon alustanud struktureeritud teabevahetust nõukogu ja Euroopa Parlamendiga ning konsulteerib vastavalt koostöölepingule komiteega enne tööprogrammi avaldamist. Teabevahetus peaks hõlmama programmi kogu kavandamistsüklit ning peaks tagama koostoime sellega, et tekib korrapärane dialoog komitee ning Euroopa Parlamendi, komisjoni ja nõukogu vahel, võimaldades keskenduda tööprogrammi meetmete jälgimisele ka pärast programmi vastuvõtmist ning parandada üldist koostööd. Komitee soovitab, et uusi algatusi ja prioriteete kavandades peetaks silmas ka olemasolevaid strateegiaid ja integratsiooniplaane (nt strateegiat „Euroopa 2020”, iga-aastase majanduskasvu kava, Euroopa poolaastat/riigipõhiseid soovitusi) ning et kavad sisaldaksid üksikasjalikku teavet selle kohta, kuidas ettenähtud meetmed olemasolevate strateegiatega sobituvad ja nende eesmärke kajastavad. Sellega välditakse konkreetsete poliitikavaldkondade ja juba olemas olevate strateegiate eesmärkide ületähtsustamist või teisejärguliseks muutmist. |
| --- | --- |

4.1.2.

Komitee tunneb heameelt, et seoses iga-aastase tööprogrammi ja mitmeaastaste kavadega on komisjon alustanud struktureeritud teabevahetust nõukogu ja Euroopa Parlamendiga ning konsulteerib vastavalt koostöölepingule komiteega enne tööprogrammi avaldamist. Teabevahetus peaks hõlmama programmi kogu kavandamistsüklit ning peaks tagama koostoime sellega, et tekib korrapärane dialoog komitee ning Euroopa Parlamendi, komisjoni ja nõukogu vahel, võimaldades keskenduda tööprogrammi meetmete jälgimisele ka pärast programmi vastuvõtmist ning parandada üldist koostööd. Komitee soovitab, et uusi algatusi ja prioriteete kavandades peetaks silmas ka olemasolevaid strateegiaid ja integratsiooniplaane (nt strateegiat „Euroopa 2020”, iga-aastase majanduskasvu kava, Euroopa poolaastat/riigipõhiseid soovitusi) ning et kavad sisaldaksid üksikasjalikku teavet selle kohta, kuidas ettenähtud meetmed olemasolevate strateegiatega sobituvad ja nende eesmärke kajastavad. Sellega välditakse konkreetsete poliitikavaldkondade ja juba olemas olevate strateegiate eesmärkide ületähtsustamist või teisejärguliseks muutmist.

4.2.   
  Parem konsulteerimine, suurem avatus ja läbipaistvus

| 4.2.1. | Komisjoni kava näeb ette kaasata sidusrühmi konsultatsioonide kaudu poliitikameetme kogu olelusringi kestel. Sidusrühmadega tuleks konsulteerida tegevuskavade, algetapis tehtavate mõjuhinnangute, komisjonis vastu võetud õigusaktide, järelhindamiste ja toimivuskontrollide ning delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide eelnõude suhtes. Lisaks tuleks parandada õigusaktide põhjendamist. |
| --- | --- |

4.2.1.

Komisjoni kava näeb ette kaasata sidusrühmi konsultatsioonide kaudu poliitikameetme kogu olelusringi kestel. Sidusrühmadega tuleks konsulteerida tegevuskavade, algetapis tehtavate mõjuhinnangute, komisjonis vastu võetud õigusaktide, järelhindamiste ja toimivuskontrollide ning delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide eelnõude suhtes. Lisaks tuleks parandada õigusaktide põhjendamist.

| 4.2.2. | Komitee kiidab põhimõtteliselt heaks eesmärgi püüelda suurema läbipaistvuse poole ja õigusakti kogu olelusringi vältel sidusrühmade parema kaasamise poole. Komitee on alati rõhutanud, kui oluline on tihe konsulteerimine kõigi asjaomaste ringkondadega (7), sest sidusrühmade põhjalik ärakuulamine võib õigusloome kvaliteedile ja asjakohasusele sel moel kaasa aidata, et leitakse tasakaal ühelt poolt poliitiliste eesmärkide saavutamise ja teisalt haldustoimingute lihtsustamise vahel. Parema konsulteerimisega suurendatakse teadlikkust probleemidest ning parandatakse eeskirjade rakendamist (8). |
| --- | --- |

4.2.2.

Komitee kiidab põhimõtteliselt heaks eesmärgi püüelda suurema läbipaistvuse poole ja õigusakti kogu olelusringi vältel sidusrühmade parema kaasamise poole. Komitee on alati rõhutanud, kui oluline on tihe konsulteerimine kõigi asjaomaste ringkondadega (7), sest sidusrühmade põhjalik ärakuulamine võib õigusloome kvaliteedile ja asjakohasusele sel moel kaasa aidata, et leitakse tasakaal ühelt poolt poliitiliste eesmärkide saavutamise ja teisalt haldustoimingute lihtsustamise vahel. Parema konsulteerimisega suurendatakse teadlikkust probleemidest ning parandatakse eeskirjade rakendamist (8).

| 4.2.3. | Alles 2015. aasta juulis esitas komitee arvamuses, mis käsitleb hinnangut konsultatsioonidele sidusrühmadega (9), ettepanekud sidusrühmade konsulteerimisvõimaluste parandamiseks, millele käesolevas arvamuses igakülgselt viidatakse. Sellega seoses tunnistab komitee, et suunised sisaldavad üldiselt häid juhiseid, mille järgi on võimalik pidada kvaliteetseid konsultatsioone. Nagu aga eelnimetatud arvamus selgelt näitab, on ikka veel palju selliseid (ka praegusi) juhtumeid, kus vastutavad komisjoni talitused ei ole uute suuniste kohaldamisel järjekindlad. Seetõttu nõuab komitee, et suuniste kohaldamine kehtestataks komisjonis kohustusliku sidusrühmadega konsulteerimise kvaliteedistandardina. |
| --- | --- |

4.2.3.

Alles 2015. aasta juulis esitas komitee arvamuses, mis käsitleb hinnangut konsultatsioonidele sidusrühmadega (9), ettepanekud sidusrühmade konsulteerimisvõimaluste parandamiseks, millele käesolevas arvamuses igakülgselt viidatakse. Sellega seoses tunnistab komitee, et suunised sisaldavad üldiselt häid juhiseid, mille järgi on võimalik pidada kvaliteetseid konsultatsioone. Nagu aga eelnimetatud arvamus selgelt näitab, on ikka veel palju selliseid (ka praegusi) juhtumeid, kus vastutavad komisjoni talitused ei ole uute suuniste kohaldamisel järjekindlad. Seetõttu nõuab komitee, et suuniste kohaldamine kehtestataks komisjonis kohustusliku sidusrühmadega konsulteerimise kvaliteedistandardina.

| 4.2.4. | Vajaliku teabe saamiseks on väga tähtis konkreetse konsultatisooni jaoks õige sihtrühma valik. Oma pädevuste piires ning tihedas koostöös kõikide asjaomaste organisatsioonide ja komisjoniga saaks komitee aidata kaasa sihtrühmade esindusorganisatsioonide määratlemisele (10). Komitee peab vajalikuks tagada sidusrühmadega konsulteerimise tugevdatud mehhanismide abil ekspertide komisjonidesse, konverentsidele, töörühmadesse jne valimise läbipaistvus. Samas tuleb suuremat tähelepanu pöörata sidusrühmade representatiivsusele ning näha tulemuste hindamisel ette kvalitatiivne ja kvantitatiivne osakaal vastavalt sellele, kas reageering pärineb üksikisikult või kodanikuühiskonna esindusorganisatsioonilt. Vastavalt suurem osakaal peaks olema organisatsioonilt saadaval tagasisidel. |
| --- | --- |

4.2.4.

Vajaliku teabe saamiseks on väga tähtis konkreetse konsultatisooni jaoks õige sihtrühma valik. Oma pädevuste piires ning tihedas koostöös kõikide asjaomaste organisatsioonide ja komisjoniga saaks komitee aidata kaasa sihtrühmade esindusorganisatsioonide määratlemisele (10). Komitee peab vajalikuks tagada sidusrühmadega konsulteerimise tugevdatud mehhanismide abil ekspertide komisjonidesse, konverentsidele, töörühmadesse jne valimise läbipaistvus. Samas tuleb suuremat tähelepanu pöörata sidusrühmade representatiivsusele ning näha tulemuste hindamisel ette kvalitatiivne ja kvantitatiivne osakaal vastavalt sellele, kas reageering pärineb üksikisikult või kodanikuühiskonna esindusorganisatsioonilt. Vastavalt suurem osakaal peaks olema organisatsioonilt saadaval tagasisidel.

| 4.2.5. | Sageli jätab soovida komisjoni (sageli suunavate) küsimuste kvaliteet, valik ja tagasisidemehhanismid (11). Komitee on teinud põhjalikke ettepanekuid, kuidas seda olukorda parandada (12). Nii võiks ta aidata ette valmistada konsultatsioonideks koostatavaid küsimustikke ja ka küsimusi, koostades neid ise või toimides nn testkomisjonina, et kontrollida, kas küsimused on asjakohased. Konsultatsioonide kontrollimise ja järelevalvega ning vastava seireüksuse loomisega (13) võiks komitee anda asjakohase panuse konsultatsioonide kvaliteedi parandamiseks. |
| --- | --- |

4.2.5.

Sageli jätab soovida komisjoni (sageli suunavate) küsimuste kvaliteet, valik ja tagasisidemehhanismid (11). Komitee on teinud põhjalikke ettepanekuid, kuidas seda olukorda parandada (12). Nii võiks ta aidata ette valmistada konsultatsioonideks koostatavaid küsimustikke ja ka küsimusi, koostades neid ise või toimides nn testkomisjonina, et kontrollida, kas küsimused on asjakohased. Konsultatsioonide kontrollimise ja järelevalvega ning vastava seireüksuse loomisega (13) võiks komitee anda asjakohase panuse konsultatsioonide kvaliteedi parandamiseks.

| 4.2.6. | Tähtis on ka asjakohaste konsultatsiooniperioodide määratlemine. Nende tõttu ei tohiks reguleerimisprotsess kujuneda tarbetult pikaks, teisalt võivad nelja, kaheksa või kaheteistkümne nädala pikkused konsultatsiooniperioodid keerukate või väga tehniliste algatuste puhul sihtotstarbelise tagasiside kogumiseks liiga lühikeseks jääda. Sidusrühmadele võib osalemise ettevalmistamisel abiks olla konsultatsiooni struktureeritud ja jooksvalt ajakohastatud kava (komisjoni tegevuskavades) ning eesmärkidest teavitamine, mis hõlmab ka usaldusväärse ajagraafikut käsitleva teabe jagamist. |
| --- | --- |

4.2.6.

Tähtis on ka asjakohaste konsultatsiooniperioodide määratlemine. Nende tõttu ei tohiks reguleerimisprotsess kujuneda tarbetult pikaks, teisalt võivad nelja, kaheksa või kaheteistkümne nädala pikkused konsultatsiooniperioodid keerukate või väga tehniliste algatuste puhul sihtotstarbelise tagasiside kogumiseks liiga lühikeseks jääda. Sidusrühmadele võib osalemise ettevalmistamisel abiks olla konsultatsiooni struktureeritud ja jooksvalt ajakohastatud kava (komisjoni tegevuskavades) ning eesmärkidest teavitamine, mis hõlmab ka usaldusväärse ajagraafikut käsitleva teabe jagamist.

| 4.2.7. | Et sidusrühmade jaoks läbipaistvust ja ülevaatlikkust veelgi suurendada, soovitab komitee tagada, et komisjoni konsultatsioonidele pühendatud kesksel veebilehel (14) oleksid kõik käimasolevad ELi institutsioonide, aga ka Euroopa ametite ja järgmise tasandi asutuste konsultatsioonid, (15) samuti kõik delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktidega seotud konsultatsioonid registreeritud, ühtselt ja ülevaatlikult kajastatud ning neid tutvustataks tervikliku kommunikatsioonistrateegia raames paremini kogu Euroopas. |
| --- | --- |

4.2.7.

Et sidusrühmade jaoks läbipaistvust ja ülevaatlikkust veelgi suurendada, soovitab komitee tagada, et komisjoni konsultatsioonidele pühendatud kesksel veebilehel (14) oleksid kõik käimasolevad ELi institutsioonide, aga ka Euroopa ametite ja järgmise tasandi asutuste konsultatsioonid, (15) samuti kõik delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktidega seotud konsultatsioonid registreeritud, ühtselt ja ülevaatlikult kajastatud ning neid tutvustataks tervikliku kommunikatsioonistrateegia raames paremini kogu Euroopas.

| 4.2.8. | Eriti tervitatav on konsulteerimine seoses delegeeritud õigusaktide (ELi toimimise lepingu artikkel 290) ja rakendusaktidega (ELi toimimise lepingu artikkel 291). Vähene läbipaistvus, ilmne õiguslik ebakindlus ja ebapiisav poliitiline kontroll selle tasandi õigusaktidega seotud konsulteerimissüsteemi üle kutsub sageli esile õigustatud kriitikat (16). Lisaks soovitab komitee võtta kasutusele eraldi registri delegeeritud õigusaktide jaoks, võttes eeskujuks komiteemenetluse dokumentide registri. Delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kasutamine peab olema kitsalt piiritletud ja hästi põhjendatud. Järgmise tasandi meetmed peavad lähtuma järjekindlalt põhiõigusaktist. Poliitilisi otsuseid ei tohi delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide tasandil õõnestada. |
| --- | --- |

4.2.8.

Eriti tervitatav on konsulteerimine seoses delegeeritud õigusaktide (ELi toimimise lepingu artikkel 290) ja rakendusaktidega (ELi toimimise lepingu artikkel 291). Vähene läbipaistvus, ilmne õiguslik ebakindlus ja ebapiisav poliitiline kontroll selle tasandi õigusaktidega seotud konsulteerimissüsteemi üle kutsub sageli esile õigustatud kriitikat (16). Lisaks soovitab komitee võtta kasutusele eraldi registri delegeeritud õigusaktide jaoks, võttes eeskujuks komiteemenetluse dokumentide registri. Delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kasutamine peab olema kitsalt piiritletud ja hästi põhjendatud. Järgmise tasandi meetmed peavad lähtuma järjekindlalt põhiõigusaktist. Poliitilisi otsuseid ei tohi delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide tasandil õõnestada.

| 4.2.9. | Lisaks tuleks tagada, et delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide konsultatsioonid või sisu ei kattuks ELi ametite suuniste üle peetavate konsultatsioonide või suuniste sisuga. |
| --- | --- |

4.2.9.

Lisaks tuleks tagada, et delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide konsultatsioonid või sisu ei kattuks ELi ametite suuniste üle peetavate konsultatsioonide või suuniste sisuga.

| 4.2.10. | Põhimõtteliselt tuleb vahet teha ELi aluslepingutele (ELi toimimise lepingu artiklid 154 ja 155) vastavatel sotsiaalpartnerite konsultatsioonidel ja muudel avalikel kodanikuühiskonna konsultatsioonidel vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõikele 3. Mõlemal on oma konkreetne roll ja erinev legitiimsus. |
| --- | --- |

4.2.10.

Põhimõtteliselt tuleb vahet teha ELi aluslepingutele (ELi toimimise lepingu artiklid 154 ja 155) vastavatel sotsiaalpartnerite konsultatsioonidel ja muudel avalikel kodanikuühiskonna konsultatsioonidel vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõikele 3. Mõlemal on oma konkreetne roll ja erinev legitiimsus.

| 4.2.11. | Parema õigusloome töövahendid näitavad nimelt seda, et konsulteerimisele sotsiaalpartneritega konsultatsioonide miinimumnõuded ja seega avaliku konsulteerimise nõuded ei kehti. Komitee soovib aga selgelt juhtida tähelepanu sellele, et kõnealust teatist ei tohi võtta kui ettekäänet, et Euroopa sotsiaalpartnerite konsultatsioonidele või nende läbirääkimistulemustele tehakse eel- või järelkontrolli avalike konsultatsioonide kaudu. Sotsiaalne dialoog kujutab endast ELi toimimise lepingus (17) sätestatud erimenetlust, mida tuleb järgida. Seetõttu ei saa avalikud konsultatsioonid asendada sotsiaalpartneritega konsulteerimist (18). Sotsiaalpartnerite kokkulepete tulemuste rakendamine tuleb tagada vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 155 nõuetele (19). |
| --- | --- |

4.2.11.

Parema õigusloome töövahendid näitavad nimelt seda, et konsulteerimisele sotsiaalpartneritega konsultatsioonide miinimumnõuded ja seega avaliku konsulteerimise nõuded ei kehti. Komitee soovib aga selgelt juhtida tähelepanu sellele, et kõnealust teatist ei tohi võtta kui ettekäänet, et Euroopa sotsiaalpartnerite konsultatsioonidele või nende läbirääkimistulemustele tehakse eel- või järelkontrolli avalike konsultatsioonide kaudu. Sotsiaalne dialoog kujutab endast ELi toimimise lepingus (17) sätestatud erimenetlust, mida tuleb järgida. Seetõttu ei saa avalikud konsultatsioonid asendada sotsiaalpartneritega konsulteerimist (18). Sotsiaalpartnerite kokkulepete tulemuste rakendamine tuleb tagada vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 155 nõuetele (19).

4.3.   
  Paremad vahendid paremate lahenduste jaoks

| 4.3.1. | Komisjon kohaldab edaspidi uute meetmete puhul parema õigusloome uusi integreeritud suuniseid (20), võtab endale kohustuse uurida ka mitteregulatiivseid võimalusi, näiteks kaas- ja isereguleerimist, pöörab erilist tähelepanu põhimõttele „kõigepealt mõtle väikestele”, VKE-testile ja mikroettevõtjate võimalikule vabastamisele konkreetsetest Euroopa nõuetest. |
| --- | --- |

4.3.1.

Komisjon kohaldab edaspidi uute meetmete puhul parema õigusloome uusi integreeritud suuniseid (20), võtab endale kohustuse uurida ka mitteregulatiivseid võimalusi, näiteks kaas- ja isereguleerimist, pöörab erilist tähelepanu põhimõttele „kõigepealt mõtle väikestele”, VKE-testile ja mikroettevõtjate võimalikule vabastamisele konkreetsetest Euroopa nõuetest.

| 4.3.2. | Komitee tunneb heameelt, et töötati välja parema õigusloome täpsustatud ja parandatud suunised, mis on esitatud konsolideeritud kujul ja täiendatud tõhusamate töövahenditega. Komitee on seisukohal, et need vahendid saavad paremale õigusloomele oluliselt kaasa aidata ning ühtselt ühes dokumendis esitatuna tagada laialdase toetuse ja järjekindla kohaldamise komisjoni töötajate poolt. Nende järgimise peaks tagama peadirektoraat kõigi komisjoni talituste abil. |
| --- | --- |

4.3.2.

Komitee tunneb heameelt, et töötati välja parema õigusloome täpsustatud ja parandatud suunised, mis on esitatud konsolideeritud kujul ja täiendatud tõhusamate töövahenditega. Komitee on seisukohal, et need vahendid saavad paremale õigusloomele oluliselt kaasa aidata ning ühtselt ühes dokumendis esitatuna tagada laialdase toetuse ja järjekindla kohaldamise komisjoni töötajate poolt. Nende järgimise peaks tagama peadirektoraat kõigi komisjoni talituste abil.

| 4.3.3. | Komisjon kinnitab, et parema õigusloome suunistega „tagatakse ka, et ELi konkurentsivõime ja ELi säästev areng on edaspidigi prioriteetsel kohal kõiges, mida me teeme” (21). EL peab tegutsema nii, et konkurentsivõime edendamine ja ELi üldised eesmärgid oleksid tasakaalus. Komitee nõuab omalt poolt iga õigusloomealase ja õigusloomega mitteseotud ettepaneku tõhusat ja järjekindlat testimist vastavalt ELi toimimise lepingu artiklis 3 sätestatud eesmärkidele ning korrapärast kontrollimist konkurentsivõime suhtes. |
| --- | --- |

4.3.3.

Komisjon kinnitab, et parema õigusloome suunistega „tagatakse ka, et ELi konkurentsivõime ja ELi säästev areng on edaspidigi prioriteetsel kohal kõiges, mida me teeme” (21). EL peab tegutsema nii, et konkurentsivõime edendamine ja ELi üldised eesmärgid oleksid tasakaalus. Komitee nõuab omalt poolt iga õigusloomealase ja õigusloomega mitteseotud ettepaneku tõhusat ja järjekindlat testimist vastavalt ELi toimimise lepingu artiklis 3 sätestatud eesmärkidele ning korrapärast kontrollimist konkurentsivõime suhtes.

| 4.3.4. | Komitee on alati meelde tuletanud, et menetlused peavad olema läbipaistvamad ning tasakaalustatud viisil tuleb igakülgselt arvesse võtta majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnakaalutlusi (22). Seda tuleks igal mõju hindamisel (Impact Assessment) järjekindlalt kontrollida. Komitee saaks oma pädevusi silmas pidades nende vahendite ja menetluste tasakaalustatud hindamisele kaasa aidata. |
| --- | --- |

4.3.4.

Komitee on alati meelde tuletanud, et menetlused peavad olema läbipaistvamad ning tasakaalustatud viisil tuleb igakülgselt arvesse võtta majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnakaalutlusi (22). Seda tuleks igal mõju hindamisel (Impact Assessment) järjekindlalt kontrollida. Komitee saaks oma pädevusi silmas pidades nende vahendite ja menetluste tasakaalustatud hindamisele kaasa aidata.

| 4.3.5. | Õigusaktid peaksid olema põhimõtteliselt koostatud nii, et neid saaks kohaldada võrdselt kõikide ettevõtete suhtes. See, et komisjon pühendub taas põhimõttele „kõigepealt mõtle väikestele” ning arvestab VKEde (sealhulgas ka mikroettevõtjate) huve, on tervitatav. |
| --- | --- |

4.3.5.

Õigusaktid peaksid olema põhimõtteliselt koostatud nii, et neid saaks kohaldada võrdselt kõikide ettevõtete suhtes. See, et komisjon pühendub taas põhimõttele „kõigepealt mõtle väikestele” ning arvestab VKEde (sealhulgas ka mikroettevõtjate) huve, on tervitatav.

| 4.3.6. | Vaieldamatult on õigusloome kaudu reguleerimine vajalik igas suuruses ettevõtete jaoks, kuid see tekitab väikeettevõtjatele ja eelkõige mikroettevõtjatele ettevõtte asutamisel ja juhtimisel sageli probleeme. Komitee juhib tähelepanu sellele, et mikroettevõtjatele ei tohiks teha üldist erandit. Pigem tuleks valida õigusaktide ettepanekute puhul üks konkreetsetele juhtudele sobiv põhjaliku mõju hindamise tulemusel saadud lähenemisviis (23). Sealjuures tuleb arvestada mikroettevõtjate huvidega ega tohi piirata töötajate ja tarbijate õigusi. |
| --- | --- |

4.3.6.

Vaieldamatult on õigusloome kaudu reguleerimine vajalik igas suuruses ettevõtete jaoks, kuid see tekitab väikeettevõtjatele ja eelkõige mikroettevõtjatele ettevõtte asutamisel ja juhtimisel sageli probleeme. Komitee juhib tähelepanu sellele, et mikroettevõtjatele ei tohiks teha üldist erandit. Pigem tuleks valida õigusaktide ettepanekute puhul üks konkreetsetele juhtudele sobiv põhjaliku mõju hindamise tulemusel saadud lähenemisviis (23). Sealjuures tuleb arvestada mikroettevõtjate huvidega ega tohi piirata töötajate ja tarbijate õigusi.

| 4.3.7. | Komitee tunneb heameelt mõjuhindamiskomitee muutmise üle õiguskontrollikomiteeks ning nõuab seejuures, et tagataks võimalikult suur läbipaistvus ja ekspertide sõltumatus. Välisekspertide kaasamine on samm õiges suunas. Sellega on võimalik tagada komitee suurem erapooletus, teisest küljest on tänu ülesannete hulga laienemisele, hõlmates hindamisi ja toimivuskontrolle, oodata mõjuanalüüsi suuremat sidusust ja koostoimet. Alles peab jääma aga eesmärk luua pikas perspektiivis ühtne sõltumatu mõjuhindamiskomitee, mis tegutseb kõikides ELi institutsioonides ja arutab asju olemasolevate nõuandvate institutsioonide, EMSK ja Regioonide Komiteega. See sõltumatu komitee peaks kasutama väliseksperte, omama välist esimeest ning kontrollima komisjoni ettepanekuid (24). Komisjon peaks selgitama, et tema eesmärk on luua sõltumatu välisasutus ja praegust koosseisu tuleb võtta kui selle järjekordset vaheetappi. Sellega saaks tagada läbipaistvuse ja ametialase asjatundlikkuse ning vältida teatud huvidest ajendatud õigusloomet. |
| --- | --- |

4.3.7.

Komitee tunneb heameelt mõjuhindamiskomitee muutmise üle õiguskontrollikomiteeks ning nõuab seejuures, et tagataks võimalikult suur läbipaistvus ja ekspertide sõltumatus. Välisekspertide kaasamine on samm õiges suunas. Sellega on võimalik tagada komitee suurem erapooletus, teisest küljest on tänu ülesannete hulga laienemisele, hõlmates hindamisi ja toimivuskontrolle, oodata mõjuanalüüsi suuremat sidusust ja koostoimet. Alles peab jääma aga eesmärk luua pikas perspektiivis ühtne sõltumatu mõjuhindamiskomitee, mis tegutseb kõikides ELi institutsioonides ja arutab asju olemasolevate nõuandvate institutsioonide, EMSK ja Regioonide Komiteega. See sõltumatu komitee peaks kasutama väliseksperte, omama välist esimeest ning kontrollima komisjoni ettepanekuid (24). Komisjon peaks selgitama, et tema eesmärk on luua sõltumatu välisasutus ja praegust koosseisu tuleb võtta kui selle järjekordset vaheetappi. Sellega saaks tagada läbipaistvuse ja ametialase asjatundlikkuse ning vältida teatud huvidest ajendatud õigusloomet.

| 4.3.8. | Uuringutes (25) ja arvamustes (26) on komitee juhtinud tähelepanu ise- ja kaasreguleerimise tähtsusele ning selle erijoontele, mis esindavad nn horisontaalset subsidiaarsust (27). 2003. aasta paremat õigusloomet käsitlev institutsioonidevaheline kokkulepe sisaldab sel teemal eraldi peatükki. Samuti leiab komitee, et mõnel juhul võib isereguleerimine ja/või kaasreguleerimine olla tõhus ennetusmeetod või kasulik täiendus seadusandlikele meetmetele, kui need on asjakohaselt hõlmatud ulatusliku õigusraamistiku kontekstis, mis on selge, hästi määratletud ja juhindub muu hulgas läbipaistvuse, representatiivsuse, sõltumatuse, tõhususe ja vastutuse põhimõtetest (28). |
| --- | --- |

4.3.8.

Uuringutes (25) ja arvamustes (26) on komitee juhtinud tähelepanu ise- ja kaasreguleerimise tähtsusele ning selle erijoontele, mis esindavad nn horisontaalset subsidiaarsust (27). 2003. aasta paremat õigusloomet käsitlev institutsioonidevaheline kokkulepe sisaldab sel teemal eraldi peatükki. Samuti leiab komitee, et mõnel juhul võib isereguleerimine ja/või kaasreguleerimine olla tõhus ennetusmeetod või kasulik täiendus seadusandlikele meetmetele, kui need on asjakohaselt hõlmatud ulatusliku õigusraamistiku kontekstis, mis on selge, hästi määratletud ja juhindub muu hulgas läbipaistvuse, representatiivsuse, sõltumatuse, tõhususe ja vastutuse põhimõtetest (28).

| 4.3.9. | Eelkõige peaks parema õigusloome meetmete kohaldamine tooma suuremat läbipaistvust seoses mitteametlike kolmepoolsete läbirääkimiste kasutamise tohutu kasvuga (29). See oleks saavutatav, kui kõikide kolmepoolsete kohtumiste ja kolmepoolsete läbirääkimiste tulemused avalikustataks enne nende vastuvõtmist nõukogus ja Euroopa Parlamendis. Tuleb tunnistada, et kolmepoolsete läbirääkimiste kasutamine peaks seadusandlikku protsessi tervikuna kiirendama, samas kaasneb sellega praeguse õigusloometava põhiprobleem, et üksikutele määrustele enamuse toetuse saamiseks panevad liikmesriigid nõukogus õigusaktidest pidevalt kokku nn läbirääkimispakette. Liiga sageli toimub see läbipaistmatult ning suure ajalise surve all, seejuures ei kaasata piisavalt liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja komisjoni eksperte ega kontrollita piisavalt nende läbirääkimispakettide põhiosa mõju. See ei jäta mõju avaldamata õigusloome kvaliteedile ja läbipaistvusele. |
| --- | --- |

4.3.9.

Eelkõige peaks parema õigusloome meetmete kohaldamine tooma suuremat läbipaistvust seoses mitteametlike kolmepoolsete läbirääkimiste kasutamise tohutu kasvuga (29). See oleks saavutatav, kui kõikide kolmepoolsete kohtumiste ja kolmepoolsete läbirääkimiste tulemused avalikustataks enne nende vastuvõtmist nõukogus ja Euroopa Parlamendis. Tuleb tunnistada, et kolmepoolsete läbirääkimiste kasutamine peaks seadusandlikku protsessi tervikuna kiirendama, samas kaasneb sellega praeguse õigusloometava põhiprobleem, et üksikutele määrustele enamuse toetuse saamiseks panevad liikmesriigid nõukogus õigusaktidest pidevalt kokku nn läbirääkimispakette. Liiga sageli toimub see läbipaistmatult ning suure ajalise surve all, seejuures ei kaasata piisavalt liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja komisjoni eksperte ega kontrollita piisavalt nende läbirääkimispakettide põhiosa mõju. See ei jäta mõju avaldamata õigusloome kvaliteedile ja läbipaistvusele.

| 4.3.10. | Seetõttu tuleb parema õigusloome menetluse raames tagada, et mitteametlikke kolmepoolseid läbirääkimisi peetaks vaid äärmise vajaduse korral ning õigusloome toimuks valdavalt tavapärase seadusandliku menetluse käigus. Ainult see tagab täieliku demokraatliku legitiimsuse ja osaluse. |
| --- | --- |

4.3.10.

Seetõttu tuleb parema õigusloome menetluse raames tagada, et mitteametlikke kolmepoolseid läbirääkimisi peetaks vaid äärmise vajaduse korral ning õigusloome toimuks valdavalt tavapärase seadusandliku menetluse käigus. Ainult see tagab täieliku demokraatliku legitiimsuse ja osaluse.

4.4.   
  Järelhindamise, õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) ja REFITi platvormi edendamine

| 4.4.1. | Komisjon teeb lisaks ettepaneku keskenduda rohkem hindamisele, teha õigusaktide hindamisi kogu elutsükli vältel, kujundada kvaliteedi ja tulemuslikkuse programm eesmärgipärasemaks, integreerida see tööprogrammiga ning teha toimivuskontrolle. Parandada tuleks õigusaktide kohaldamist ja kasutusele võtta REFITi platvorm, milles saab osaleda ka komitee. |
| --- | --- |

4.4.1.

Komisjon teeb lisaks ettepaneku keskenduda rohkem hindamisele, teha õigusaktide hindamisi kogu elutsükli vältel, kujundada kvaliteedi ja tulemuslikkuse programm eesmärgipärasemaks, integreerida see tööprogrammiga ning teha toimivuskontrolle. Parandada tuleks õigusaktide kohaldamist ja kasutusele võtta REFITi platvorm, milles saab osaleda ka komitee.

| 4.4.2. | Komitee tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle keskenduda hindamisele ja kaasata sellesse protsessi teisi ELi asutusi ja kodanikuühiskonda. Järelhindamised, mille käigus võrreldakse saadud tulemusi püstitatud eesmärkidega, kujutavad endast tähtsaid analüüsivahendeid, eriti kui arvestada seda, et õigusakti olelusringi mudeli järgi võivad tehtud lõppjäreldused olla otsene sisend võimalikule õigusakti läbivaatamise mõjuhinnangule. On tervitatav, et kavakohaselt hakkavad selles protsessis sihipäraste ja avalike konsultatsioonide kaudu osalema organiseeritud kodanikuühiskonna esindajad, ettevõtete ja töötajate esindajad ning tarbijad, kes on valdavalt õigusaktide adressaadid. Siiski juhib komitee tähelepanu sellele, et õigusakti mõju kohta piisavate andmete ja asjakohase teabe kogumiseks ja esitamiseks tuleks hindamistega alustada alles pärast seda, kui õigusakti on piisavalt kaua rakendatud (30). |
| --- | --- |

4.4.2.

Komitee tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle keskenduda hindamisele ja kaasata sellesse protsessi teisi ELi asutusi ja kodanikuühiskonda. Järelhindamised, mille käigus võrreldakse saadud tulemusi püstitatud eesmärkidega, kujutavad endast tähtsaid analüüsivahendeid, eriti kui arvestada seda, et õigusakti olelusringi mudeli järgi võivad tehtud lõppjäreldused olla otsene sisend võimalikule õigusakti läbivaatamise mõjuhinnangule. On tervitatav, et kavakohaselt hakkavad selles protsessis sihipäraste ja avalike konsultatsioonide kaudu osalema organiseeritud kodanikuühiskonna esindajad, ettevõtete ja töötajate esindajad ning tarbijad, kes on valdavalt õigusaktide adressaadid. Siiski juhib komitee tähelepanu sellele, et õigusakti mõju kohta piisavate andmete ja asjakohase teabe kogumiseks ja esitamiseks tuleks hindamistega alustada alles pärast seda, kui õigusakti on piisavalt kaua rakendatud (30).

| 4.4.3. | Oluline on komitee kaasamine sellese protsessi. Komisjoni ja Euroopa Parlamendi koostöölepingud näevad sellega seoses ette komitee osalemise, mis annab lisaks võimaluse sünergiaks koostöös Euroopa Parlamendiga. Esitatud õigusakti elutsükli mudel tagaks komitee sisendi õigeaegse arvessevõtmise. Komitee saaks vajaduse korral teha hindamised, esitada tulemused koos teiste sidusrühmade ja liikmesriikide ning komisjoniga REFITi platvormi raames ning parandada seeläbi oma koostööd institutsioonidega ja anda REFITi jaoks hindamissoovitusi. REFITi lisamine komisjoni uude aastaprogrammi võimaldaks komiteel programmi kavandamisele kaasa aidata. |
| --- | --- |

4.4.3.

Oluline on komitee kaasamine sellese protsessi. Komisjoni ja Euroopa Parlamendi koostöölepingud näevad sellega seoses ette komitee osalemise, mis annab lisaks võimaluse sünergiaks koostöös Euroopa Parlamendiga. Esitatud õigusakti elutsükli mudel tagaks komitee sisendi õigeaegse arvessevõtmise. Komitee saaks vajaduse korral teha hindamised, esitada tulemused koos teiste sidusrühmade ja liikmesriikide ning komisjoniga REFITi platvormi raames ning parandada seeläbi oma koostööd institutsioonidega ja anda REFITi jaoks hindamissoovitusi. REFITi lisamine komisjoni uude aastaprogrammi võimaldaks komiteel programmi kavandamisele kaasa aidata.

| 4.4.4. | Komitee tunneb heameelt komisjoni püüdluse üle REFITi menetlust ja vahendeid paremaks muuta. Sellega seoses juhib ta tähelepanu varasematele arvamustele (31). |
| --- | --- |

4.4.4.

Komitee tunneb heameelt komisjoni püüdluse üle REFITi menetlust ja vahendeid paremaks muuta. Sellega seoses juhib ta tähelepanu varasematele arvamustele (31).

| 4.4.5. | On tavaks, et komisjon tunnistab teatavad vananenud õigusaktid kehtetuks, ning seda tava tuleks jätkata. Põhimõtteliselt toetatakse toimivuskontrollide rakendamist (32). Komisjon peaks veebilehel läbipaistvalt esitama ja avalikustama kõik tehtud, käimasolevad ja plaanitavad toimivuskontrollid. |
| --- | --- |

4.4.5.

On tavaks, et komisjon tunnistab teatavad vananenud õigusaktid kehtetuks, ning seda tava tuleks jätkata. Põhimõtteliselt toetatakse toimivuskontrollide rakendamist (32). Komisjon peaks veebilehel läbipaistvalt esitama ja avalikustama kõik tehtud, käimasolevad ja plaanitavad toimivuskontrollid.

| 4.4.6. | Selgelt tervitatav on komitee osalemine REFITi platvormi käivitamisel. Platvormi raames tuleks koguda ja analüüsida ettepanekuid, kuidas lihtsustada haldusmenetlusi, mis liidu õigusaktide ja nende ülevõtmise ning rakendamisega liikmesriikides kaasneb. Komitee soovitab jälgida, et sidusrühmade valik oleks tasakaalus, sellest sõltub platvormi edu. Komiteed esindab sidusrühmade valikus kõrgetasemeline ekspert. Komisjon peaks aga selgitama, milline on EMSK ja Regioonide Komitee esindusmandaat REFITi platvormi suhtes. Võrreldes muude sidusrühmadega tuleks arvestada EMSK ja Regioonide Komitee erilist institutsioonilist rolli. Põhimõtteliselt on siin teretulnud ka liikmesriikide osalemine, mis võimaldaks igal ajal teabevahetust liikmesriikide esindajatega. Euroopa Parlamenti tuleks REFITi platvormi tööst korrapäraselt teavitada ning tal peaks olema võimalus osaleda platvormi iga-aastasel koosolekul. |
| --- | --- |

4.4.6.

Selgelt tervitatav on komitee osalemine REFITi platvormi käivitamisel. Platvormi raames tuleks koguda ja analüüsida ettepanekuid, kuidas lihtsustada haldusmenetlusi, mis liidu õigusaktide ja nende ülevõtmise ning rakendamisega liikmesriikides kaasneb. Komitee soovitab jälgida, et sidusrühmade valik oleks tasakaalus, sellest sõltub platvormi edu. Komiteed esindab sidusrühmade valikus kõrgetasemeline ekspert. Komisjon peaks aga selgitama, milline on EMSK ja Regioonide Komitee esindusmandaat REFITi platvormi suhtes. Võrreldes muude sidusrühmadega tuleks arvestada EMSK ja Regioonide Komitee erilist institutsioonilist rolli. Põhimõtteliselt on siin teretulnud ka liikmesriikide osalemine, mis võimaldaks igal ajal teabevahetust liikmesriikide esindajatega. Euroopa Parlamenti tuleks REFITi platvormi tööst korrapäraselt teavitada ning tal peaks olema võimalus osaleda platvormi iga-aastasel koosolekul.

| 4.4.7. | Komitee arvates seisneb parema õigusloome Euroopa tegevuskava üks suuremaid nõrkusi selles, et liikmesriike ei kaasata piisavalt. See ei tekita probleeme mitte ainult liikmesriikidele, vaid ka ELile, sest lõpuks pole üllatav, et kui puuduvad põhjalikud ja tõenduspõhised ülevõtmismeetmed ja -kavad ning meetmed tõhusaks rakendamiseks, võtavad liikmesriigid ELi õiguse üle kohati vastumeelselt, hilinemisega, valesti või jätavad üldse üle võtmata. |
| --- | --- |

4.4.7.

Komitee arvates seisneb parema õigusloome Euroopa tegevuskava üks suuremaid nõrkusi selles, et liikmesriike ei kaasata piisavalt. See ei tekita probleeme mitte ainult liikmesriikidele, vaid ka ELile, sest lõpuks pole üllatav, et kui puuduvad põhjalikud ja tõenduspõhised ülevõtmismeetmed ja -kavad ning meetmed tõhusaks rakendamiseks, võtavad liikmesriigid ELi õiguse üle kohati vastumeelselt, hilinemisega, valesti või jätavad üldse üle võtmata.

| 4.4.8. | On kahetsusväärne, et komisjoni teatises pole selle kohta ühtki viidet ega tehta ühtki ettepanekut, kuidas olukorda parandada. Nii tuli 2013. aastal algatada liikmesriikide suhtes ikka veel 1 300 rikkumismenetlust. Seejuures on praegu väiksema osa rikkumismenetluste puhul probleemiks hilinenud ülevõtmine (2013. aasta lõpus oli algatatud 390 menetlust) ning nagu juba 2012. aastal, oli enamik rikkumismenetlusi (kõikidest juhtumitest 62 %) seotud pigem ELi eeskirjade täitmata jätmisega sellistes valdkondades nagu keskkond, maksundus, transport ning siseturg ja teenused (33). |
| --- | --- |

4.4.8.

On kahetsusväärne, et komisjoni teatises pole selle kohta ühtki viidet ega tehta ühtki ettepanekut, kuidas olukorda parandada. Nii tuli 2013. aastal algatada liikmesriikide suhtes ikka veel 1 300 rikkumismenetlust. Seejuures on praegu väiksema osa rikkumismenetluste puhul probleemiks hilinenud ülevõtmine (2013. aasta lõpus oli algatatud 390 menetlust) ning nagu juba 2012. aastal, oli enamik rikkumismenetlusi (kõikidest juhtumitest 62 %) seotud pigem ELi eeskirjade täitmata jätmisega sellistes valdkondades nagu keskkond, maksundus, transport ning siseturg ja teenused (33).

| 4.4.9. | Üks võimalus oleks, et komisjon toetub selles küsimuses rohkem avalikule teabele, sest kokkuvõttes kiitsid nõukogus need õigusaktid heaks nende liikmesriikide valitsused, kes praegu ELi õigust üle ei võta või teevad seda valesti või hilinemisega. Nemad vastutavad ELi õigustiku üldise ebapiisava rakendamise eest, mida aruanded igal aastal ühenduse õiguse kohaldamise kohta kajastavad. Peale selle peaks komisjon süstemaatiliselt analüüsima, millised meetmed on vajalikud praeguse olukorra põhjalikuks muutmiseks, ning võtma arvesse komitee varasemaid ettepanekuid (34). |
| --- | --- |

4.4.9.

Üks võimalus oleks, et komisjon toetub selles küsimuses rohkem avalikule teabele, sest kokkuvõttes kiitsid nõukogus need õigusaktid heaks nende liikmesriikide valitsused, kes praegu ELi õigust üle ei võta või teevad seda valesti või hilinemisega. Nemad vastutavad ELi õigustiku üldise ebapiisava rakendamise eest, mida aruanded igal aastal ühenduse õiguse kohaldamise kohta kajastavad. Peale selle peaks komisjon süstemaatiliselt analüüsima, millised meetmed on vajalikud praeguse olukorra põhjalikuks muutmiseks, ning võtma arvesse komitee varasemaid ettepanekuid (34).

| 4.4.10. | Reguleerimisvajaduse korral tuleks iga juhtumi puhul vastavalt selle sisule ja taustale analüüsida, kas sobilikum on direktiiv või määrus. Näiteks erinevate rakendusmeetmete ja ülemäärase reguleerimise vältimiseks (35) tuleks direktiividele eelistada kindlasti määrusi (36). See tagaks suurema õigusselguse ja õiguskindluse. |
| --- | --- |

4.4.10.

Reguleerimisvajaduse korral tuleks iga juhtumi puhul vastavalt selle sisule ja taustale analüüsida, kas sobilikum on direktiiv või määrus. Näiteks erinevate rakendusmeetmete ja ülemäärase reguleerimise vältimiseks (35) tuleks direktiividele eelistada kindlasti määrusi (36). See tagaks suurema õigusselguse ja õiguskindluse.

| 4.4.11. | Lisaks on ELi õiguse ülevõtmine ja rakendamine tähtsad näitajad õiguse hilisemaks hindamiseks, mille peaksid läbi viima vastavad valitsused. Parema õigusloome uue paketi heakskiitu väärivaks elemendiks on komisjoni kohustus koostada tähtsate direktiivide jaoks nn rakenduskavad (37), mis peaksid komisjoni toetavate meetmete abil ülevõtmist liikmesriikides lihtsustama. See hõlmab võimalust, et komisjon saab paluda liikmesriike esitada riiklikku ülevõtmisstrateegiat selgitavaid dokumente ning teha kaheastmeline vastavuskontroll. Komitee arvates tuleb seda kindlasti võtta kui õiges suunas tehtud sammu. Kui edukalt need meetmed toimima hakkavad, peab näitama praktika. |
| --- | --- |

4.4.11.

Lisaks on ELi õiguse ülevõtmine ja rakendamine tähtsad näitajad õiguse hilisemaks hindamiseks, mille peaksid läbi viima vastavad valitsused. Parema õigusloome uue paketi heakskiitu väärivaks elemendiks on komisjoni kohustus koostada tähtsate direktiivide jaoks nn rakenduskavad (37), mis peaksid komisjoni toetavate meetmete abil ülevõtmist liikmesriikides lihtsustama. See hõlmab võimalust, et komisjon saab paluda liikmesriike esitada riiklikku ülevõtmisstrateegiat selgitavaid dokumente ning teha kaheastmeline vastavuskontroll. Komitee arvates tuleb seda kindlasti võtta kui õiges suunas tehtud sammu. Kui edukalt need meetmed toimima hakkavad, peab näitama praktika.

Brüssel, 16. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions&itemCode=36193

1

(2)  Olelusring hõlmab seejuures komisjonis tehtud algatust ettevalmistus- ja väljatöötamisetapis, komisjonis projekti heakskiitmist, seadusandlikku menetlust, õigusakti jõustumist, ülevõtmist ja kohaldamist liikmesriikides, komisjonipoolset hindamist, kontrollimist õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) abil ning vajaduse korral ajakohastamist, muutmist, tühistamist ja projekti uue versiooni esitamist.

2

(3)  European Court of Auditors Report 2010: Commission’s system represents EU and international best practice in terms of its transparency and its comprehensiveness.

3

European Court of Auditors Report 2010: Commission’s system represents EU and international best practice in terms of its transparency and its comprehensiveness

(4)  COM(2015) 215 final.

4

(5)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions&itemCode=36193

5

(6)  Raport õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) kohta: hetkeseis ja tulevikuväljavaated (2014/2150(INI)), raportöör Sylvia-Yvonne Kaufmann, punkt 19.

6

(7)  ELT C 48, 15.2.2011, lk 48.

7

(8)  EMSK arvamus teemal „Hinnang Euroopa Komisjoni konsultatsioonidele sidusrühmadega” (ELT C 383, 17.11.2015, lk 57).

8

(9)  Vt joonealune märkus 8.

9

(10)  Vt joonealune märkus 8.

10

(11)  Vt joonealune märkus 8.

11

(12)  Vt joonealune märkus 8.

12

(13)  Vt joonealune märkus 8.

13

(14)  http://ec.europa.eu/yourvoice/consultations/index_et.htm

14

(15)  Eelkõige näiteks Euroopa järelevalveaustused EIOPA, ESMA, EBA.

15

(16)  EMSK arvamus teemal „Delegeeritud õigusaktid” (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 145).

16

Euroopa Liidu Teataja

(17)  ELi toimimise lepingu artikli 154 lõiked 2 ja 3.

17

(18)  Näiteks Euroopa Parlamendi õiguskomisjoni raport õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) kohta: hetkeseis ja tulevikuväljavaated (2014/2150(INI)), punkt 10.

18

(19)  Negatiivne näide on juuksurite leping.

19

(20)  SWD(2015) 111.

20

(21)  COM(2015) 215 final, punkt 3.1.

21

(22)  ELT C 230, 14.7.2015, lk 66.

22

(23)  ELT C 327, 12.11.2013, lk 33.

23

(24)  Vt joonealune märkus 23.

24

(25)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions.32948

25

(26)  ELT C 291, 4.9.2015, lk 29.

26

(27)  Vt joonealune märkus 23.

27

(28)  ELT C 230, 14.7.2015, lk 66, punkt 5.10.

28

(29)  See puudutab 80 % Euroopa Parlamendi eelmise koosseisu ametiaja õigusaktidest.

29

(30)  Vt joonealune märkus 22.

30

(31)  Vt joonealune märkus 22.

31

(32)  Vt joonealune märkus 23.

32

(33)  31. ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitlev 31. aastaaruanne (COM(2014) 612 final).

33

(34)  Vt joonealune märkus 22.

34

(35)  Komitee on lõpetamas uuringut, milles tegeletakse selle teemaga põhjalikult.

35

(36)  Võrreldes Euroopa Parlamendi ametiajaga 2000–2004, mil kasutati veel rohkem direktiive kui määrusi (155 määrust ja 191 direktiivi), on määruste kasutamise osakaal eelmise ametiaja jooksul (2010–2014) selgelt suurenenud (määrusi 383, direktiive 136).

36

(37)  Better Regulation Guidelines (SWD(2015) 111 final), IV peatükk: http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/swd_br_guidelines_en.pdf

37

---

LISA

Komitee arvamuse eelnõu järgmine tekst lükati tagasi ja asendati täiskogul vastu võetud muudatusettepanekuga:

Punkt 4.3.10

Seepärast avaldab komitee toetust algatusele hinnata ulatuslikumate, eelkõige nõukogus ja Euroopa Parlamendis tehtud muudatusettepanekute mõju (vastavalt 2003. aasta institutsioonidevahelisele kokkuleppele), kuna sellega on võimalik õigusloome kvaliteeti oluliselt parandada. Samas väljendab ta kahetsust, et komisjoni teatises ei pöörata nendele probleemidele küllaldast tähelepanu. Seetõttu tuleb parema õigusloome menetluse raames tagada, et mitteametlikke kolmepoolseid läbirääkimisi peetaks vaid äärmisel vajadusel ning õigusloome toimuks valdavalt tavapärase seadusandliku menetluse käigus. Ainult see tagab täieliku demokraatliku legitiimsuse ja osaluse.”

Hääletuse tulemus: poolthääli 106, vastuhääli 59, erapooletuid 19.

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/201 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/201

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta (uuesti sõnastatud)”

[COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)]

(2016/C 013/29)

| Üksikraportöör: | Brian CURTIS |
| --- | --- |

Üksikraportöör:

Brian CURTIS

2. juulil 2015 otsustas nõukogu ja 6. juulil 2015 Euroopa Parlament vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta (uuesti sõnastatud)”

[COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)].

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 2. septembril 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16.–17. septembril 2015. aastal (16. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 141, erapooletuks jäi 2.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komitee on üldiselt nõus komisjoni kavatsusega tugineda toimivale (seega säilitatakse suurel määral järjepidevus) ja vastata samas uutele nõuetele ning leiab, et kavandatud muudatused ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik ja asjakohane kalandussektori andmete kvaliteedi parandamiseks ning neile juurdepääsu ja nende kättesaadavuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

1.1.

Komitee on üldiselt nõus komisjoni kavatsusega tugineda toimivale (seega säilitatakse suurel määral järjepidevus) ja vastata samas uutele nõuetele ning leiab, et kavandatud muudatused ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik ja asjakohane kalandussektori andmete kvaliteedi parandamiseks ning neile juurdepääsu ja nende kättesaadavuse suurendamiseks.

| 1.2. | Andmete kättesaadavuse valdkonnas tuleks teha kõige rohkem tööd. Protsess, mille kaudu lõppkasutajad küsivad liikmesriikidelt andmeid („andmepäringud”), on liiga tülikas ja ressursimahukas; kalandusandmete kättesaadavus on liikmesriigiti erinev, sest juurdepääsu käsitlevad sätted on erinevad osaliselt kõnealuste andmete mitmeotstarbelise kasutamise piirangute tõttu; kalandusandmete kogumise raamistiku kaudu saadud andmed on nende kättesaadavusega seotud raskuste tõttu alakasutatud, mistõttu on lastud käest head võimalused selliseid andmeid kasutada ja tehtud tarbetuid investeeringuid, kogudes samu andmeid muul otstarbel (nt mereala ruumilise planeerimise poliitika). Kalandusandmete kogumise raamistiku läbivaatamine on ühest küljest võimalus tagada kalandusandmete parem kättesaadavus huvitatud isikute laiemale ringile ja teisest küljest vähendada andmepäringutega seotud koormust liikmesriikidele, kasutades uusimaid tehnilisi lahendusi. |
| --- | --- |

1.2.

Andmete kättesaadavuse valdkonnas tuleks teha kõige rohkem tööd. Protsess, mille kaudu lõppkasutajad küsivad liikmesriikidelt andmeid („andmepäringud”), on liiga tülikas ja ressursimahukas; kalandusandmete kättesaadavus on liikmesriigiti erinev, sest juurdepääsu käsitlevad sätted on erinevad osaliselt kõnealuste andmete mitmeotstarbelise kasutamise piirangute tõttu; kalandusandmete kogumise raamistiku kaudu saadud andmed on nende kättesaadavusega seotud raskuste tõttu alakasutatud, mistõttu on lastud käest head võimalused selliseid andmeid kasutada ja tehtud tarbetuid investeeringuid, kogudes samu andmeid muul otstarbel (nt mereala ruumilise planeerimise poliitika). Kalandusandmete kogumise raamistiku läbivaatamine on ühest küljest võimalus tagada kalandusandmete parem kättesaadavus huvitatud isikute laiemale ringile ja teisest küljest vähendada andmepäringutega seotud koormust liikmesriikidele, kasutades uusimaid tehnilisi lahendusi.

| 1.3. | Vaja on parandada andmete kvaliteeti ja usaldusväärsust. Üks võimalus andmete kvaliteedi tagamiseks on kohaldada Euroopa statistika tegevusjuhendit ja Euroopa statistikasüsteemi kvaliteedi tagamise raamistikku. |
| --- | --- |

1.3.

Vaja on parandada andmete kvaliteeti ja usaldusväärsust. Üks võimalus andmete kvaliteedi tagamiseks on kohaldada Euroopa statistika tegevusjuhendit ja Euroopa statistikasüsteemi kvaliteedi tagamise raamistikku.

2.   Taust

| 2.1. | 2000. aastal loodi kalandusandmete kogumise ja haldamise ELi raamistik (1), mille reformimise käigus 2008. aastal kujunes välja kalandusandmete kogumise raamistik (2). Tänu kalandusandmete kogumise raamistikule toimus suur edasiminek selliste ELi ühtlustatud eeskirjade kehtestamisel, millega reguleeritakse kalapüügi-, vesiviljelus- ja töötlevat sektorit käsitlevate bioloogiliste, keskkonnaalaste, tehniliste ja sotsiaal-majanduslike andmete kogumist. |
| --- | --- |

2.1.

2000. aastal loodi kalandusandmete kogumise ja haldamise ELi raamistik (1), mille reformimise käigus 2008. aastal kujunes välja kalandusandmete kogumise raamistik (2). Tänu kalandusandmete kogumise raamistikule toimus suur edasiminek selliste ELi ühtlustatud eeskirjade kehtestamisel, millega reguleeritakse kalapüügi-, vesiviljelus- ja töötlevat sektorit käsitlevate bioloogiliste, keskkonnaalaste, tehniliste ja sotsiaal-majanduslike andmete kogumist.

| 2.2. | Ühise kalanduspoliitika reformi (3) vastuvõtmisel 2013. aastal soovisid Euroopa Parlament ja nõukogu, et komisjon kiirendaks kalandusandmete kogumise raamistiku muutmise ettepaneku vastuvõtmist, et reformitud ühise kalanduspoliitika toetamiseks väga vajalikud andmekogumise põhimõtted ja eesmärgid saaksid võimalikult kiiresti praktiliselt jõustuda. Õigusakti ettepanekuga soovitakse see eesmärk saavutada piirkondliku koostöö tugevdamise ja uute andmevajadustega kohandamise abil. |
| --- | --- |

2.2.

Ühise kalanduspoliitika reformi (3) vastuvõtmisel 2013. aastal soovisid Euroopa Parlament ja nõukogu, et komisjon kiirendaks kalandusandmete kogumise raamistiku muutmise ettepaneku vastuvõtmist, et reformitud ühise kalanduspoliitika toetamiseks väga vajalikud andmekogumise põhimõtted ja eesmärgid saaksid võimalikult kiiresti praktiliselt jõustuda. Õigusakti ettepanekuga soovitakse see eesmärk saavutada piirkondliku koostöö tugevdamise ja uute andmevajadustega kohandamise abil.

| 2.2.1. | Kalandusandmete kogumise raamistik tuleb viia vastavusse uue ühise kalanduspoliitika määrusega: järk-järgult saavutada maksimaalne jätkusuutlik saagikus, kalapüügi mõju ökosüsteemidele (nt kaitstud liigid, merepõhja elupaigad); vesiviljeluse keskkonna- ja muud mõjud (näiteks on esitatud andmed suremuse/kahjude ja ravimite kasutamise kohta) ning lossimiskohustuse mõju. |
| --- | --- |

2.2.1.

Kalandusandmete kogumise raamistik tuleb viia vastavusse uue ühise kalanduspoliitika määrusega: järk-järgult saavutada maksimaalne jätkusuutlik saagikus, kalapüügi mõju ökosüsteemidele (nt kaitstud liigid, merepõhja elupaigad); vesiviljeluse keskkonna- ja muud mõjud (näiteks on esitatud andmed suremuse/kahjude ja ravimite kasutamise kohta) ning lossimiskohustuse mõju.

| 2.2.2. | Kalandusandmete kogumise raamistiku läbivaatamine peaks tagama, et andmekogumisel võetakse arvesse teadusmudelitel põhineva täpsusega analüüsi kulude-tulude või kulude-kasutamise kohta ja seotud riski taset (näiteks võiks uuringuid teha iga kolme aasta tagant, mitte igal aastal). Selline analüüs peaks põhinema arutelul kalandusvaldkonna juhtide, andmekogujate ja teadusnõuande esitajate vahel. |
| --- | --- |

2.2.2.

Kalandusandmete kogumise raamistiku läbivaatamine peaks tagama, et andmekogumisel võetakse arvesse teadusmudelitel põhineva täpsusega analüüsi kulude-tulude või kulude-kasutamise kohta ja seotud riski taset (näiteks võiks uuringuid teha iga kolme aasta tagant, mitte igal aastal). Selline analüüs peaks põhinema arutelul kalandusvaldkonna juhtide, andmekogujate ja teadusnõuande esitajate vahel.

| 2.3. | Komisjoni ettepaneku eesmärk on viia kalandusandmete kogumise raamistik ja muud asjakohased, kalandusandmete kogumist käsitlevad ELi õigusaktid vastavusse, et kõrvaldada kattuvused ja vähendada seega kogu merendusandmete süsteemi kulusid. Eraldi mõjuhinnangut ei peetud vajalikuks, sest ühise kalanduspoliitika mõjuhinnangu raames hinnati kalandusandmete kogumise raamistikku, kuna oli selge, et need kaks tuleks ühendada. |
| --- | --- |

2.3.

Komisjoni ettepaneku eesmärk on viia kalandusandmete kogumise raamistik ja muud asjakohased, kalandusandmete kogumist käsitlevad ELi õigusaktid vastavusse, et kõrvaldada kattuvused ja vähendada seega kogu merendusandmete süsteemi kulusid. Eraldi mõjuhinnangut ei peetud vajalikuks, sest ühise kalanduspoliitika mõjuhinnangu raames hinnati kalandusandmete kogumise raamistikku, kuna oli selge, et need kaks tuleks ühendada.

3.   Märkused

| 3.1. | Kalandusandmete kogumise raamistik on liiga keeruline nii õigusraamistiku kui ka rakenduskorra seisukohast. Ühe asjaoluna muudab süsteemi keerukaks ja ebatõhusaks see, et kalandusandmete kogumise raamistiku ja muude ELi õigusaktide (näiteks kontrolli määrus (4) ja spetsiaalsed statistikamäärused (5)) kohased andmenõuded on samad. Teiseks keerukuse ja ebatõhususe põhjuseks on see, et samad töötlemata andmed tuleb erinevatele lõppkasutajatele saata erineval viisil koondatuna. |
| --- | --- |

3.1.

Kalandusandmete kogumise raamistik on liiga keeruline nii õigusraamistiku kui ka rakenduskorra seisukohast. Ühe asjaoluna muudab süsteemi keerukaks ja ebatõhusaks see, et kalandusandmete kogumise raamistiku ja muude ELi õigusaktide (näiteks kontrolli määrus (4) ja spetsiaalsed statistikamäärused (5)) kohased andmenõuded on samad. Teiseks keerukuse ja ebatõhususe põhjuseks on see, et samad töötlemata andmed tuleb erinevatele lõppkasutajatele saata erineval viisil koondatuna.

| 3.2. | Kalandusandmete kogumise raamistiku õiguslikku ülesehitust peetakse liiga ettekirjutavaks ja üksikasjalikuks ning selle tulemuseks on koormav ja ebapiisavalt toimiv süsteem, mis ei arvesta tekkivaid vajadusi. Seepärast on vaja lõppkasutaja kaasata andmenõuete väljatöötamisse, et need vastaksid paremini kasutajate vajadustele. |
| --- | --- |

3.2.

Kalandusandmete kogumise raamistiku õiguslikku ülesehitust peetakse liiga ettekirjutavaks ja üksikasjalikuks ning selle tulemuseks on koormav ja ebapiisavalt toimiv süsteem, mis ei arvesta tekkivaid vajadusi. Seepärast on vaja lõppkasutaja kaasata andmenõuete väljatöötamisse, et need vastaksid paremini kasutajate vajadustele.

| 3.3. | Teine huvivaldkond on vajadus suurendada koostoimet ELi muude poliitikameetmete eesmärkidega. See on seotud peamiselt merestrateegia raamdirektiiviga. |
| --- | --- |

3.3.

Teine huvivaldkond on vajadus suurendada koostoimet ELi muude poliitikameetmete eesmärkidega. See on seotud peamiselt merestrateegia raamdirektiiviga.

Brüssel, 16. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  EÜT L 176, 15.7.2000, lk 1.

1

(2)  ELT L 60, 5.3.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

3

(4)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

4

(5)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 1

5

ELT L 403, 30.12.2006, lk 1

ELT L 87, 31.3.2009, lk 1

ELT L 87, 31.3.2009, lk 42

ELT L 87, 31.3.2009, lk 70

ELT L 97, 9.4.2008, lk 13.

---

| 15.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 13/203 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 13/203

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 seoses liikmesriikide võimalusega piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see keelata”

(käimasolev programm)

[COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)]

(2016/C 013/30)

| Raportöör: | José María ESPUNY MOYANO |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Martin SIECKER |

Raportöör:

José María ESPUNY MOYANO

Kaasraportöör:

Martin SIECKER

30. aprillil 2015 otsustas Euroopa Parlament ja 17. juunil 2015 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 114 ja 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 seoses liikmesriikide võimalusega piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see keelata” (käimasolev tööprogramm)

[COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)].

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 2. septembril 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16.–17. septembril 2015 (16. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 138, vastu hääletas 6, erapooletuks jäi 7 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust käsitleda tootvatele sektoritele ja üldsusele üldisemalt suurt huvi pakkuvat küsimust. |
| --- | --- |

1.1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust käsitleda tootvatele sektoritele ja üldsusele üldisemalt suurt huvi pakkuvat küsimust.

| 1.2. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et komisjon täidab oma ülesannet leida lahendused geneetiliselt muundatud põllukultuuride heakskiitmise süsteemile, mis on tegelikkuses osutunud ebapiisavaks. |
| --- | --- |

1.2.

Komitee väljendab heameelt selle üle, et komisjon täidab oma ülesannet leida lahendused geneetiliselt muundatud põllukultuuride heakskiitmise süsteemile, mis on tegelikkuses osutunud ebapiisavaks.

| 1.3. | Komitee oleks soovinud näha ettepanekus rohkem tähelepanu sellistele võtmeaspektidele nagu jälgitavus ja õiguslik järjepidevus inimtoiduks mõeldud toiduainete ja loomatoiduks mõeldud toiduainete sektorite vahel ning samuti ettepanekute sotsiaal-majandusliku mõju hindamist. |
| --- | --- |

1.3.

Komitee oleks soovinud näha ettepanekus rohkem tähelepanu sellistele võtmeaspektidele nagu jälgitavus ja õiguslik järjepidevus inimtoiduks mõeldud toiduainete ja loomatoiduks mõeldud toiduainete sektorite vahel ning samuti ettepanekute sotsiaal-majandusliku mõju hindamist.

| 1.4. | Samuti on komiteel kahtlusi seoses kõnealuse määruse ellurakendamise reaalse võimalikkusega ühtsel turul ning teatavate õiguslike aspektide osas, unustamata selle juures, et lisaks kõnealustele õiguslikele küsimustele on olemas üldsuse suhtumisega seotud ja poliitilist laadi probleem. |
| --- | --- |

1.4.

Samuti on komiteel kahtlusi seoses kõnealuse määruse ellurakendamise reaalse võimalikkusega ühtsel turul ning teatavate õiguslike aspektide osas, unustamata selle juures, et lisaks kõnealustele õiguslikele küsimustele on olemas üldsuse suhtumisega seotud ja poliitilist laadi probleem.

| 1.5. | Seetõttu soovitab komitee komisjonil võtta ettepanek oma praegusel kujul tagasi ja koostada uue, parandatud ettepaneku, milles võetakse arvesse käesolevas arvamuses ja teistes sarnastes Euroopa Parlamendi koostatud dokumentides täheldatud puudusi. |
| --- | --- |

1.5.

Seetõttu soovitab komitee komisjonil võtta ettepanek oma praegusel kujul tagasi ja koostada uue, parandatud ettepaneku, milles võetakse arvesse käesolevas arvamuses ja teistes sarnastes Euroopa Parlamendi koostatud dokumentides täheldatud puudusi.

2.   Taust

Taust

| 2.1. | Biotehnoloogiliste põllukultuuride (geneetiliselt muundatud organismid ehk GMOd) levik maailmas sai alguse 1996. aastal. Sellest ajast alates on nende kasvatamiseks kasutatav pindala pidevalt suurenenud ligikaudu 3–4 % aastas. Aastatel 2013–2014 suurenes biotehnoloogiliste põllukultuuride kasvatamiseks kasutatav pindala 6,3 miljoni hektari võrra kokku 181 miljoni hektarini, mida majandab rohkem kui 18 miljonit põllumajandustootjat 28 riigis. Suurimad pindalad on Ameerika Ühendriikides, Brasiilias ja Argentinas, ent ulatuslikud kasvatusalad on ka sellistes arengumaades nagu Burkina Faso, Suudan või Bangladesh. Peamised põllukultuurid on mais, soja ja puuvill, kuigi kasvatatakse ka teisi liike, nagu baklažaanid, tomatid ja paprika. |
| --- | --- |

2.1.

Biotehnoloogiliste põllukultuuride (geneetiliselt muundatud organismid ehk GMOd) levik maailmas sai alguse 1996. aastal. Sellest ajast alates on nende kasvatamiseks kasutatav pindala pidevalt suurenenud ligikaudu 3–4 % aastas. Aastatel 2013–2014 suurenes biotehnoloogiliste põllukultuuride kasvatamiseks kasutatav pindala 6,3 miljoni hektari võrra kokku 181 miljoni hektarini, mida majandab rohkem kui 18 miljonit põllumajandustootjat 28 riigis. Suurimad pindalad on Ameerika Ühendriikides, Brasiilias ja Argentinas, ent ulatuslikud kasvatusalad on ka sellistes arengumaades nagu Burkina Faso, Suudan või Bangladesh. Peamised põllukultuurid on mais, soja ja puuvill, kuigi kasvatatakse ka teisi liike, nagu baklažaanid, tomatid ja paprika.

| 2.2. | Euroopa Liidus kasvatatakse GMOsid viies riigis (Portugal, Tšehhi Vabariik, Rumeenia, Slovakkia ja Hispaania) kokku ligikaudu 148 000 hektaril (sh 137 000 hektaril Hispaanias, 8 000 hektaril Portugalis, 2 500 hektaril Tšehhi Vabariigis, 800 hektaril Rumeenias ja 100 hektaril Slovakkias (2013. aasta andmed) (1)). |
| --- | --- |

2.2.

Euroopa Liidus kasvatatakse GMOsid viies riigis (Portugal, Tšehhi Vabariik, Rumeenia, Slovakkia ja Hispaania) kokku ligikaudu 148 000 hektaril (sh 137 000 hektaril Hispaanias, 8 000 hektaril Portugalis, 2 500 hektaril Tšehhi Vabariigis, 800 hektaril Rumeenias ja 100 hektaril Slovakkias (2013. aasta andmed) (1)).

1

| 2.3. | Õigussätetega on juba üle kümne aasta nõutud, et tuleb korrapäraselt märgistada GMOde sisaldumist toiduks ja söödaks ettenähtud toodetes. Praegu märgistatakse 85–90 % ELis toodetud tööstuslikust söödast GMO-na või GMOsid sisaldavana, kuna kõnealuses söödas sisaldub märkimisväärne hulk GMOde päritoluga imporditud või ELis toodetud tooraineid, mis moodustavad keskmiselt 20–25 % tööstusliku sööda kogu koostisest. Kõnealused ELi õigusnormid tagavad GMOde sisalduse nõuetekohase jälgitavuse loomasöödas. Kui see ettepanek jõustub, võib see avaldada tõsist mõju toidu ja sööda nõudlusele ja pakkumisele Euroopa Liidus. Selle võimalikku mõju Euroopa põllumajandusele ja sellest tulenevalt ka ühisele põllumajanduspoliitikale tuleb põhjalikult hinnata. ELi õigusnorme, millega tagatakse GMOde sisalduse nõuetekohane jälgitavus toidus ja loomasöödas, tuleks laiendada selliselt, et tõepoolest GMOsid mittesisaldavad tooted ka märgistatakse GMO-vabade toodetena. |
| --- | --- |

2.3.

Õigussätetega on juba üle kümne aasta nõutud, et tuleb korrapäraselt märgistada GMOde sisaldumist toiduks ja söödaks ettenähtud toodetes. Praegu märgistatakse 85–90 % ELis toodetud tööstuslikust söödast GMO-na või GMOsid sisaldavana, kuna kõnealuses söödas sisaldub märkimisväärne hulk GMOde päritoluga imporditud või ELis toodetud tooraineid, mis moodustavad keskmiselt 20–25 % tööstusliku sööda kogu koostisest. Kõnealused ELi õigusnormid tagavad GMOde sisalduse nõuetekohase jälgitavuse loomasöödas. Kui see ettepanek jõustub, võib see avaldada tõsist mõju toidu ja sööda nõudlusele ja pakkumisele Euroopa Liidus. Selle võimalikku mõju Euroopa põllumajandusele ja sellest tulenevalt ka ühisele põllumajanduspoliitikale tuleb põhjalikult hinnata. ELi õigusnorme, millega tagatakse GMOde sisalduse nõuetekohane jälgitavus toidus ja loomasöödas, tuleks laiendada selliselt, et tõepoolest GMOsid mittesisaldavad tooted ka märgistatakse GMO-vabade toodetena.

| 2.4. | Komitee peab seda kahetsusväärseks ja soovib sellele tähelepanu juhtida. |
| --- | --- |

2.4.

Komitee peab seda kahetsusväärseks ja soovib sellele tähelepanu juhtida.

3.   Kehtiv õigusraamistik

Kehtiv õigusraamistik

| 3.1. | Alates Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 (2) jõustumisest ei ole liikmesriigid nõukogus kordagi hääletanud kvalifitseeritud häälteenamusega GMOde ning GMOsid sisaldava toidu ja sööda lubamist käsitleva komisjoni otsuse eelnõu poolt ega vastu. Tulemuseks on alati olnud „arvamuse puudumine” menetluse kõikides haldusetappides. Selle tulemusena on loa andmise otsused vastu võtnud komisjon kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, kuid ilma liikmesriikide toetuseta. |
| --- | --- |

3.1.

Alates Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 (2) jõustumisest ei ole liikmesriigid nõukogus kordagi hääletanud kvalifitseeritud häälteenamusega GMOde ning GMOsid sisaldava toidu ja sööda lubamist käsitleva komisjoni otsuse eelnõu poolt ega vastu. Tulemuseks on alati olnud „arvamuse puudumine” menetluse kõikides haldusetappides. Selle tulemusena on loa andmise otsused vastu võtnud komisjon kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, kuid ilma liikmesriikide toetuseta.

2

| 3.2. | Toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse vastuvõtmiseks on muutunud reegliks, kuigi see peaks olema vaid erand. |
| --- | --- |

3.2.

Toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse vastuvõtmiseks on muutunud reegliks, kuigi see peaks olema vaid erand.

| 3.3. | Liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamuse puudumisel tuleb komisjonil riskihaldajana võtta vastu otsus (loa andmise või sellest keeldumise kohta) mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

3.3.

Liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamuse puudumisel tuleb komisjonil riskihaldajana võtta vastu otsus (loa andmise või sellest keeldumise kohta) mõistliku aja jooksul.

4.   Komisjoni ettepaneku tekst

Komisjoni ettepaneku tekst

| 4.1. | Komisjoni ettepanek seisneb selles, et lisada määrusesse (EÜ) nr 1829/2003 uus artikkel 34a. Kõnealuse artikli kohaselt võivad liikmesriigid võtta meetmeid, piirata GMOde kasutamist või see keelata, tingimusel et need meetmed on:






  — | põhjendatud ELi õiguse kohaste mõjuvate põhjustega ning ei lähe mingil juhul vastuollu riskihindamisega; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Komisjoni ettepanek seisneb selles, et lisada määrusesse (EÜ) nr 1829/2003 uus artikkel 34a. Kõnealuse artikli kohaselt võivad liikmesriigid võtta meetmeid, piirata GMOde kasutamist või see keelata, tingimusel et need meetmed on:

—

põhjendatud ELi õiguse kohaste mõjuvate põhjustega ning ei lähe mingil juhul vastuollu riskihindamisega;

| — | proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad. |
| --- | --- |

—

proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad.

| 4.2. | Kui liikmesriik kavatseb võtta meetmeid vastavalt uuele korrale, peab ta esitama komisjonile kõnealused kavandatavad meetmed ja vastavad põhjendused. |
| --- | --- |

4.2.

Kui liikmesriik kavatseb võtta meetmeid vastavalt uuele korrale, peab ta esitama komisjonile kõnealused kavandatavad meetmed ja vastavad põhjendused.

| 4.3. | Võetavad meetmed ei mõjuta sellise toidu ja sööda kasutamist, milles sisalduva geneetiliselt muundatud materjali olemasolu on juhuslik või tehniliselt vältimatu. |
| --- | --- |

4.3.

Võetavad meetmed ei mõjuta sellise toidu ja sööda kasutamist, milles sisalduva geneetiliselt muundatud materjali olemasolu on juhuslik või tehniliselt vältimatu.

| 4.4. | Kõnealuseid meetmeid ei kohaldata kasvatamiseks ettenähtud GMOde suhtes. |
| --- | --- |

4.4.

Kõnealuseid meetmeid ei kohaldata kasvatamiseks ettenähtud GMOde suhtes.

| 4.4.1. | Sarnane menetlus võeti alles hiljuti vastu seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/412, millega suurendati liikmesriikide vabadust otsustada oma territooriumil GMOde kasvatamise piiramise või keelamise üle (3). Komisjon püüab siin vaadeldava ettepanekuga luua geneetiliselt muundatud toidu ja sööda jaoks sarnase menetluse, mis oleks kooskõlas hiljuti GMOde kasvatamise osas saavutatud lahendusega. |
| --- | --- |

4.4.1.

Sarnane menetlus võeti alles hiljuti vastu seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/412, millega suurendati liikmesriikide vabadust otsustada oma territooriumil GMOde kasvatamise piiramise või keelamise üle (3). Komisjon püüab siin vaadeldava ettepanekuga luua geneetiliselt muundatud toidu ja sööda jaoks sarnase menetluse, mis oleks kooskõlas hiljuti GMOde kasvatamise osas saavutatud lahendusega.

3

5.   Eelmärkused

Eelmärkused

| 5.1. | GMOde puhul on tegemist väga vastuolulise küsimusega, mis kütab kirgi nii nende pooldajate kui ka vastaste seas. Seetõttu piirdutakse käesolevas komitee arvamuses rangelt ettepaneku poolt- ja vastuargumentide käsitlemisega, andmata üldisemat hinnangut GMOde positiivsetele või negatiivsetele aspektidele, mida komitee on varem (4) teinud. |
| --- | --- |

5.1.

GMOde puhul on tegemist väga vastuolulise küsimusega, mis kütab kirgi nii nende pooldajate kui ka vastaste seas. Seetõttu piirdutakse käesolevas komitee arvamuses rangelt ettepaneku poolt- ja vastuargumentide käsitlemisega, andmata üldisemat hinnangut GMOde positiivsetele või negatiivsetele aspektidele, mida komitee on varem (4) teinud.

4

6.   Komisjoni ettepanekut toetavad argumendid

Komisjoni ettepanekut toetavad argumendid

6.1.   
  Liikmesriikide ja Euroopa Liidu pädevuste tasakaalu taastamine

Liikmesriikide ja Euroopa Liidu pädevuste tasakaalu taastamine

| 6.1.1. | Praeguse ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) menetluslikud ja eelarvepiirangud tähendavad seda, et paljudes riikides seatakse ilmselgelt kahtluse alla aluslepingutega kõnealuses valdkonnas antud pädevus, mille tagajärjel õõnestatakse ELi institutsioone. |
| --- | --- |

6.1.1.

Praeguse ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) menetluslikud ja eelarvepiirangud tähendavad seda, et paljudes riikides seatakse ilmselgelt kahtluse alla aluslepingutega kõnealuses valdkonnas antud pädevus, mille tagajärjel õõnestatakse ELi institutsioone.

| 6.1.2. | Lisaks on mõned liikmesriigid, kes ei kuulu ÜPP „looduslike” toetuse saajate hulka, sageli kritiseerinud kõnealuse poliitikavaldkonna ja teiste kolmanda samba alla kuuluvate ühiste poliitikavaldkondade eelarve suurt mahtu. Selline poliitiline vastuseis saab teatavates liikmesriikides kasvava poolehoiu osaliseks, mida ei tohi tähelepanuta jätta seadusandja ega komitee. |
| --- | --- |

6.1.2.

Lisaks on mõned liikmesriigid, kes ei kuulu ÜPP „looduslike” toetuse saajate hulka, sageli kritiseerinud kõnealuse poliitikavaldkonna ja teiste kolmanda samba alla kuuluvate ühiste poliitikavaldkondade eelarve suurt mahtu. Selline poliitiline vastuseis saab teatavates liikmesriikides kasvava poolehoiu osaliseks, mida ei tohi tähelepanuta jätta seadusandja ega komitee.

| 6.1.3. | Praktikas tähendab komisjoni ettepanek tagasilangust, alludes teatavate liikmesriikide (ja nende vastava üldsuse) nõudmisele taastada tasakaal liikmesriikide ja ELi pädevuste vahel, iseäranis valdkonnas, milles on niikuinii lubatud liikmesriikide pädevusvõimu kasutamine (GMOde kasvatamise osas). |
| --- | --- |

6.1.3.

Praktikas tähendab komisjoni ettepanek tagasilangust, alludes teatavate liikmesriikide (ja nende vastava üldsuse) nõudmisele taastada tasakaal liikmesriikide ja ELi pädevuste vahel, iseäranis valdkonnas, milles on niikuinii lubatud liikmesriikide pädevusvõimu kasutamine (GMOde kasvatamise osas).

| 6.2. | Ettepanekuga ettenähtud õiguslikud ettevaatusabinõud ja kaitseklauslid kuritarvituste vältimiseks liikmesriikide poolt |
| --- | --- |

6.2.

Ettepanekuga ettenähtud õiguslikud ettevaatusabinõud ja kaitseklauslid kuritarvituste vältimiseks liikmesriikide poolt

| 6.2.1. | Nõudega põhjendada iga üksikjuhul eraldi liikmesriikide võetavaid meetmeid tagatakse, et need ei saa olla meelevaldsed ning et lisaks sellele peavad need olema kooskõlas aluslepingute ning eelkõige ja selgesõnaliselt siseturu põhimõtete ja ELi rahvusvaheliste kohustustega. |
| --- | --- |

6.2.1.

Nõudega põhjendada iga üksikjuhul eraldi liikmesriikide võetavaid meetmeid tagatakse, et need ei saa olla meelevaldsed ning et lisaks sellele peavad need olema kooskõlas aluslepingute ning eelkõige ja selgesõnaliselt siseturu põhimõtete ja ELi rahvusvaheliste kohustustega.

| 6.2.2. | Kõnealused ettevaatusabinõud koos kaasaegsetele riigiasutustele omase vastutustundliku avaliku halduse põhimõttega peaksid tagama, et menetlusest kõrvalejätmise otsused tehakse proportsionaalselt ja vaid erandkorras. |
| --- | --- |

6.2.2.

Kõnealused ettevaatusabinõud koos kaasaegsetele riigiasutustele omase vastutustundliku avaliku halduse põhimõttega peaksid tagama, et menetlusest kõrvalejätmise otsused tehakse proportsionaalselt ja vaid erandkorras.

6.3.   
  ELi õiguspraktikas esinenud ebakõla kõrvaldamine

ELi õiguspraktikas esinenud ebakõla kõrvaldamine

| 6.3.1. | Nagu komisjon märgib ettepaneku põhjendustes, ei ole määrust (EÜ) nr 1829/2003 täielikult kohaldatud nii riikide teaduslikult põhjendamatute seisukohtade kui ka õigusliku ebakõla tõttu, et otsused teeb otseselt komisjon (komiteemenetlus). |
| --- | --- |

6.3.1.

Nagu komisjon märgib ettepaneku põhjendustes, ei ole määrust (EÜ) nr 1829/2003 täielikult kohaldatud nii riikide teaduslikult põhjendamatute seisukohtade kui ka õigusliku ebakõla tõttu, et otsused teeb otseselt komisjon (komiteemenetlus).

| 6.3.2. | Sellist Euroopa õiguslikus raamistikus tõepoolest erandlikku olukorda saaks piirata, kui ettepanek võetaks vastu komisjoni esitatud kujul. Seega ei pruugi need liikmesriigid, kes seni on eelistanud jätta otsused tegemata või tekitada süstemaatiliselt vastuseisu piisavate häälteenamuste tekkimisele, enam pidada vajalikuks avaldada poliitilist vastuseisu nõukogus, kui neil on riiklikul tasandil muud vahendid vähendada oma territooriumil nõukogu poolt kõnealuses valdkonnas tehtud otsuste tõhusust või välistada nende toimimine. |
| --- | --- |

6.3.2.

Sellist Euroopa õiguslikus raamistikus tõepoolest erandlikku olukorda saaks piirata, kui ettepanek võetaks vastu komisjoni esitatud kujul. Seega ei pruugi need liikmesriigid, kes seni on eelistanud jätta otsused tegemata või tekitada süstemaatiliselt vastuseisu piisavate häälteenamuste tekkimisele, enam pidada vajalikuks avaldada poliitilist vastuseisu nõukogus, kui neil on riiklikul tasandil muud vahendid vähendada oma territooriumil nõukogu poolt kõnealuses valdkonnas tehtud otsuste tõhusust või välistada nende toimimine.

6.4.   
  Volituste täitmine

Volituste täitmine

| 6.4.1. | Määrust (EÜ) nr 1829/2003 muutva ettepaneku väljatöötamisega täidab komisjon talle antud volituse esitada ettepanek, millega ületatakse GMOsid sisaldavat sööta ja toitu käsitlevaid lubasid reguleeriva praeguse õigusraamistiku piirangud. Selles mõttes on komisjoni ettepanek nii vajalik kui ka asjakohane. |
| --- | --- |

6.4.1.

Määrust (EÜ) nr 1829/2003 muutva ettepaneku väljatöötamisega täidab komisjon talle antud volituse esitada ettepanek, millega ületatakse GMOsid sisaldavat sööta ja toitu käsitlevaid lubasid reguleeriva praeguse õigusraamistiku piirangud. Selles mõttes on komisjoni ettepanek nii vajalik kui ka asjakohane.

7.   Komisjoni ettepaneku vastased argumendid

Komisjoni ettepaneku vastased argumendid

7.1.   
  Kõikide asjaomaste sektorite üldine vastuseis

Kõikide asjaomaste sektorite üldine vastuseis

| 7.1.1. | Komisjoni ettepanek on saanud – ka meedias kajastatud – laialdase vastuseisu osaliseks nii sektorite poolt, kes pooldavad GMOde kasutamist toidus ja söödas, kui ka sektorite poolt, kes tavaliselt on GMOde kasutamise vastu. Iseäranis väärib märkimist avalik kriitika, mille osaliseks sai ettepanek Euroopa Parlamendi keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonis, kes soovitas ettepaneku tagasivõtmist. Selle üle toimub ametlik hääletus oktoobris (5). |
| --- | --- |

7.1.1.

Komisjoni ettepanek on saanud – ka meedias kajastatud – laialdase vastuseisu osaliseks nii sektorite poolt, kes pooldavad GMOde kasutamist toidus ja söödas, kui ka sektorite poolt, kes tavaliselt on GMOde kasutamise vastu. Iseäranis väärib märkimist avalik kriitika, mille osaliseks sai ettepanek Euroopa Parlamendi keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonis, kes soovitas ettepaneku tagasivõtmist. Selle üle toimub ametlik hääletus oktoobris (5).

5

| 7.1.2. | Asjaomaste sektorite väljendatud tõsised kahtlused – ehkki neis kajastuvad erinevad ja isegi vastandlikud seisukohad – toovad endaga paratamatult kaasa keerulise arutelu parlamendis ebakindla tulemusega, mida oleks targem vältida, vaadates ettepaneku läbimõeldumalt läbi. |
| --- | --- |

7.1.2.

Asjaomaste sektorite väljendatud tõsised kahtlused – ehkki neis kajastuvad erinevad ja isegi vastandlikud seisukohad – toovad endaga paratamatult kaasa keerulise arutelu parlamendis ebakindla tulemusega, mida oleks targem vältida, vaadates ettepaneku läbimõeldumalt läbi.

7.2.   
  Liikmesriikide otsustusprotsessi läbipaistvuse puudumise oht

Liikmesriikide otsustusprotsessi läbipaistvuse puudumise oht

| 7.2.1. | Komisjon säilitab direktiivis (EL) 2015/412 sätestatud GMOdega seotud riskide hindamise ühise süsteemi. Sellegipoolest võib liikmesriikidele antud võimalus piirata riiklikel kaalutlustel riskihindamisi ja ELi väljastatud lubasid (ilma, et nähtaks ette kohustuslik ja läbipaistev kord üldsuse teavitamiseks põhjustest ja põhjendustest, mis motiveeriksid liikmesriike kasutama loobumisklausleid) olla tõsises vastuolus kohustustega avalike otsuste tegemise läbipaistvuse tagamiseks, mis on esmatähtis nõue Jean-Claude Junckeri juhitava komisjoni seatud ja avalikustatud poliitilistes suunistes. Seega oleks mõistlik näha ette sellised riiklikud teabesüsteemid ning tagada nende läbipaistvus ja vaba juurdepääs neile. |
| --- | --- |

7.2.1.

Komisjon säilitab direktiivis (EL) 2015/412 sätestatud GMOdega seotud riskide hindamise ühise süsteemi. Sellegipoolest võib liikmesriikidele antud võimalus piirata riiklikel kaalutlustel riskihindamisi ja ELi väljastatud lubasid (ilma, et nähtaks ette kohustuslik ja läbipaistev kord üldsuse teavitamiseks põhjustest ja põhjendustest, mis motiveeriksid liikmesriike kasutama loobumisklausleid) olla tõsises vastuolus kohustustega avalike otsuste tegemise läbipaistvuse tagamiseks, mis on esmatähtis nõue Jean-Claude Junckeri juhitava komisjoni seatud ja avalikustatud poliitilistes suunistes. Seega oleks mõistlik näha ette sellised riiklikud teabesüsteemid ning tagada nende läbipaistvus ja vaba juurdepääs neile.

7.3.   
  Prognoositavuse puudumise oht

Prognoositavuse puudumise oht

| 7.3.1. | Kui komisjoni ettepanek võetakse vastu oma praegusel kujul, võib tekkida soovimatu olukord, kus teaduslike kriteeriumide alusel ja Euroopa tasandil vastuvõetud avalikel otsustel võiks erinevates liikmesriikides olla erinev õiguslik ja majanduslik mõju. See võib kahjustada ELi otsuste prognoositavust ja usaldusväärsust. |
| --- | --- |

7.3.1.

Kui komisjoni ettepanek võetakse vastu oma praegusel kujul, võib tekkida soovimatu olukord, kus teaduslike kriteeriumide alusel ja Euroopa tasandil vastuvõetud avalikel otsustel võiks erinevates liikmesriikides olla erinev õiguslik ja majanduslik mõju. See võib kahjustada ELi otsuste prognoositavust ja usaldusväärsust.

| 7.3.2. | Puudub ettepaneku sotsiaal-majandusliku mõju hinnang koos toidutarneahelale, kasvatamisele ja toormega varustamisele avalduva kulumõjuga ning võimalike turumoonutuste üksikasjalik kirjeldus. |
| --- | --- |

7.3.2.

Puudub ettepaneku sotsiaal-majandusliku mõju hinnang koos toidutarneahelale, kasvatamisele ja toormega varustamisele avalduva kulumõjuga ning võimalike turumoonutuste üksikasjalik kirjeldus.

| 7.3.3. | Ei nähta ette vahendeid GMOde jälgitavuse tagamiseks inimtoiduks ettenähtud toidu märgistamisel. |
| --- | --- |

7.3.3.

Ei nähta ette vahendeid GMOde jälgitavuse tagamiseks inimtoiduks ettenähtud toidu märgistamisel.

7.4.   
  Rahvusvahelise kaubanduse moonutamise oht

Rahvusvahelise kaubanduse moonutamise oht

| 7.4.1. | Kuigi komisjoni ettepanekus nõutakse ELi rahvusvaheliste kohustuste täitmist, ei nähta õigusaktis ette konkreetseid piiranguid liikmesriikide meetmete (kohaldamisest loobumise võimalus) jaoks, mis võivad olla vastuolus kõnealuste kohustustega, ega looda mehhanisme, mille abil saaksid ELi institutsioonid muuta selliseid riiklikke otsuseid, kui neis ei järgita nimetatud põhimõtet seoses rahvusvaheliste kohustustega. Tuleb märkida, et ELi kaubanduspartnerid ja iseäranis Ameerika Ühendriigid väljendasid avalikult oma kahtlusi õigusakti ettepaneku osas, seades isegi kõrgetasemeliste kaubandusläbirääkimiste (Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus) lõpetamise eeltingimuseks kõnealuste kahtluste kõrvaldamise. |
| --- | --- |

7.4.1.

Kuigi komisjoni ettepanekus nõutakse ELi rahvusvaheliste kohustuste täitmist, ei nähta õigusaktis ette konkreetseid piiranguid liikmesriikide meetmete (kohaldamisest loobumise võimalus) jaoks, mis võivad olla vastuolus kõnealuste kohustustega, ega looda mehhanisme, mille abil saaksid ELi institutsioonid muuta selliseid riiklikke otsuseid, kui neis ei järgita nimetatud põhimõtet seoses rahvusvaheliste kohustustega. Tuleb märkida, et ELi kaubanduspartnerid ja iseäranis Ameerika Ühendriigid väljendasid avalikult oma kahtlusi õigusakti ettepaneku osas, seades isegi kõrgetasemeliste kaubandusläbirääkimiste (Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus) lõpetamise eeltingimuseks kõnealuste kahtluste kõrvaldamise.

| 7.4.2. | Rahvusvahelised kokkulepped, mida võiks mõjutada või piirata ettepaneku võimalik kohaldamine, kuna võib tekkida rahvusvahelise kaubanduse tõketega sarnaseid moonutusi, hõlmavad üldisi WTO kohustusi või teatavaid sätteid, nagu üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP) arenguriikide jaoks ja algatus „Kõik peale relvade”. |
| --- | --- |

7.4.2.

Rahvusvahelised kokkulepped, mida võiks mõjutada või piirata ettepaneku võimalik kohaldamine, kuna võib tekkida rahvusvahelise kaubanduse tõketega sarnaseid moonutusi, hõlmavad üldisi WTO kohustusi või teatavaid sätteid, nagu üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP) arenguriikide jaoks ja algatus „Kõik peale relvade”.

7.5.   
  Kahtlused vaba liikumise põhimõtetele vastavuse kohta

Kahtlused vaba liikumise põhimõtetele vastavuse kohta

| 7.5.1. | Komisjoni ettepanekus viidatakse vajadusele järgida siseturu põhimõtteid, mida ei tohi mõjutada kõnealuse ettepaneku kohaselt võetavad siseriiklikud meetmed, eelkõige juhul, kui tõenäoline oleks, et praktikas hakataks ELi erinevatel territooriumidel kohaldama erinevaid kasvatamist, turustamist ja ELi-sisest vedu reguleerivaid eeskirju. |
| --- | --- |

7.5.1.

Komisjoni ettepanekus viidatakse vajadusele järgida siseturu põhimõtteid, mida ei tohi mõjutada kõnealuse ettepaneku kohaselt võetavad siseriiklikud meetmed, eelkõige juhul, kui tõenäoline oleks, et praktikas hakataks ELi erinevatel territooriumidel kohaldama erinevaid kasvatamist, turustamist ja ELi-sisest vedu reguleerivaid eeskirju.

| 7.5.2. | Kuna ei määrata ammendavalt kindlaks põhjuseid, mis võiksid õigustada kohaldamisest loobumise klauslite vastuvõtmist (ei esitata positiivset ega negatiivset loendit), ega nähta ette õiguslikke mehhanisme selliste riiklike meetmete peatamiseks, mida võib pidada ebaõiglaseks, ebapiisavalt põhjendatuks või diskrimineerivaks, tekib selge õigusliku ebakindluse oht. |
| --- | --- |

7.5.2.

Kuna ei määrata ammendavalt kindlaks põhjuseid, mis võiksid õigustada kohaldamisest loobumise klauslite vastuvõtmist (ei esitata positiivset ega negatiivset loendit), ega nähta ette õiguslikke mehhanisme selliste riiklike meetmete peatamiseks, mida võib pidada ebaõiglaseks, ebapiisavalt põhjendatuks või diskrimineerivaks, tekib selge õigusliku ebakindluse oht.

| 7.5.3. | Sellisele ebakindlusele võib leida lahenduse üksnes Euroopa Liidu Kohus, koormates tarbetult liikmesriikide haldusalast tööd justiitsküsimustega ning põhjustades võimalikke viivitusi ja lisakulusid. |
| --- | --- |

7.5.3.

Sellisele ebakindlusele võib leida lahenduse üksnes Euroopa Liidu Kohus, koormates tarbetult liikmesriikide haldusalast tööd justiitsküsimustega ning põhjustades võimalikke viivitusi ja lisakulusid.

| 7.5.4. | See viimane argument tekitab olulisi kahtlusi komisjoni ettepaneku asjakohasuse ja sobivuse kohta selle praegusel kujul. |
| --- | --- |

7.5.4.

See viimane argument tekitab olulisi kahtlusi komisjoni ettepaneku asjakohasuse ja sobivuse kohta selle praegusel kujul.

Brüssel, 16. september 2015

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  http://ec.europa.eu/food/plant/docs/plant_gmo_report_studies_report_2013_mon_810_en.pdf

1

(2)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

2

(3)  ELT L 68, 13.3.2015, lk 1.

3

(4)  ELT C 68, 6.3.2012, lk 56.

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2014_2019/documents/envi/pr/1065/1065989/1065989et.pdf

5

---